# Euroopa Liidu C 308E/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2011.308.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 308E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide20. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2011.308.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 308E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide20. oktoober 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK7.–9. september 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 314 E, 18.11.2010.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/01 | Äriregistrite ühendamineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon äriregistrite ühendamise kohta (2010/2055(INI)) | 1 |
| 2011/C 308E/02 | Tööhõivevõimaluste arendamine uue säästva majanduse raamesEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (2010/2010(INI)) | 6 |
| 2011/C 308E/03 | Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamiselEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel (2009/2176(INI)) | 18 |
| 2011/C 308E/04 | Põllumajandustootjate õiglane sissetulek ja toiduainete tarneahela parem toimimine EuroopasEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (2009/2237(INI)) | 22 |
| 2011/C 308E/05 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamine ja toimimineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta (2010/2072(INI)) | 30 |
| 2011/C 308E/06 | Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjadesEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) rakendamise ja läbivaatamise kohta (2009/2140(INI)) | 36 |
| 2011/C 308E/07 | Rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimine ühiskondaEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimise kohta ühiskonda (2010/2041(INI)) | 44 |
| 2011/C 308E/08 | Naiste roll vananevas ühiskonnasEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2009/2205(INI)) | 49 |
| 2011/C 308E/09 | Ajakirjandus ja uus meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta (2010/2015(INI)) | 55 |
| | Kolmapäev, 8. september 2010 |
| 2011/C 308E/10 | Inimõigused Iraanis, eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumidEuroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Iraanis – eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumite kohta | 62 |
| | Neljapäev, 9. september 2010 |
| 2011/C 308E/11 | Parem õigusloomeEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta– Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2009/2142(INI)) | 66 |
| 2011/C 308E/12 | Romide olukord EuroopasEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus | 73 |
| 2011/C 308E/13 | Eakate pikaajaline hooldusEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon eakate pikaajalise hoolduse kohta | 79 |
| 2011/C 308E/14 | Jordani jõe olukord, eelkõige alamjooksu piirkonnasEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas | 81 |
| 2011/C 308E/15 | Kenya: ebaõnnestunud katse arreteerida Sudaani president Omar al-BashirEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Kenya kohta: president Omar al-Bashiri vahistamata jätmine | 83 |
| 2011/C 308E/16 | Inimõigused Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtumEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kohta Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtumi kohta | 86 |
| 2011/C 308E/17 | Võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumine ning lepingu võimalik taunitav sisuEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumise ning lepingu võimaliku taunitava sisu kohta | 88 |
| 2011/C 308E/18 | Naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aastaEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamise kohta | 89 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK7.–9. september 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 314 E, 18.11.2010.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 7. september 2010

2011/C 308E/01

Äriregistrite ühendamineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon äriregistrite ühendamise kohta (2010/2055(INI))

1

2011/C 308E/02

Tööhõivevõimaluste arendamine uue säästva majanduse raamesEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (2010/2010(INI))

6

2011/C 308E/03

Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamiselEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel (2009/2176(INI))

18

2011/C 308E/04

Põllumajandustootjate õiglane sissetulek ja toiduainete tarneahela parem toimimine EuroopasEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (2009/2237(INI))

22

2011/C 308E/05

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamine ja toimimineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta (2010/2072(INI))

30

2011/C 308E/06

Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjadesEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) rakendamise ja läbivaatamise kohta (2009/2140(INI))

36

2011/C 308E/07

Rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimine ühiskondaEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimise kohta ühiskonda (2010/2041(INI))

44

2011/C 308E/08

Naiste roll vananevas ühiskonnasEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2009/2205(INI))

49

2011/C 308E/09

Ajakirjandus ja uus meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomineEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta (2010/2015(INI))

55

Kolmapäev, 8. september 2010

2011/C 308E/10

Inimõigused Iraanis, eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumidEuroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Iraanis – eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumite kohta

62

Neljapäev, 9. september 2010

2011/C 308E/11

Parem õigusloomeEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta– Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2009/2142(INI))

66

2011/C 308E/12

Romide olukord EuroopasEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus

73

2011/C 308E/13

Eakate pikaajaline hooldusEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon eakate pikaajalise hoolduse kohta

79

2011/C 308E/14

Jordani jõe olukord, eelkõige alamjooksu piirkonnasEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas

81

2011/C 308E/15

Kenya: ebaõnnestunud katse arreteerida Sudaani president Omar al-BashirEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Kenya kohta: president Omar al-Bashiri vahistamata jätmine

83

2011/C 308E/16

Inimõigused Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtumEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kohta Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtumi kohta

86

2011/C 308E/17

Võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumine ning lepingu võimalik taunitav sisuEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumise ning lepingu võimaliku taunitava sisu kohta

88

2011/C 308E/18

Naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aastaEuroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamise kohta

89

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/19 | Parlamendiliikmelt Viktor Uspaskichilt puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2147(IMM)) | 90 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. september 2010

2011/C 308E/19

Parlamendiliikmelt Viktor Uspaskichilt puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2147(IMM))

90

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/20 | Töötajate liikumisvabadus Euroopa Liidu piires ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD)) | 92 |
| P7_TC1-COD(2010)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. septembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseerimine) | 93 |
| 2011/C 308E/21 | Euromüntide autentimine ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemine ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2009)0128Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta | 94 |
| 2011/C 308E/22 | Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD)) | 94 |
| P7_TC1-COD(2010)0162Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi | 94 |
| 2011/C 308E/23 | Ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise ajutine peatamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse *Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS)) | 95 |
| 2011/C 308E/24 | Paranduseelarve nr 2/2010: BEREC (elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet)Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta, III jagu – komisjon (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD)) | 96 |
| 2011/C 308E/25 | ELi ja Jaapani vaheline kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi leping ***Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu sõlmimist (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE)) | 97 |
| 2011/C 308E/26 | ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***IEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 98 |
| | Kolmapäev, 8. september 2010 |
| 2011/C 308E/27 | Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***IIEuroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD)) | 115 |
| 2011/C 308E/28 | Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE)) | 116 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. september 2010

2011/C 308E/20

Töötajate liikumisvabadus Euroopa Liidu piires ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

92

P7_TC1-COD(2010)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. septembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseerimine)

93

2011/C 308E/21

Euromüntide autentimine ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemine ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

93

P7_TC1-COD(2009)0128Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta

94

2011/C 308E/22

Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

94

P7_TC1-COD(2010)0162Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi

94

2011/C 308E/23

Ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise ajutine peatamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse *Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

95

2011/C 308E/24

Paranduseelarve nr 2/2010: BEREC (elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet)Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta, III jagu – komisjon (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

96

2011/C 308E/25

ELi ja Jaapani vaheline kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi leping ***Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu sõlmimist (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

97

2011/C 308E/26

ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***IEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

98

Kolmapäev, 8. september 2010

2011/C 308E/27

Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***IIEuroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

115

2011/C 308E/28

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *Euroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

116

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 7.–9. september 2010 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 314 E, 18.11.2010. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 7. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/1

---

Teisipäev, 7. september 2010Äriregistrite ühendamine

P7_TA(2010)0298

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon äriregistrite ühendamise kohta (2010/2055(INI))

2011/C 308 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2009. aasta rohelist raamatut äriregistrite ühendamise kohta (KOM(2009)0614) ja sellele lisatud eduaruannet;

võttes arvesse 9. märtsi 1968. aasta esimest nõukogu direktiivi 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiviga 2003/58/EÜ (2);

võttes arvesse 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnendat nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt (3);

võttes arvesse 15. detsembri 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (4);

võttes arvesse 26. oktoobri 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (5);

võttes arvesse 8. oktoobri 2001. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (6);

võttes arvesse 22. juuli 2003. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (7);

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile e-kohtu keskkonna küsimuses (8);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (9);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0218/2010),

| A. | arvestades, et äriregistrite kaudu registreeritakse, uuritakse ja säilitatakse äriühingutega seotud teavet, nagu teave äriühingu õigusliku vormi, asukoha ja kapitali, seaduslike esindajate ametisse nimetamise, ametikohalt lahkumise, volituste ja üksikasjade kohta, majandusaasta raamatupidamisdokumentide ja vajadusel äriühingu lõpetamise kohta, ning tehakse see teave avalikkusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äriregistrite kaudu registreeritakse, uuritakse ja säilitatakse äriühingutega seotud teavet, nagu teave äriühingu õigusliku vormi, asukoha ja kapitali, seaduslike esindajate ametisse nimetamise, ametikohalt lahkumise, volituste ja üksikasjade kohta, majandusaasta raamatupidamisdokumentide ja vajadusel äriühingu lõpetamise kohta, ning tehakse see teave avalikkusele kättesaadavaks;

| B. | arvestades, et äriregistrid toimivad ELis riigi- või piirkonnapõhiselt ja neis hoitakse teavet ainult nende pädevusse kuuluval territooriumil registreeritud äriühingute kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et äriregistrid toimivad ELis riigi- või piirkonnapõhiselt ja neis hoitakse teavet ainult nende pädevusse kuuluval territooriumil registreeritud äriühingute kohta;

| C. | arvestades, et piiriülene nõudlus äriühinguid käsitleva teabe järele, kas siis ärilistel eesmärkidel või õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamiseks aina suureneb; arvestades, et võlausaldajate ja täitevasutuste jaoks on väga oluline saada usaldusväärset ja ajakohast teavet võlgnike ja nende vara kohta; arvestades, et teatud andmed tuleb avalikustada Euroopa äriühinguõiguses sätestatud töötajate õiguste kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piiriülene nõudlus äriühinguid käsitleva teabe järele, kas siis ärilistel eesmärkidel või õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamiseks aina suureneb; arvestades, et võlausaldajate ja täitevasutuste jaoks on väga oluline saada usaldusväärset ja ajakohast teavet võlgnike ja nende vara kohta; arvestades, et teatud andmed tuleb avalikustada Euroopa äriühinguõiguses sätestatud töötajate õiguste kaitse tagamiseks;

| D. | arvestades, et kuna äriregistrid ei ole veel ühendatud, põhjustab see majanduskahju ja probleeme kõigile sidusrühmadele – mitte ainult äriühingutele, vaid ka nende töötajatele, tarbijatele ja üldsusele – ning seda eriti seoses läbipaistvuse, tõhususe ja õiguskindlusega; arvestades, et lihtsustatud piiriülene juurdepääs usaldusväärsele ja ajakohastatud teabele kõigi liikmesriikide äriühingute kohta suurendab siseturul läbipaistvust ja õiguskindlust ning võib taastada usalduse finants- ja majanduskriisi järgsete turgude vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna äriregistrid ei ole veel ühendatud, põhjustab see majanduskahju ja probleeme kõigile sidusrühmadele – mitte ainult äriühingutele, vaid ka nende töötajatele, tarbijatele ja üldsusele – ning seda eriti seoses läbipaistvuse, tõhususe ja õiguskindlusega; arvestades, et lihtsustatud piiriülene juurdepääs usaldusväärsele ja ajakohastatud teabele kõigi liikmesriikide äriühingute kohta suurendab siseturul läbipaistvust ja õiguskindlust ning võib taastada usalduse finants- ja majanduskriisi järgsete turgude vastu;

| E. | arvestades, et alates 1. jaanuarist 2007 säilitatakse teavet äriregistrites elektrooniliselt ja see on Interneti kaudu kättesaadav kõikides liikmesriikides; arvestades, et kuigi oluline äriühinguid käsitlev teave on Internetis kättesaadav, on registrite standardid erinevad ja huvitatud isikud peavad arvestama eri keelte, otsingutingimuste ja struktuuridega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 1. jaanuarist 2007 säilitatakse teavet äriregistrites elektrooniliselt ja see on Interneti kaudu kättesaadav kõikides liikmesriikides; arvestades, et kuigi oluline äriühinguid käsitlev teave on Internetis kättesaadav, on registrite standardid erinevad ja huvitatud isikud peavad arvestama eri keelte, otsingutingimuste ja struktuuridega;

| F. | arvestades, et eri registrite sisu, informatiivsus ja õiguslik tähendus võivad erineda, ning arvestades, et see võib kaasa tuua õiguslikke tagajärgi, mis võivad liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eri registrite sisu, informatiivsus ja õiguslik tähendus võivad erineda, ning arvestades, et see võib kaasa tuua õiguslikke tagajärgi, mis võivad liikmesriigiti erineda;

| G. | arvestades, et ühtne teabepunkt, kus oleks võimalik pääseda ligi teabele kõigi Euroopa äriühingute kohta, aitaks kokku hoida aega ja kulusid; arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtne teabepunkt, kus oleks võimalik pääseda ligi teabele kõigi Euroopa äriühingute kohta, aitaks kokku hoida aega ja kulusid; arvestades, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles;

| H. | arvestades, et ühtne teabepunkt peaks pakkuma kõikidest liikmesriikidest pärinevat kvaliteetset teavet; arvestades, et see teave peaks olema usaldusväärne ja ajakohastatud ning et seda tuleks esitada standardses vormis ja kõigis ELi keeltes; arvestades, et Euroopa Komisjon peaks aktiivselt tegelema ühtse teabepunkti järelemeetmetega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühtne teabepunkt peaks pakkuma kõikidest liikmesriikidest pärinevat kvaliteetset teavet; arvestades, et see teave peaks olema usaldusväärne ja ajakohastatud ning et seda tuleks esitada standardses vormis ja kõigis ELi keeltes; arvestades, et Euroopa Komisjon peaks aktiivselt tegelema ühtse teabepunkti järelemeetmetega;

| I. | arvestades, et oma suurprojektis „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, mis sisaldub teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, võtab komisjon kohustuse „parandada ettevõtluskeskkonda, eelkõige VKEde oma, vähendades selleks Euroopas muu hulgas ettevõtlusega seotud tehingukulusid”; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma suurprojektis „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, mis sisaldub teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, võtab komisjon kohustuse „parandada ettevõtluskeskkonda, eelkõige VKEde oma, vähendades selleks Euroopas muu hulgas ettevõtlusega seotud tehingukulusid”;

| J. | arvestades, et 25. ja 26. mail 2010 võttis nõukogu vastu järeldused, milles põhjendatult rõhutatakse andmete kvaliteedi tähtsust ja teabele juurdepääsu lihtsustamise vajadust, et suurendada sidusrühmade usaldust ja siseturu toimimise edukust, ning vajadust kaasata kõik liikmesriigid teabele tsentraliseeritud juurdepääsu tagamisse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 25. ja 26. mail 2010 võttis nõukogu vastu järeldused, milles põhjendatult rõhutatakse andmete kvaliteedi tähtsust ja teabele juurdepääsu lihtsustamise vajadust, et suurendada sidusrühmade usaldust ja siseturu toimimise edukust, ning vajadust kaasata kõik liikmesriigid teabele tsentraliseeritud juurdepääsu tagamisse;

| K. | arvestades, et äriregistrite vaheline koostöö on väga oluline piiriüleste ühinemiste, asukohamuutmiste või piiriüleste maksejõuetusmenetluste korral; arvestades, et koostööd nõutakse sõnaselgelt mitmetes äriühinguõigust käsitlevates õigusaktides, näiteks direktiivis 2005/56/EÜ, määruses (EÜ) nr 2157/2001 ja määruses (EÜ) nr 1435/2003; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et äriregistrite vaheline koostöö on väga oluline piiriüleste ühinemiste, asukohamuutmiste või piiriüleste maksejõuetusmenetluste korral; arvestades, et koostööd nõutakse sõnaselgelt mitmetes äriühinguõigust käsitlevates õigusaktides, näiteks direktiivis 2005/56/EÜ, määruses (EÜ) nr 2157/2001 ja määruses (EÜ) nr 1435/2003;

| L. | arvestades, et välisfiliaalide suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded, mis on sätestatud äriühinguõiguse üheteistkümnendas direktiivis 89/666/EMÜ, muudavad äriregistritevahelise tegeliku koostöö möödapääsmatult vajalikuks; arvestades, et koostöö ei tohiks piirduda filiaali avamise ajaga, vaid seda tuleks jätkata, et tagada olulise teabe õigsus ja ajakohasus eesmärgiga hoida ära erinevused filiaali andmeid sisaldava registri ja emaettevõtte andmeid sisaldava registri sisu vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et välisfiliaalide suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded, mis on sätestatud äriühinguõiguse üheteistkümnendas direktiivis 89/666/EMÜ, muudavad äriregistritevahelise tegeliku koostöö möödapääsmatult vajalikuks; arvestades, et koostöö ei tohiks piirduda filiaali avamise ajaga, vaid seda tuleks jätkata, et tagada olulise teabe õigsus ja ajakohasus eesmärgiga hoida ära erinevused filiaali andmeid sisaldava registri ja emaettevõtte andmeid sisaldava registri sisu vahel;

| M. | arvestades, et piiriülest koostööd vajavate juhtude arv võib oluliselt suureneda ka seoses Euroopa osaühingu põhikirja vastuvõtmisega (KOM(2008)0396); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et piiriülest koostööd vajavate juhtude arv võib oluliselt suureneda ka seoses Euroopa osaühingu põhikirja vastuvõtmisega (KOM(2008)0396);

| N. | arvestades, et mitmed äriregistrite vahelise koostöö mehhanismid on juba loodud, näiteks Euroopa Äriregister (EBR), äriregistrite üleeuroopalise koostalitlusvõime (BRITE) projekt ja siseturu infosüsteem (IMI); arvestades, et EBR ja BRITE on vabatahtlikud ja seetõttu ei osale nendes kõik liikmesriigid; arvestades, et pealegi on BRITE ainult teadusprojekt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmed äriregistrite vahelise koostöö mehhanismid on juba loodud, näiteks Euroopa Äriregister (EBR), äriregistrite üleeuroopalise koostalitlusvõime (BRITE) projekt ja siseturu infosüsteem (IMI); arvestades, et EBR ja BRITE on vabatahtlikud ja seetõttu ei osale nendes kõik liikmesriigid; arvestades, et pealegi on BRITE ainult teadusprojekt;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament tervitas oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis e-õiguskeskkonna loomise ideed; arvestades, et Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskavas aastateks 2009–2013 on ette nähtud Euroopa Äriregistri integreerimine Euroopa e-õiguskeskkonda, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament tervitas oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsioonis e-õiguskeskkonna loomise ideed; arvestades, et Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskavas aastateks 2009–2013 on ette nähtud Euroopa Äriregistri integreerimine Euroopa e-õiguskeskkonda,

| 1. | usub, et projektist on Euroopa majanduspiirkonna edasise integreerumise jaoks kasu ainult juhul, kui kõik liikmesriigid selles osalevad, ning on seisukohal, et seetõttu tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles; |
| --- | --- |

1.

usub, et projektist on Euroopa majanduspiirkonna edasise integreerumise jaoks kasu ainult juhul, kui kõik liikmesriigid selles osalevad, ning on seisukohal, et seetõttu tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles;

| 2. | on seisukohal, et esmalt tuleks edendada Euroopa Äriregistri algatust ja BRITE projekti, ja peab vajalikuks muuta nendes osalemine kohustuslikuks; rõhutab, et siseturgu käsitlevate õigusaktide paremaks rakendamiseks on suur tähtsus siseturu infosüsteemil (IMI), sest see on juba osutunud edukaks vahendiks kutsekvalifikatsioonide direktiivi (10) ja teenuste direktiivi rakendamise (11) seisukohast; tuletab meelde, et kõik liikmesriigid juba kasutavad siseturu infosüsteemi ja seda saaks laiendada suuremale hulgale menetlustele, ilma et see nõuaks liikmesriikidelt märkimisväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et esmalt tuleks edendada Euroopa Äriregistri algatust ja BRITE projekti, ja peab vajalikuks muuta nendes osalemine kohustuslikuks; rõhutab, et siseturgu käsitlevate õigusaktide paremaks rakendamiseks on suur tähtsus siseturu infosüsteemil (IMI), sest see on juba osutunud edukaks vahendiks kutsekvalifikatsioonide direktiivi (10) ja teenuste direktiivi rakendamise (11) seisukohast; tuletab meelde, et kõik liikmesriigid juba kasutavad siseturu infosüsteemi ja seda saaks laiendada suuremale hulgale menetlustele, ilma et see nõuaks liikmesriikidelt märkimisväärseid investeeringuid;

| 3. | juhib tähelepanu, et registriandmed ei ole võrreldavad puhtalt majanduslikku laadi teabega; on seetõttu veendunud, et avalikkusele tuleks usaldusväärne ja ajakohastatud teave teha kättesaadavaks ametliku ühtse teabepunkti kaudu; juhib tähelepanu, et see suurendaks läbipaistvust, tõhusust ja õiguskindlust, mis oleks kasulik äriühingutele ja nende töötajatele, tarbijatele ning kogu süsteemile tervikuna; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu, et registriandmed ei ole võrreldavad puhtalt majanduslikku laadi teabega; on seetõttu veendunud, et avalikkusele tuleks usaldusväärne ja ajakohastatud teave teha kättesaadavaks ametliku ühtse teabepunkti kaudu; juhib tähelepanu, et see suurendaks läbipaistvust, tõhusust ja õiguskindlust, mis oleks kasulik äriühingutele ja nende töötajatele, tarbijatele ning kogu süsteemile tervikuna;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegema tööd kõigi ELi liikmesriikide integreerimiseks sellesse tulevasse ühtsesse teabepunkti, pakkudes vajaduse korral oskusteavet ja täiendavaid ressursse; palub komisjonil uurida kõigi ELi liikmesriikide jaoks selle ühtse teabepunkti kohustusliku liikmesuse eeliseid ja puuduseid; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegema tööd kõigi ELi liikmesriikide integreerimiseks sellesse tulevasse ühtsesse teabepunkti, pakkudes vajaduse korral oskusteavet ja täiendavaid ressursse; palub komisjonil uurida kõigi ELi liikmesriikide jaoks selle ühtse teabepunkti kohustusliku liikmesuse eeliseid ja puuduseid;

| 5. | juhib tähelepanu, et erinevate äriregistrite andmed võivad oma tähenduse poolest erineda ja et see võib omakorda olla mitte ainult äriühingute, vaid ka nende töötajate ja tarbijate jaoks seotud õiguslike tagajärgedega, mis võivad liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu, et erinevate äriregistrite andmed võivad oma tähenduse poolest erineda ja et see võib omakorda olla mitte ainult äriühingute, vaid ka nende töötajate ja tarbijate jaoks seotud õiguslike tagajärgedega, mis võivad liikmesriigiti erineda;

| 6. | on seisukohal, et teave äriühingu registreerimise kohta on oluline ka töötajate jaoks, eelkõige äriühingutes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa äriühinguõigust, s.t määrust (EÜ) nr 2157/2001, määrust (EÜ) nr 1435/2003 ja direktiivi 2005/56/EÜ; on seisukohal, et selline teave on oluline ka seoses direktiivi 2003/72/EÜ (12) ja direktiivi 2001/86/EÜ (13) sätetega, millega nähakse ette töötajate olemasolevate osavõtuõiguste säilitamine loodavates äriühingutes; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et teave äriühingu registreerimise kohta on oluline ka töötajate jaoks, eelkõige äriühingutes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa äriühinguõigust, s.t määrust (EÜ) nr 2157/2001, määrust (EÜ) nr 1435/2003 ja direktiivi 2005/56/EÜ; on seisukohal, et selline teave on oluline ka seoses direktiivi 2003/72/EÜ (12) ja direktiivi 2001/86/EÜ (13) sätetega, millega nähakse ette töötajate olemasolevate osavõtuõiguste säilitamine loodavates äriühingutes;

| 7. | rõhutab seetõttu, et on oluline juhtida kasutajate tähelepanu andmepäringute tegemisel sellele, et nimetatud andmete õiguslik tähendus ja siduvus võivad liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

7.

rõhutab seetõttu, et on oluline juhtida kasutajate tähelepanu andmepäringute tegemisel sellele, et nimetatud andmete õiguslik tähendus ja siduvus võivad liikmesriigiti erineda;

| 8. | juhib seoses peakontori ja filiaalide vahelise suhtlusega tähelepanu asjaolule, et automatiseeritum võrkude vastastik sidumine hõlbustaks sissekannete vahetamist; |
| --- | --- |

8.

juhib seoses peakontori ja filiaalide vahelise suhtlusega tähelepanu asjaolule, et automatiseeritum võrkude vastastik sidumine hõlbustaks sissekannete vahetamist;

| 9. | teab, et sissekannete sisu ei ole alati piisavalt järjekindel; |
| --- | --- |

9.

teab, et sissekannete sisu ei ole alati piisavalt järjekindel;

| 10. | usub, et siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on väga oluline ELis tegutsevaid äriühinguid käsitleva ametliku ja usaldusväärse teabe kättesaadavaks tegemine avalikkusele; tervitab sellega seoses komisjoni rohelist raamatut äriregistrite ühendamise kohta; |
| --- | --- |

10.

usub, et siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on väga oluline ELis tegutsevaid äriühinguid käsitleva ametliku ja usaldusväärse teabe kättesaadavaks tegemine avalikkusele; tervitab sellega seoses komisjoni rohelist raamatut äriregistrite ühendamise kohta;

| 11. | märgib, et suurem läbipaistvus siseturul võib tuua kaasa piiriüleste investeeringute kasvu; |
| --- | --- |

11.

märgib, et suurem läbipaistvus siseturul võib tuua kaasa piiriüleste investeeringute kasvu;

| 12. | on veendunud, et parem ja kergem juurdepääs teabele on vajalik selleks, et toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on Euroopa majanduse alustala põhielemendiks ning töökohtade loomise, majanduskasvu ja Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse peamiseks mootoriks, kuna see aitab vähendada nende ettevõtjate halduskoormust; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et parem ja kergem juurdepääs teabele on vajalik selleks, et toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes on Euroopa majanduse alustala põhielemendiks ning töökohtade loomise, majanduskasvu ja Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse peamiseks mootoriks, kuna see aitab vähendada nende ettevõtjate halduskoormust;

| 13. | toonitab, et kergesti kättesaadav usaldusväärne teave ühinemiste, asukohamuutmiste ja muude piiriüleste protsesside kohta on Euroopa äriühingutele hädavajalik ning edendab veelgi siseturu konkurentsivõimet ja muudab selle toimimise sujuvamaks, tugevdades turu põhivabadusi, s.o vahendite, teenuste ja inimeste vaba liikumist; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et kergesti kättesaadav usaldusväärne teave ühinemiste, asukohamuutmiste ja muude piiriüleste protsesside kohta on Euroopa äriühingutele hädavajalik ning edendab veelgi siseturu konkurentsivõimet ja muudab selle toimimise sujuvamaks, tugevdades turu põhivabadusi, s.o vahendite, teenuste ja inimeste vaba liikumist;

| 14. | on seisukohal, et mis tahes strateegia kriisist väljumiseks ja ühtse turu toimimise parandamiseks peab hõlmama suuremat läbipaistvust ning koostööd piiriüleste mehhanismide kaudu, mis aitavad tugevdada Euroopa 500 miljoni tarbija usaldust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et mis tahes strateegia kriisist väljumiseks ja ühtse turu toimimise parandamiseks peab hõlmama suuremat läbipaistvust ning koostööd piiriüleste mehhanismide kaudu, mis aitavad tugevdada Euroopa 500 miljoni tarbija usaldust;

| 15. | tunnustab erinevate koostöömehhanismide ja algatuste raames tehtud jõupingutusi; |
| --- | --- |

15.

tunnustab erinevate koostöömehhanismide ja algatuste raames tehtud jõupingutusi;

| 16. | rõhutab siiski vajadust edasiste sammude järele ja et turu läbipaistvus nõuab ühelt poolt hõlpsat juurdepääsu 27 liikmesriigis äriregistrites sisalduvatele andmetele ühtse teabepunkti kaudu, mille suhtes kohaldatakse aktiivseid järelmeetmeid, ja teiselt poolt nende usaldusväärsust, ajakohastamist ja esitamist standardses vormis ning kõigis ELi ametlikes keeltes; on seisukohal, et kõigepealt tuleks hinnata, millises ulatuses see põhjustaks täiendavaid tõlkekulusid, ning et seetõttu tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles; |
| --- | --- |

16.

rõhutab siiski vajadust edasiste sammude järele ja et turu läbipaistvus nõuab ühelt poolt hõlpsat juurdepääsu 27 liikmesriigis äriregistrites sisalduvatele andmetele ühtse teabepunkti kaudu, mille suhtes kohaldatakse aktiivseid järelmeetmeid, ja teiselt poolt nende usaldusväärsust, ajakohastamist ja esitamist standardses vormis ning kõigis ELi ametlikes keeltes; on seisukohal, et kõigepealt tuleks hinnata, millises ulatuses see põhjustaks täiendavaid tõlkekulusid, ning et seetõttu tuleks kaaluda kõikide liikmesriikide kohustuslikku osalemist selles;

| 17. | nõuab kindlaid tagatisi selle ühtse teabepunkti olemasolu tõhusa avalikustamise kohta, et kõik sidusrühmad saaksid seda kasutada Euroopa ettevõtteid käsitleva selge ja usaldusväärse teabe saamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab kindlaid tagatisi selle ühtse teabepunkti olemasolu tõhusa avalikustamise kohta, et kõik sidusrühmad saaksid seda kasutada Euroopa ettevõtteid käsitleva selge ja usaldusväärse teabe saamiseks;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et halduskoormust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm (Stoiberi rühm) on näidanud, et piiriülese juurdepääsu hõlbustamine äriühinguid käsitlevale teabele elektrooniliste vahendite abil võib anda kokkuhoidu üle 160 miljoni euro aastas; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et halduskoormust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm (Stoiberi rühm) on näidanud, et piiriülese juurdepääsu hõlbustamine äriühinguid käsitlevale teabele elektrooniliste vahendite abil võib anda kokkuhoidu üle 160 miljoni euro aastas;

| 19. | rõhutab Euroopa ettevõtteid käsitlevale teabele juurdepääsu olulisust, pidades eriti silmas teenuste direktiivi ja vastuvõtmisel olevat Euroopa osaühingu põhikirja; |
| --- | --- |

19.

rõhutab Euroopa ettevõtteid käsitlevale teabele juurdepääsu olulisust, pidades eriti silmas teenuste direktiivi ja vastuvõtmisel olevat Euroopa osaühingu põhikirja;

| 20. | juhib siiski tähelepanu, et ettevõetavad sammud ei tohi äriühingute, eriti VKEde jaoks kaasa tuua täiendavat halduskoormust; |
| --- | --- |

20.

juhib siiski tähelepanu, et ettevõetavad sammud ei tohi äriühingute, eriti VKEde jaoks kaasa tuua täiendavat halduskoormust;

| 21. | ootab e-õiguskeskkonna käivitamist, mis peab olema kättesaadav üksikisikutele, ettevõtjatele, õigusala töötajatele ja kohtusüsteemi jaoks ning olema kasutajasõbralik; toetab mõtet integreerida Euroopa Äriregister kõnealuse keskkonnaga; |
| --- | --- |

21.

ootab e-õiguskeskkonna käivitamist, mis peab olema kättesaadav üksikisikutele, ettevõtjatele, õigusala töötajatele ja kohtusüsteemi jaoks ning olema kasutajasõbralik; toetab mõtet integreerida Euroopa Äriregister kõnealuse keskkonnaga;

| 22. | rõhutab, et siseturu sidusrühmadele ja tarbijatele ühtse teabepunkti loomiseks, mis vähendaks teabe ühte kohta koondamise abil tehingukulusid nii tootjate kui ka tarbijate jaoks ning tugevdaks seeläbi piiriülest kaubandust, eriti piiriülest e-kaubandust, ja majanduskasvu liidus, on oluline jätkata uurimisprojekti BRITE, IMI ja EBR andmete ning süsteemide ühendamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et siseturu sidusrühmadele ja tarbijatele ühtse teabepunkti loomiseks, mis vähendaks teabe ühte kohta koondamise abil tehingukulusid nii tootjate kui ka tarbijate jaoks ning tugevdaks seeläbi piiriülest kaubandust, eriti piiriülest e-kaubandust, ja majanduskasvu liidus, on oluline jätkata uurimisprojekti BRITE, IMI ja EBR andmete ning süsteemide ühendamist;

| 23. | toetab seniks registrite vahelise koostöö kohustuslike mehhanismide loomist, eeskätt seoses vajadusega korrapäraselt ajakohastada välisfiliaalide andmed, mis kuuluvad avalikustamisele; soovitab koostööga seotud praktilised küsimused kokku leppida liikmesriikide ja/või nende äriregistrite vahelises halduskokkuleppes; |
| --- | --- |

23.

toetab seniks registrite vahelise koostöö kohustuslike mehhanismide loomist, eeskätt seoses vajadusega korrapäraselt ajakohastada välisfiliaalide andmed, mis kuuluvad avalikustamisele; soovitab koostööga seotud praktilised küsimused kokku leppida liikmesriikide ja/või nende äriregistrite vahelises halduskokkuleppes;

| 24. | on seisukohal, et äriregistrite võrgustiku sidumine läbipaistvusdirektiivi kohaselt loodud elektroonilise võrguga annab hõlpsa juurdepääsu õigus- ja finantsteabele noteeritud äriühingute kohta ning loob investorite jaoks lisandväärtust; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et äriregistrite võrgustiku sidumine läbipaistvusdirektiivi kohaselt loodud elektroonilise võrguga annab hõlpsa juurdepääsu õigus- ja finantsteabele noteeritud äriühingute kohta ning loob investorite jaoks lisandväärtust;

| 25. | nõuab kindlalt, et Euroopa lahendus peab tagama kodanikele ja äriühingutele isikuandmete ja äriandmete piisava kaitse, et vältida andmete kuritarvitamist ja tagada õiguskindlus tundlike andmete puhul; |
| --- | --- |

25.

nõuab kindlalt, et Euroopa lahendus peab tagama kodanikele ja äriühingutele isikuandmete ja äriandmete piisava kaitse, et vältida andmete kuritarvitamist ja tagada õiguskindlus tundlike andmete puhul;

| 26. | rõhutab, et mis tahes ühtne Euroopa lahendus peab arvestama eelkõige sellega, millises ulatuses oleks võimalik lõpetada riiklike registrite ning seni teatavaid sektoreid hõlmavate Euroopa registrite tegevus, neid kohandada või liita, et vältida töö dubleerimist, vähendades seega bürokraatiat ning tagades selguse ja lihtsuse; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et mis tahes ühtne Euroopa lahendus peab arvestama eelkõige sellega, millises ulatuses oleks võimalik lõpetada riiklike registrite ning seni teatavaid sektoreid hõlmavate Euroopa registrite tegevus, neid kohandada või liita, et vältida töö dubleerimist, vähendades seega bürokraatiat ning tagades selguse ja lihtsuse;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8.

(2)  ELT L 221, 4.9.2003, lk 13.

(3)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36.

(4)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

(5)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

(6)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

(7)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0637.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0238.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

(12)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (ELT L 207, 18.8.2003, lk 25).

(13)  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/6

---

Teisipäev, 7. september 2010Tööhõivevõimaluste arendamine uue säästva majanduse raames

P7_TA(2010)0299

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (2010/2010(INI))

2011/C 308 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva arengu kaasamine ELi poliitikavaldkondadesse: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamine 2009. aastal” (KOM(2009)0400);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147) ja oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni selle kohta (4);

võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlik transport” (KOM(2008)0433);

võttes arvesse komisjoni teatist „Väliskulude sisestamise strateegia” (KOM(2008)0435);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2009. aasta kohtumise järeldusi, eelkõige punkte 21–24;

võttes arvesse nõukogu eesistuja 2009. aasta ettekannet ELi säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta (5);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja UNFCCC Kyoto protokolli;

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma 2007. aasta dokumenti „Kliimamuutused 2007: kokkuvõttev aruanne, I, II ja III töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma neljandasse hindamisaruandesse”;

võttes arvesse Sterni 2006. aasta läbivaatusaruannet kliimamuutuste majandusmehhanismide kohta;

võttes arvesse UNEPi, ILO, IOE ja ITUCi 2008. aasta keskkonnahoidlike töökohtade algatust „Keskkonnahoidlikud töökohad: suund inimväärsele tööle jätkusuutlikus, madalate süsinikdioksiidi näitajatega maailmas”;

võttes arvesse ILO märgukirja „Säästva arengu globaalsed ülesanded: keskkonnahoidliku tööhõive strateegiad”, mille ILO esitas 11.–13. mail 2008. aastal Jaapanis Niigatas peetud G8 tööhõive- ja tööministrite konverentsile;

võttes arvesse 25. juunil 2009. aastal ministrite tasemel toimunud nõukogu kohtumisel vastuvõetud OECD deklaratsiooni keskkonnahoidliku majanduskasvu kohta ning jätkuvat keskkonnahoidliku majanduskasvu strateegiat;

võttes arvesse Greenpeace’i ja Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (EREC) 2009. aasta aruannet „Töötades kliima heaks: taastuvenergia ja keskkonnahoidlike töökohtade revolutsioon”;

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) ja Sotsiaalse Arengu Instituudi (SDA) 2007. aasta aruannet „Kliimamuutused ja tööhõive: kliimamuutuste mõju EL-25 tööhõivele ja CO2 heite vähendamise meetmed aastani 2030”;

võttes arvesse Ruhr Economic Papers’i numbrit 156 teemal „Taastuvenergia tehnoloogia edendamisest tulenev majanduslik mõju, Saksamaa kogemus”;

võttes arvesse Taani Poliitikauuringute keskuse (CEPOS) väljaannet „Tuuleenergia Taani näitel”;

võttes arvesse kuningas Juan Carlose nimelise ülikooli väljaannet „Uurimus taastuvenergia allikatele antava riigiabi mõjust tööhõivele”;

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2007. aasta teatist kommertskasutusele eelnevate hangete kohta (KOM(2007)0799);

võttes arvesse komisjoni aruannet „Tööhõive Euroopas 2009”, eelkõige 3. peatükki kliimamuutuste mõjust tööturule;

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800) ja oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni selle kohta (6);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa majanduse elavdamine” (KOM(2009)0114);

võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte ühist 18. oktoobri 2007. aasta analüüsi „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed”;

võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte 2002. aasta „Pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise tegevusraamistikku”;

võttes arvesse komisjoni teatist „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine” (KOM(2008)0868) ja eksperdirühma raportit veebruarist 2010 „Uute töökohtade jaoks uued oskused: Praegune tegevus”;

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) 2009. aasta uuringuaruannet uute oskuste vajadusest keskkonnahoidlikus majanduses;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0234/2010),

| A. | arvestades, et 2009. aastal seadis Euroopa Ülemkogu säästva arengu Lissaboni lepingu keskseks eesmärgiks; arvestades, et ELi säästva arengu strateegia suunised hõlmavad majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste huvide ühitatud kaalutlemist, sotsiaalse dialoogi tugevdamist, ettevõtete sotsiaalse vastutuse suurendamist ning ettevaatuse ja „saastaja maksab” põhimõtet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aastal seadis Euroopa Ülemkogu säästva arengu Lissaboni lepingu keskseks eesmärgiks; arvestades, et ELi säästva arengu strateegia suunised hõlmavad majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste huvide ühitatud kaalutlemist, sotsiaalse dialoogi tugevdamist, ettevõtete sotsiaalse vastutuse suurendamist ning ettevaatuse ja „saastaja maksab” põhimõtet;

| B. | arvestades, et Euroopa 2020 strateegia keskmeks on sotsiaalse, ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa 2020 strateegia keskmeks on sotsiaalse, ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine;

| C. | arvestades, et tööstusriigid peaksid vastavalt Kopenhaageni kokkuleppele võrreldes 1990. aastaga vähendama 2050. aastaks CO2 heidet 80–90 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööstusriigid peaksid vastavalt Kopenhaageni kokkuleppele võrreldes 1990. aastaga vähendama 2050. aastaks CO2 heidet 80–90 %;

| D. | arvestades, Euroopas on kliimamuutusel piirkondadele erinev mõju; arvestades, et vastavalt komisjoni uuringule (7) on kliimamuutuse survest eriti ohustatud Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkonnad, kus elab üle kolmandiku ELi elanikest ning arvestades, et kõige kaitsetumad rahvastikurühmad saavad selle läbi kõige enam kannatada ja seetõttu võib suureneda piirkondlik ja sotsiaalne ebavõrdsus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, Euroopas on kliimamuutusel piirkondadele erinev mõju; arvestades, et vastavalt komisjoni uuringule (7) on kliimamuutuse survest eriti ohustatud Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkonnad, kus elab üle kolmandiku ELi elanikest ning arvestades, et kõige kaitsetumad rahvastikurühmad saavad selle läbi kõige enam kannatada ja seetõttu võib suureneda piirkondlik ja sotsiaalne ebavõrdsus;

| E. | arvestades, et üleminek säästvale majandusele avaldab sektoriti erinevat positiivset mõju, nimelt sellega, et töökohti luuakse, need asenduvad uutega või kaovad osaliselt; arvestades, et kõik töökohad tuleks kohandada säästva ja ressursitõhusa tootmise ja töömeetoditega ning seetõttu puudutab suurim kohandamisvajadus olemasolevaid töösuhteid, ning et soovitavaks muutuvad paindlikud töösuhted; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üleminek säästvale majandusele avaldab sektoriti erinevat positiivset mõju, nimelt sellega, et töökohti luuakse, need asenduvad uutega või kaovad osaliselt; arvestades, et kõik töökohad tuleks kohandada säästva ja ressursitõhusa tootmise ja töömeetoditega ning seetõttu puudutab suurim kohandamisvajadus olemasolevaid töösuhteid, ning et soovitavaks muutuvad paindlikud töösuhted;

| F. | arvestades, et demograafilisi muutusi käsitlevas rohelises raamatus (KOM(2005)0094) esitatud arvandmed näitavad, et ajavahemikus 2005–2030 väheneb ELis tööealine elanikkond 20,8 miljoni (6,8 %) inimese võrra, ning arvestades, et üle 60-aastaste inimeste arv tõuseb praegu kaks korda kiiremini kui enne 2007. aastat – varasema miljoni asemel igal aastal ligi kahe miljoni võrra; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et demograafilisi muutusi käsitlevas rohelises raamatus (KOM(2005)0094) esitatud arvandmed näitavad, et ajavahemikus 2005–2030 väheneb ELis tööealine elanikkond 20,8 miljoni (6,8 %) inimese võrra, ning arvestades, et üle 60-aastaste inimeste arv tõuseb praegu kaks korda kiiremini kui enne 2007. aastat – varasema miljoni asemel igal aastal ligi kahe miljoni võrra;

| G. | arvestades, et selle muutuse tõttu võib tööhõive stabiliseeruda, töökohtade arv suureneda ja selle mõju võib levida naaberturgudele ning arvestades, et kui on loodud usaldusväärsed raamtingimused, võib täheldada töövõimaluste ja töökohtade kindluse pidevat kasvu, mida stabiliseerib suurenev eksport; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selle muutuse tõttu võib tööhõive stabiliseeruda, töökohtade arv suureneda ja selle mõju võib levida naaberturgudele ning arvestades, et kui on loodud usaldusväärsed raamtingimused, võib täheldada töövõimaluste ja töökohtade kindluse pidevat kasvu, mida stabiliseerib suurenev eksport;

| H. | arvestades, et vajalikku majanduskasvu ja sellest tulenevat tööhõive suurenemist saab uuenduspõhises majanduses saavutada vaid siis, kui Euroopa teadlased ja ettevõtted on võimelised muutma oma uurimistulemused kaubanduslikeks toodeteks ning arvestades, et komisjoni innovatsiooni tulemustabel näitab, et innovatsioonilõhe USAga on 30 % ja Jaapaniga 40 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vajalikku majanduskasvu ja sellest tulenevat tööhõive suurenemist saab uuenduspõhises majanduses saavutada vaid siis, kui Euroopa teadlased ja ettevõtted on võimelised muutma oma uurimistulemused kaubanduslikeks toodeteks ning arvestades, et komisjoni innovatsiooni tulemustabel näitab, et innovatsioonilõhe USAga on 30 % ja Jaapaniga 40 %;

| I. | arvestades, et mõnes uues sektoris ei ole veel sotsiaalse dialoogi struktuure; arvestades, et on uusi sektoreid, kus kollektiivlepinguid ei ole või olemasolevaid lepinguid ei rakendata ning puuduvad ka sektoripõhised reeglistikud; arvestades, et kõik sektorid on suure surve all, et oma konkurentsivõimet tõsta ning arvestades, et kõrge tööpuudusega piirkondades valitseb suur surve aktsepteerida kehvi töötingimusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõnes uues sektoris ei ole veel sotsiaalse dialoogi struktuure; arvestades, et on uusi sektoreid, kus kollektiivlepinguid ei ole või olemasolevaid lepinguid ei rakendata ning puuduvad ka sektoripõhised reeglistikud; arvestades, et kõik sektorid on suure surve all, et oma konkurentsivõimet tõsta ning arvestades, et kõrge tööpuudusega piirkondades valitseb suur surve aktsepteerida kehvi töötingimusi;

| J. | arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on ELi tööturul tekkinud pikaajaline tööalane ebakindlus ning et ennekõike noored töötavad üha sagedamini lühiajaliste lepingute ja halvemate töötingimustega, ning arvestades, et sellises olukorras loodud töökohti ei saa pidada jätkusuutlikeks ning arvestades, et nende struktuuriliste puudustega tuleb tegeleda töövõimaluste arendamisel uue säästva majanduse raames; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimase kahe aastakümne jooksul on ELi tööturul tekkinud pikaajaline tööalane ebakindlus ning et ennekõike noored töötavad üha sagedamini lühiajaliste lepingute ja halvemate töötingimustega, ning arvestades, et sellises olukorras loodud töökohti ei saa pidada jätkusuutlikeks ning arvestades, et nende struktuuriliste puudustega tuleb tegeleda töövõimaluste arendamisel uue säästva majanduse raames;

| K. | arvestades, et üleminekut uuele säästvale majandusele ei tohiks kasutada kui ettekäänet kõige kaitsetumate ja vähem kvalifitseeritud töötajate tööturult väljajätmiseks ning arvestades, et seetõttu tuleks vältida nn kooreriibumise efekti, mille esimesteks ohvriteks on kõige madalama kvalifikatsiooniga töötajad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üleminekut uuele säästvale majandusele ei tohiks kasutada kui ettekäänet kõige kaitsetumate ja vähem kvalifitseeritud töötajate tööturult väljajätmiseks ning arvestades, et seetõttu tuleks vältida nn kooreriibumise efekti, mille esimesteks ohvriteks on kõige madalama kvalifikatsiooniga töötajad;

| L. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Lissaboni lepingu eesmärk ja üks aastatuhande arengueesmärk; arvestades, et naised on mitmes sektoris alaesindatud ega saa seetõttu uue säästva majanduse tööhõive kasvust võrdsel määral osa; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Lissaboni lepingu eesmärk ja üks aastatuhande arengueesmärk; arvestades, et naised on mitmes sektoris alaesindatud ega saa seetõttu uue säästva majanduse tööhõive kasvust võrdsel määral osa;

| M. | arvestades, et uus majandus kujuneb välja väheneva töötajaskonnaga vananevas ühiskonnas, mistõttu tekib vajadus suurendada naiste huvi palgatöö vastu, kohandada selleks töökorraldust ja valmistada kõigi valdkondade tööandjaid ette mitmekesisema tööjõu palkamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uus majandus kujuneb välja väheneva töötajaskonnaga vananevas ühiskonnas, mistõttu tekib vajadus suurendada naiste huvi palgatöö vastu, kohandada selleks töökorraldust ja valmistada kõigi valdkondade tööandjaid ette mitmekesisema tööjõu palkamiseks;

| N. | arvestades, et hiljutiste uuringute kohaselt annab naiste esindatus kõigil vastutustasanditel ettevõtetele lisandväärtust, eriti nende majandustulemustes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hiljutiste uuringute kohaselt annab naiste esindatus kõigil vastutustasanditel ettevõtetele lisandväärtust, eriti nende majandustulemustes;

| O. | arvestades, et naised saavutavad ELis kõige rohkem ülikoolikraade ning moodustavad enamuse äri, juhtimise ja õigusteaduse erialadel õppijatest, kuid ettevõtete ja riigiasutuste vastutavatel kohtadel on nad endiselt vähemuses; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naised saavutavad ELis kõige rohkem ülikoolikraade ning moodustavad enamuse äri, juhtimise ja õigusteaduse erialadel õppijatest, kuid ettevõtete ja riigiasutuste vastutavatel kohtadel on nad endiselt vähemuses;

| P. | arvestades, et hariduses ja ühiskonnas püsivate sooliste stereotüüpide tõttu on naised alaesindatud ekslikult „mehelikeks” peetavatel aladel, nagu infotehnoloogia, inseneriteadus ja füüsika, samuti tehnilistel kutsealadel nagu mehaanika või müüriladumine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hariduses ja ühiskonnas püsivate sooliste stereotüüpide tõttu on naised alaesindatud ekslikult „mehelikeks” peetavatel aladel, nagu infotehnoloogia, inseneriteadus ja füüsika, samuti tehnilistel kutsealadel nagu mehaanika või müüriladumine;

| Q. | arvestades, et tööpuudus kasvab vanemaealiste töötajate hulgas, kes seisavad pärast 55. eluaastat silmitsi väga terava sotsiaalse tõrjutuse probleemiga, ning vaatamata viimase kümnendi jooksul tehtud edusammudele oli 2008. aastal töökoht vaid veidi enam kui kolmandikul 55–64 aastastest naistest, kuna sama vanusegrupi meestest töötas 55 %, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tööpuudus kasvab vanemaealiste töötajate hulgas, kes seisavad pärast 55. eluaastat silmitsi väga terava sotsiaalse tõrjutuse probleemiga, ning vaatamata viimase kümnendi jooksul tehtud edusammudele oli 2008. aastal töökoht vaid veidi enam kui kolmandikul 55–64 aastastest naistest, kuna sama vanusegrupi meestest töötas 55 %,

Uue säästva majanduse tööhõivestrateegia

| 1. | on seisukohal, et säästev areng põhineb pikaajalisel tulevikunägemusel, milles majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse on omavahel lahutamatult seotud ning toetavad vastastikku üksteist; juhib tähelepanu võimalustele, mida keskkonnahoidlike töökohtade loomine endast säästva majanduse raames kujutab; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et säästev areng põhineb pikaajalisel tulevikunägemusel, milles majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse on omavahel lahutamatult seotud ning toetavad vastastikku üksteist; juhib tähelepanu võimalustele, mida keskkonnahoidlike töökohtade loomine endast säästva majanduse raames kujutab;

| 2. | on seisukohal, et kriisijärgne majandus pakub hea võimaluse säästvaks majanduskasvuks, mis põhineb sotsiaalsel õiglusel ja ökotõhususel; märgib, et Euroopa majanduse ümberkujundamine saastavast majandusest ökotõhusaks majanduseks viib sügavate muudatusteni tootmises, jaotamises ja tarbimises ning seda tuleks kasutada kui võimalust liikuda tõelise säästvuse poole, ilma et seataks ohtu jõukust või töökohti; on seisukohal, et üleminekut saastevabadel energiaallikatel põhinevale majandusele tuleb näha kui võimalust investeerida säästvasse arengusse ja mitte üksnes kui koormust riikliku ja erasektori eelarvele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kriisijärgne majandus pakub hea võimaluse säästvaks majanduskasvuks, mis põhineb sotsiaalsel õiglusel ja ökotõhususel; märgib, et Euroopa majanduse ümberkujundamine saastavast majandusest ökotõhusaks majanduseks viib sügavate muudatusteni tootmises, jaotamises ja tarbimises ning seda tuleks kasutada kui võimalust liikuda tõelise säästvuse poole, ilma et seataks ohtu jõukust või töökohti; on seisukohal, et üleminekut saastevabadel energiaallikatel põhinevale majandusele tuleb näha kui võimalust investeerida säästvasse arengusse ja mitte üksnes kui koormust riikliku ja erasektori eelarvele;

| 3. | rõhutab majanduskasvu ja tööhõive edendamise meetmete olulisust maapiirkondades, et võidelda elanike maapiirkondadest lahkumise vastu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab majanduskasvu ja tööhõive edendamise meetmete olulisust maapiirkondades, et võidelda elanike maapiirkondadest lahkumise vastu;

| 4. | märgib, et on vaja muuta kaupade ja teenuste tootmine säästvamaks; märgib, et uude säästvasse majandusse tehtavad investeeringud tähendavad tööturu jaoks suurt kasvupotentsiaali ja uusi sissetulekuvõimalusi; märgib, et positiivses bilansis on arvestatud töökohtade kaotust mõnes sektoris ning et seetõttu tuleks soodustada ümberõpet ja -koolitust; |
| --- | --- |

4.

märgib, et on vaja muuta kaupade ja teenuste tootmine säästvamaks; märgib, et uude säästvasse majandusse tehtavad investeeringud tähendavad tööturu jaoks suurt kasvupotentsiaali ja uusi sissetulekuvõimalusi; märgib, et positiivses bilansis on arvestatud töökohtade kaotust mõnes sektoris ning et seetõttu tuleks soodustada ümberõpet ja -koolitust;

| 5. | on arvamusel, et praegune ülemaailmne majandus- ja sotsiaalkriis, mis on aeglustanud muudatuste tegemist energiakasutuses ja süsinikuheitmete vähendamist, ei tohiks takistada liikmesriike liikumast konkurentsivõimelisema ja säästvama, vähem CO2 heiteid tekitava ja ressursitõhusama majanduse suunas, sest see muudab liikmesriigid vastupanu- ja konkurentsivõimelisemaks ning vähem sõltuvaks püsivalt kallist impordist; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et praegune ülemaailmne majandus- ja sotsiaalkriis, mis on aeglustanud muudatuste tegemist energiakasutuses ja süsinikuheitmete vähendamist, ei tohiks takistada liikmesriike liikumast konkurentsivõimelisema ja säästvama, vähem CO2 heiteid tekitava ja ressursitõhusama majanduse suunas, sest see muudab liikmesriigid vastupanu- ja konkurentsivõimelisemaks ning vähem sõltuvaks püsivalt kallist impordist;

| 6. | usub, et väliste kulude arvessevõtmiseks tuleks rohkem ära teha; kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevaid poliitilisi meetmeid (või vajadusel välja töötama uusi), et kulusid eristada ja tulevastes poliitilistes ettepanekutes neid järeldusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

6.

usub, et väliste kulude arvessevõtmiseks tuleks rohkem ära teha; kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevaid poliitilisi meetmeid (või vajadusel välja töötama uusi), et kulusid eristada ja tulevastes poliitilistes ettepanekutes neid järeldusi arvesse võtta;

| 7. | on seisukohal, et ELi uus säästev majandus peab tagama tasakaalustatud majandusliku ja sotsiaalse arengu; nõuab põhjapanevat jätkusuutlikku tööstuspoliitikat, mis asetaks rõhu ressursside kasutamise tõhususele; toonitab, et keskkonnahoidlik majandus peab pakkuma väljavaateid inimväärsete ja hästitasustatud töökohtade olemasoluks ning pöörama erilist tähelepanu keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et ELi uus säästev majandus peab tagama tasakaalustatud majandusliku ja sotsiaalse arengu; nõuab põhjapanevat jätkusuutlikku tööstuspoliitikat, mis asetaks rõhu ressursside kasutamise tõhususele; toonitab, et keskkonnahoidlik majandus peab pakkuma väljavaateid inimväärsete ja hästitasustatud töökohtade olemasoluks ning pöörama erilist tähelepanu keskkonnakaitsele;

| 8. | on kindlal seisukohal, et turumajandusel põhinevast keskkonnakaitsepoliitikast võib saada majanduskasvu ja tööhõive liikumapanev jõud kõigis majandusharudes ning rõhutab, et on vaja prognoositavaid ja investeerimissõbralikke raamtingimusi, et uuenduslikud ettevõtted saaksid kõnealust võimalust keskkonna ja töötajate hüvanguks optimaalselt ära kasutada; |
| --- | --- |

8.

on kindlal seisukohal, et turumajandusel põhinevast keskkonnakaitsepoliitikast võib saada majanduskasvu ja tööhõive liikumapanev jõud kõigis majandusharudes ning rõhutab, et on vaja prognoositavaid ja investeerimissõbralikke raamtingimusi, et uuenduslikud ettevõtted saaksid kõnealust võimalust keskkonna ja töötajate hüvanguks optimaalselt ära kasutada;

| 9. | nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine ja neile uute ettevõtlusvõimaluste tutvustamine on otsustava tähtsusega ressursitõhusa majanduse ja säästvate tööstusharude väljaarendamisele suunatud strateegia edukuse seisukohast; |
| --- | --- |

9.

nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine ja neile uute ettevõtlusvõimaluste tutvustamine on otsustava tähtsusega ressursitõhusa majanduse ja säästvate tööstusharude väljaarendamisele suunatud strateegia edukuse seisukohast;

| 10. | toetab komisjoni Euroopa 2020 strateegia juhtalgatust minna koheselt üle säästlikule majandusele, muuta majanduse kasv vähem sõltuvaks ressursside ja energia kulutamisest, vähendada kliimat kahjustavaid heiteid ja võidelda seeläbi globaalse soojenemise vastu; tervitab kavatsust kohandada selle eesmärgi saavutamiseks õiguslikku raamistikku, turumajanduslikke stimuleerivaid meetmeid, toetusi ja avalikke hankeid; kahetseb siiski asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegiaga laseb komisjon käest võimaluse tegeleda säästva majanduse tööturu potentsiaaliga; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni Euroopa 2020 strateegia juhtalgatust minna koheselt üle säästlikule majandusele, muuta majanduse kasv vähem sõltuvaks ressursside ja energia kulutamisest, vähendada kliimat kahjustavaid heiteid ja võidelda seeläbi globaalse soojenemise vastu; tervitab kavatsust kohandada selle eesmärgi saavutamiseks õiguslikku raamistikku, turumajanduslikke stimuleerivaid meetmeid, toetusi ja avalikke hankeid; kahetseb siiski asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegiaga laseb komisjon käest võimaluse tegeleda säästva majanduse tööturu potentsiaaliga;

| 11. | märgib, et ELi 2020. aasta strateegia tööhõive sihtide saavutamiseks, uue säästva majanduse tööhõivepotentsiaali kasutamiseks ning toodete ja teenuste tootmise säästvuse parandamiseks on vaja suurendada elamute ja ehitamise energiatõhusust, taastuvenergia ja keskkonnatehnoloogiate osakaalu, säästvust transpordis ja liikuvuses, säästvust põllu- ja metsamajanduses ning kalanduses, nõustamist keskkonnateenistuste kaudu ning samuti taaskasutust, ressursse säästvaid tootmisprotsesse ja suletud ahela materjalide tsükleid; märgib, et ka teenindussektoris ja sotsiaalmajandussektoris on palju võimalusi keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ELi 2020. aasta strateegia tööhõive sihtide saavutamiseks, uue säästva majanduse tööhõivepotentsiaali kasutamiseks ning toodete ja teenuste tootmise säästvuse parandamiseks on vaja suurendada elamute ja ehitamise energiatõhusust, taastuvenergia ja keskkonnatehnoloogiate osakaalu, säästvust transpordis ja liikuvuses, säästvust põllu- ja metsamajanduses ning kalanduses, nõustamist keskkonnateenistuste kaudu ning samuti taaskasutust, ressursse säästvaid tootmisprotsesse ja suletud ahela materjalide tsükleid; märgib, et ka teenindussektoris ja sotsiaalmajandussektoris on palju võimalusi keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks;

| 12. | rõhutab, et tagatud õigustega töökohtade loomisel on tähtis, et avalik sektor juhiks eeskuju kaudu, võtaks kasutusele progressiivsed hanketingimused ning pakuks stiimuleid ja teavet eelkõige energeetika, infrastruktuuri ja hoonete ehituse, transpordi ja side valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama (eriti kommertskasutusele eelnevate hangete puhul) keskkonna- ja sotsiaalnormide ning kohaliku osaluse klauslite lisamist ning toetama säästva ja solidaarse majanduse põhimõtteid järgivaid ettevõtjaid, eelkõike VKEsid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tagatud õigustega töökohtade loomisel on tähtis, et avalik sektor juhiks eeskuju kaudu, võtaks kasutusele progressiivsed hanketingimused ning pakuks stiimuleid ja teavet eelkõige energeetika, infrastruktuuri ja hoonete ehituse, transpordi ja side valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama (eriti kommertskasutusele eelnevate hangete puhul) keskkonna- ja sotsiaalnormide ning kohaliku osaluse klauslite lisamist ning toetama säästva ja solidaarse majanduse põhimõtteid järgivaid ettevõtjaid, eelkõike VKEsid;

| 13. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad vahetaksid kliimamuutuse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga tegelemisel tööhõivealaseid kogemusi ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

13.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad vahetaksid kliimamuutuse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõjuga tegelemisel tööhõivealaseid kogemusi ja parimaid tavasid;

| 14. | on veendunud, et keskkonnahoidlikud ja jätkusuutlikud töökohad ei tohi olla lihtsalt lisandiks, vaid et majandust ja ühiskonda kui tervikut tuleb korraldada säästvalt; on teadlik asjaolust, et ei ole olemas „keskkonnakaitse” või „keskkonnatööstuse” nimelist eraldi majandusharu, sest keskkonnakaitse puudutab paljusid klassikalisi sektoreid, nagu töötlev tööstus, ehitus ja teenindussektor; kutsub seepärast üles võtma esialgse määratlusena vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni määratlust, mille kohaselt keskkonnahoidlikud on kõik säästvat arengut edendavad töökohad; juhib tähelepanu asjaolule, et määratlus hõlmab esiteks töökohti, mis vähendavad otseselt energia- ja ressursside tarbimist, kaitsevad ökosüsteemi ja bioloogilist mitmekesisust ning viivad miinimumini jäätmete tekke ja õhu saaste, ja teiseks kõiki neid töökohti, mis vähendavad ökoloogilist jalajälge; möönab, et määratluse suhtelise iseloomu tõttu ei ole töökohtade võimalused lõplikult määratletavad; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et keskkonnahoidlikud ja jätkusuutlikud töökohad ei tohi olla lihtsalt lisandiks, vaid et majandust ja ühiskonda kui tervikut tuleb korraldada säästvalt; on teadlik asjaolust, et ei ole olemas „keskkonnakaitse” või „keskkonnatööstuse” nimelist eraldi majandusharu, sest keskkonnakaitse puudutab paljusid klassikalisi sektoreid, nagu töötlev tööstus, ehitus ja teenindussektor; kutsub seepärast üles võtma esialgse määratlusena vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni määratlust, mille kohaselt keskkonnahoidlikud on kõik säästvat arengut edendavad töökohad; juhib tähelepanu asjaolule, et määratlus hõlmab esiteks töökohti, mis vähendavad otseselt energia- ja ressursside tarbimist, kaitsevad ökosüsteemi ja bioloogilist mitmekesisust ning viivad miinimumini jäätmete tekke ja õhu saaste, ja teiseks kõiki neid töökohti, mis vähendavad ökoloogilist jalajälge; möönab, et määratluse suhtelise iseloomu tõttu ei ole töökohtade võimalused lõplikult määratletavad;

| 15. | on arvamusel, et on vaja teha tunduvalt rohkem uurimistööd, et hinnata keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse poliitika mõju tööhõive puhaskasvule; palub komisjonil muuta see kaheksandas raamprogrammis eelisvaldkonnaks; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et on vaja teha tunduvalt rohkem uurimistööd, et hinnata keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse poliitika mõju tööhõive puhaskasvule; palub komisjonil muuta see kaheksandas raamprogrammis eelisvaldkonnaks;

| 16. | rõhutab, et kõikide töökohade eesmärgiks peab olema säästva arengu soodustamine ning tootmine ja töö peaksid olema korraldatud võimalikult ressursi-, materjali- ja energiatõhusalt; rõhutab, et see lähtekoht peaks kehtima kogu tarneahelas ning pole mõtet teha vahet heade ja halbade tööstusharude vahel, vaid kõiki tööstusharusid saab muuta säästvamaks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kõikide töökohade eesmärgiks peab olema säästva arengu soodustamine ning tootmine ja töö peaksid olema korraldatud võimalikult ressursi-, materjali- ja energiatõhusalt; rõhutab, et see lähtekoht peaks kehtima kogu tarneahelas ning pole mõtet teha vahet heade ja halbade tööstusharude vahel, vaid kõiki tööstusharusid saab muuta säästvamaks;

| 17. | peab väga oluliseks, et uuel ühenduse raamistikul oleks piisav eelarve, et toetada riiklikke teadusuuringuid ja muuta teadustöö tulemused lihtsalt ja bürokraatiavabalt kättesaadavaks, nii et kõik ettevõtted, sh mikroettevõtjad ning VKEd, saaksid läbi viia muutusi energiatõhususe, uute energiaallikate kasutamise, uute tootmisprotsesside ning ressursside ringlussevõtu ja parema kasutuse vallas ning luua tagatud õigustega töökohti; |
| --- | --- |

17.

peab väga oluliseks, et uuel ühenduse raamistikul oleks piisav eelarve, et toetada riiklikke teadusuuringuid ja muuta teadustöö tulemused lihtsalt ja bürokraatiavabalt kättesaadavaks, nii et kõik ettevõtted, sh mikroettevõtjad ning VKEd, saaksid läbi viia muutusi energiatõhususe, uute energiaallikate kasutamise, uute tootmisprotsesside ning ressursside ringlussevõtu ja parema kasutuse vallas ning luua tagatud õigustega töökohti;

Tööhõivevõimaluste optimeerimine

| 18. | kutsub ELi 2020. aasta strateegia osana üles arendama Euroopa säästva majanduse tööhõive strateegiat, et püüda optimeerida töövõimaluste loomist, pöörates sealjuures erilist tähelepanu inimväärsele tööle, töötajate tervishoiule ja ohutusele, vajaminevatele oskustele ja sotsiaalselt õiglasele üleminekule; rõhutab, et säästev majandus peab olema säästev nii sotsiaalses, tehnoloogilises, majanduslikus kui ka ja ökoloogilises mõttes; rõhutab, et selline säästev tööhõivestrateegia peaks olema tööhõivesuuniste üks kesksetest osadest; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi 2020. aasta strateegia osana üles arendama Euroopa säästva majanduse tööhõive strateegiat, et püüda optimeerida töövõimaluste loomist, pöörates sealjuures erilist tähelepanu inimväärsele tööle, töötajate tervishoiule ja ohutusele, vajaminevatele oskustele ja sotsiaalselt õiglasele üleminekule; rõhutab, et säästev majandus peab olema säästev nii sotsiaalses, tehnoloogilises, majanduslikus kui ka ja ökoloogilises mõttes; rõhutab, et selline säästev tööhõivestrateegia peaks olema tööhõivesuuniste üks kesksetest osadest;

| 19. | soovitab piirkondlikel omavalitsustel võtta vastu ELi 2020. aasta strateegiaga kooskõlas olevad arengustrateegiad, et säästva majanduse tingimustes saaks luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

19.

soovitab piirkondlikel omavalitsustel võtta vastu ELi 2020. aasta strateegiaga kooskõlas olevad arengustrateegiad, et säästva majanduse tingimustes saaks luua uusi töökohti;

| 20. | palub komisjonil 2011. aastaks esitada seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid sisaldav strateegia, et soodustada keskkonnahoidlikke töökohti, mis oleksid kasvu ja jõukuse allikaks kõigile; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil 2011. aastaks esitada seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid sisaldav strateegia, et soodustada keskkonnahoidlikke töökohti, mis oleksid kasvu ja jõukuse allikaks kõigile;

| 21. | rõhutab, et Euroopa ettevõtete innovatsioonivõime on taganud neile keskkonnakaitse vallas üleilmse juhtrolli; tunneb siiski muret selle üle, et jätkub ulatuslik tootmise üleviimine EList kolmandatesse riikidesse, kus keskkonnakaitse standardid on tunduvalt madalamad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asuma selle nähtusega viivitamata ja energiliselt võitlusse, kasutades selleks kogu maailma hõlmavat mitmepoolse lahendust, mis tagaks, et ülemaailmne konkurents põhineb võrreldavatel nõudmistel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et Euroopa ettevõtete innovatsioonivõime on taganud neile keskkonnakaitse vallas üleilmse juhtrolli; tunneb siiski muret selle üle, et jätkub ulatuslik tootmise üleviimine EList kolmandatesse riikidesse, kus keskkonnakaitse standardid on tunduvalt madalamad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asuma selle nähtusega viivitamata ja energiliselt võitlusse, kasutades selleks kogu maailma hõlmavat mitmepoolse lahendust, mis tagaks, et ülemaailmne konkurents põhineb võrreldavatel nõudmistel;

| 22. | rõhutab, et keskkonnahoidliku tööhõive täieliku potentsiaali saavutamise eelduseks on stabiilne, pikaajaline ja ulatuslik õiguslik raamistik; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks keskkonnastandardid ja rahalised stiimulid, mis loob usaldusväärsed raamtingimused vähemalt 10 aastaks ja tagab sellega õigus- ja planeerimiskindluse; nõuab, et olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutataks säästvuse edendamiseks ning et säästvam majandustegevus ja tootmine tuleks eesmärgina lisada mitmesuguste fondide, nagu struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi finantsperspektiivi; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et keskkonnahoidliku tööhõive täieliku potentsiaali saavutamise eelduseks on stabiilne, pikaajaline ja ulatuslik õiguslik raamistik; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks keskkonnastandardid ja rahalised stiimulid, mis loob usaldusväärsed raamtingimused vähemalt 10 aastaks ja tagab sellega õigus- ja planeerimiskindluse; nõuab, et olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutataks säästvuse edendamiseks ning et säästvam majandustegevus ja tootmine tuleks eesmärgina lisada mitmesuguste fondide, nagu struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi finantsperspektiivi;

| 23. | rõhutab sellega seoses, kui tähtis on linnade integreeritud arendamise kontseptsioon ning tõdeb, et ebasoodsas olukorras linnapiirkondade säästev saneerimine võib saada seal suunanäitajaks; on seisukohal, et selle eelduseks on selge poliitiline raamistik, kusjuures tuleks jätkata struktuurifondide kaudu linnamõõtme edendamist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab sellega seoses, kui tähtis on linnade integreeritud arendamise kontseptsioon ning tõdeb, et ebasoodsas olukorras linnapiirkondade säästev saneerimine võib saada seal suunanäitajaks; on seisukohal, et selle eelduseks on selge poliitiline raamistik, kusjuures tuleks jätkata struktuurifondide kaudu linnamõõtme edendamist;

| 24. | märgib, et olemasolevate programmide raames tuleks rahastada sihtotstarbelisi uuringuid ELi kõige ebasoodsamates piirkondades, püstitada strateegilised eesmärgid ja määratleda, missugust tüüpi meetmeid on vaja selleks, et luua soodsamad tingimused säästva kohaliku majanduse arendamiseks, kusjuures konkreetne eesmärk oleks seejuures uute keskkonnahoidlike töökohtade loomine ning integreeritud meetmed, et kaasata uusi ja toetada juba olemasolevaid keskkonnahoidlikke ettevõtteid; |
| --- | --- |

24.

märgib, et olemasolevate programmide raames tuleks rahastada sihtotstarbelisi uuringuid ELi kõige ebasoodsamates piirkondades, püstitada strateegilised eesmärgid ja määratleda, missugust tüüpi meetmeid on vaja selleks, et luua soodsamad tingimused säästva kohaliku majanduse arendamiseks, kusjuures konkreetne eesmärk oleks seejuures uute keskkonnahoidlike töökohtade loomine ning integreeritud meetmed, et kaasata uusi ja toetada juba olemasolevaid keskkonnahoidlikke ettevõtteid;

| 25. | rõhutab, et sihtotstarbeline investeerimine ELi ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ökoloogilisse üleminekusse on üks kõige kasulikumatest vahenditest, mille abil saavutada piirkondliku lähenemise ja territoriaalse ühtekuuluvusega seotud strateegilised eesmärgid; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et sihtotstarbeline investeerimine ELi ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ökoloogilisse üleminekusse on üks kõige kasulikumatest vahenditest, mille abil saavutada piirkondliku lähenemise ja territoriaalse ühtekuuluvusega seotud strateegilised eesmärgid;

| 26. | rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi tähtsust piirkondlike klastrite loomisel teadustegevuse, innovatsiooni ja infrastruktuuri kohapealse sidumise kaudu uute tehnoloogiate raames, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus; rõhutab lisaks, et eriti linnapiirkondades on piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kõige paremad võimalused ja suutlikkus luua vajalikke tingimusi innovatiivsete ettevõtteklastrite kasvuks; juhib tähelepanu, et selline klastrite loomine võib otsustavalt edendada kohalikku majanduslikku arengut ja luua piirkondades uusi töökohti; |
| --- | --- |

26.

rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi tähtsust piirkondlike klastrite loomisel teadustegevuse, innovatsiooni ja infrastruktuuri kohapealse sidumise kaudu uute tehnoloogiate raames, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus; rõhutab lisaks, et eriti linnapiirkondades on piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kõige paremad võimalused ja suutlikkus luua vajalikke tingimusi innovatiivsete ettevõtteklastrite kasvuks; juhib tähelepanu, et selline klastrite loomine võib otsustavalt edendada kohalikku majanduslikku arengut ja luua piirkondades uusi töökohti;

| 27. | on teadlik asjaolust, et ELi tasandi, riiklikud ja piirkondlikud rahastamiskavad on endiselt suures osas koordineerimata, ning rõhutab seetõttu, et on vaja programmide paremat mitmetasemelist koordineeritust ning toetust suuremale sünergiale erinevate ühiste poliitikate vahel, mis kasutavad struktuurifonde, põllumajanduse ja maaelu arengu fonde, teadusuuringute raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning mis on välja töötatud säästva ja ressursitõhusa majanduse saavutamiseks; on arvamusel, et seoses ühise põllumajanduspoliitika raames toimuva rahastamisega tuleb lähemalt kaaluda laialdasemat üleminekut otsetoetusmehhanismidelt maapiirkondade arengu ning looduskeskkonda säästva põllumajanduse arengu toetamisele; |
| --- | --- |

27.

on teadlik asjaolust, et ELi tasandi, riiklikud ja piirkondlikud rahastamiskavad on endiselt suures osas koordineerimata, ning rõhutab seetõttu, et on vaja programmide paremat mitmetasemelist koordineeritust ning toetust suuremale sünergiale erinevate ühiste poliitikate vahel, mis kasutavad struktuurifonde, põllumajanduse ja maaelu arengu fonde, teadusuuringute raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning mis on välja töötatud säästva ja ressursitõhusa majanduse saavutamiseks; on arvamusel, et seoses ühise põllumajanduspoliitika raames toimuva rahastamisega tuleb lähemalt kaaluda laialdasemat üleminekut otsetoetusmehhanismidelt maapiirkondade arengu ning looduskeskkonda säästva põllumajanduse arengu toetamisele;

| 28. | kutsub uuesti komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära ülesehitusfondi edu ning looma uue ühenduse algatuse, kaasa arvatud katseprojektid, et ehitada üles uus säästev majandus; |
| --- | --- |

28.

kutsub uuesti komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära ülesehitusfondi edu ning looma uue ühenduse algatuse, kaasa arvatud katseprojektid, et ehitada üles uus säästev majandus;

| 29. | märgib, et nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta järelduste lõikes 8 paluti komisjonil vaadata kiireloomuliselt sektorite kaupa läbi subsiidiumid, millel on negatiivne keskkonnamõju ja mis ei ole kooskõlas säästva arenguga; kutsub komisjoni üles reageerima neile järeldustele viivitamata ning uurida selleks võimalusi nimetatud subsiidiumide eelarve piires ümberjaotamiseks, et toetada uusi säästva majandusega seotud tegevusi; |
| --- | --- |

29.

märgib, et nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta järelduste lõikes 8 paluti komisjonil vaadata kiireloomuliselt sektorite kaupa läbi subsiidiumid, millel on negatiivne keskkonnamõju ja mis ei ole kooskõlas säästva arenguga; kutsub komisjoni üles reageerima neile järeldustele viivitamata ning uurida selleks võimalusi nimetatud subsiidiumide eelarve piires ümberjaotamiseks, et toetada uusi säästva majandusega seotud tegevusi;

| 30. | nõuab tõhusat rahastamissüsteemi ja fiskaalstiimuleid, et aidata VKEdel liikuda keskkonnahoidlikuma tööhõivepoliitika suunas ja tagada keskkonnahoidlikud uuendused ja tootmine; |
| --- | --- |

30.

nõuab tõhusat rahastamissüsteemi ja fiskaalstiimuleid, et aidata VKEdel liikuda keskkonnahoidlikuma tööhõivepoliitika suunas ja tagada keskkonnahoidlikud uuendused ja tootmine;

| 31. | on arvamusel, et kehtivatel ja kavandatavatel ELi keskkonnaalastel õigusaktidel on suur potentsiaal luua uusi töökohti valdkondades, mis on seotud õhu, pinnase ja veega ning samuti energeetika, avalike teenuste, põllumajanduse, transpordi, metsanduse ja keskkonnakorralduse alal; kutsub liikmesriike üles rakendama ELi õigusakte, mis võiks kaasa tuua uued investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse ja töökohtadesse; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et kehtivatel ja kavandatavatel ELi keskkonnaalastel õigusaktidel on suur potentsiaal luua uusi töökohti valdkondades, mis on seotud õhu, pinnase ja veega ning samuti energeetika, avalike teenuste, põllumajanduse, transpordi, metsanduse ja keskkonnakorralduse alal; kutsub liikmesriike üles rakendama ELi õigusakte, mis võiks kaasa tuua uued investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse ja töökohtadesse;

| 32. | tuletab meelde, et avalikud hanked moodustavad suure turuosa ja võiksid olla märkimisväärsed stiimulid majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisel; nõuab seetõttu, et kõigi avalike hangete puhul nõutaks kõrgete keskkonnastandardite järgimist; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et avalikud hanked moodustavad suure turuosa ja võiksid olla märkimisväärsed stiimulid majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisel; nõuab seetõttu, et kõigi avalike hangete puhul nõutaks kõrgete keskkonnastandardite järgimist;

| 33. | kutsub ELi ja liikmesriike üles ennetama muutusi, st saama üle teavitamisega seotud puudustest ja ebakindlusest ning soodustama teadlikkust, sotsiaalseid õppeprotsesse ja tarbimismudeli muutmist; väidab, et vaja on rohkem stiimuleid, et ettevõtted investeeriksid rohkem säästvasse tehnoloogiasse, ning et töötajad on muutustega nõus, kui muutused toovad kaasa tööhõivevõimaluste kasvu ja töötajatele tagatakse kindlustatus; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi ja liikmesriike üles ennetama muutusi, st saama üle teavitamisega seotud puudustest ja ebakindlusest ning soodustama teadlikkust, sotsiaalseid õppeprotsesse ja tarbimismudeli muutmist; väidab, et vaja on rohkem stiimuleid, et ettevõtted investeeriksid rohkem säästvasse tehnoloogiasse, ning et töötajad on muutustega nõus, kui muutused toovad kaasa tööhõivevõimaluste kasvu ja töötajatele tagatakse kindlustatus;

| 34. | rõhutab, et vajadus kvaliteetsete tööhõivevõimaluste arendamise järele uue säästva majanduse raames tähendab seda, et sellistele ühiskonna ees seisvatele põhiprobleemidele nagu tööpuudus ja vaesus, kliimamuutus, rahvastiku vananemine ja loodusvarade nappus, tuleb leida lahendused uuenduste abil; juhib tähelepanu avatud innovatsioonil ja klastritel põhineva tööstus- ja teaduspoliitika olulisusele, et soodustada erinevate avaliku sektori ja erasektori majandusettevõtete teadmiste ühendamist ning edendada uuendustegevust; sel eesmärgil palub komisjonil välja töötada Euroopa tehnoloogiaplatvorm ressursihoidlike tööstusharude jaoks; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et vajadus kvaliteetsete tööhõivevõimaluste arendamise järele uue säästva majanduse raames tähendab seda, et sellistele ühiskonna ees seisvatele põhiprobleemidele nagu tööpuudus ja vaesus, kliimamuutus, rahvastiku vananemine ja loodusvarade nappus, tuleb leida lahendused uuenduste abil; juhib tähelepanu avatud innovatsioonil ja klastritel põhineva tööstus- ja teaduspoliitika olulisusele, et soodustada erinevate avaliku sektori ja erasektori majandusettevõtete teadmiste ühendamist ning edendada uuendustegevust; sel eesmärgil palub komisjonil välja töötada Euroopa tehnoloogiaplatvorm ressursihoidlike tööstusharude jaoks;

| 35. | soovitab, et kui liikmesriik otsustab subsideerida näiteks tuule-, bio-, või päikeseenergia tootmise suurendamist, põhineks subsideerimise tase empiiriliste andmete teaduslikul hindamisel ja subsideerimine tagaks võimalikele investoritele mõistlikud investeerimisväljavaated ja kindluse, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma tegureid nagu subsideerimise kaudu loodud töökohtade koguarvu kasv, energia hind, kogumõju kasvuhoonegaaside ja muude heitmete eraldumisele, ja seega võtma eesmärgiks säästvuse optimaalse suurendamise; |
| --- | --- |

35.

soovitab, et kui liikmesriik otsustab subsideerida näiteks tuule-, bio-, või päikeseenergia tootmise suurendamist, põhineks subsideerimise tase empiiriliste andmete teaduslikul hindamisel ja subsideerimine tagaks võimalikele investoritele mõistlikud investeerimisväljavaated ja kindluse, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma tegureid nagu subsideerimise kaudu loodud töökohtade koguarvu kasv, energia hind, kogumõju kasvuhoonegaaside ja muude heitmete eraldumisele, ja seega võtma eesmärgiks säästvuse optimaalse suurendamise;

| 36. | märgib, et ei ole olemas ühtset arusaamist, millised tehnoloogilised valikud on üleilmse konkurentsi tingimustes keskkondlikult, majanduslikult või sotsiaalselt kõige säästvamad; märgib, et kui võrrelda näiteks tuulegeneraatorite abil energia tootmise, päikesepaneelide, kivisöe põletamise ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, tuumareaktorite või mõne muu tehnoloogia säästlikkust, tuleb arvestada paljusid muutujaid; kutsub seetõttu üles terviklike tootmistsüklite põhjalikumale võrdlevale uurimisele ja kõikide tootmisprotsesside ressursitõhusamaks muutmisele; |
| --- | --- |

36.

märgib, et ei ole olemas ühtset arusaamist, millised tehnoloogilised valikud on üleilmse konkurentsi tingimustes keskkondlikult, majanduslikult või sotsiaalselt kõige säästvamad; märgib, et kui võrrelda näiteks tuulegeneraatorite abil energia tootmise, päikesepaneelide, kivisöe põletamise ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, tuumareaktorite või mõne muu tehnoloogia säästlikkust, tuleb arvestada paljusid muutujaid; kutsub seetõttu üles terviklike tootmistsüklite põhjalikumale võrdlevale uurimisele ja kõikide tootmisprotsesside ressursitõhusamaks muutmisele;

Naiste ja meeste tööhõive potentsiaal uues säästvas majanduses

| 37. | rõhutab, et ainult siis, kui suurendame naiste osalemist Euroopa tööturul, suudame uue majanduse kasvu- ja tööhõivevõimalusi täielikult ära kasutada, kuna alates 1995. aastast on vähenev vahe meeste ja naiste tööhõivemäärade vahel moodustanud poole Euroopa üldisest tööhõivemäära kasvust ning veerandi iga-aastasest majanduskasvust, ning kuna see on eeldus majanduskasvu tagamiseks ning ökoloogilise ümberkujundamise nõudmiste täitmiseks vananevas ühiskonnas; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et ainult siis, kui suurendame naiste osalemist Euroopa tööturul, suudame uue majanduse kasvu- ja tööhõivevõimalusi täielikult ära kasutada, kuna alates 1995. aastast on vähenev vahe meeste ja naiste tööhõivemäärade vahel moodustanud poole Euroopa üldisest tööhõivemäära kasvust ning veerandi iga-aastasest majanduskasvust, ning kuna see on eeldus majanduskasvu tagamiseks ning ökoloogilise ümberkujundamise nõudmiste täitmiseks vananevas ühiskonnas;

| 38. | nõuab ELi tasandi algatust, et tõsta tööandjate, eelkõige traditsiooniliste meeste kutsealade tööandjate teadlikkust mitmekesisema tööjõu vajadusest ja kasulikkusest vananevas ühiskonnas ning pakkuda neile vahendeid suuremaks mitmekesisuseks valmistumiseks; |
| --- | --- |

38.

nõuab ELi tasandi algatust, et tõsta tööandjate, eelkõige traditsiooniliste meeste kutsealade tööandjate teadlikkust mitmekesisema tööjõu vajadusest ja kasulikkusest vananevas ühiskonnas ning pakkuda neile vahendeid suuremaks mitmekesisuseks valmistumiseks;

| 39. | kutsub ELi, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võitlema diskrimineerimise vastu ning edendama soolist võrdõiguslikkust säästva majanduse raames, looma neis sektorites ligitõmbavat töökeskkonda, kuhu naised tahaksid tulla ja jääda, soodustama pere- ja tööelu ühildamist piisavate ja kõrge kvaliteediga lapsehoiuvõimaluste ning peresõbralike töökohtade loomise kaudu, looma võimalusi ja tingimusi, et nii mehed kui naised saaksid tööturul võrdselt osaleda, edendama naiste suuremat osalust esindusorganites, kus domineerivad mehed, vähendama töökohtade soopõhist jagunemist ja palgaerinevusi; |
| --- | --- |

39.

kutsub ELi, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võitlema diskrimineerimise vastu ning edendama soolist võrdõiguslikkust säästva majanduse raames, looma neis sektorites ligitõmbavat töökeskkonda, kuhu naised tahaksid tulla ja jääda, soodustama pere- ja tööelu ühildamist piisavate ja kõrge kvaliteediga lapsehoiuvõimaluste ning peresõbralike töökohtade loomise kaudu, looma võimalusi ja tingimusi, et nii mehed kui naised saaksid tööturul võrdselt osaleda, edendama naiste suuremat osalust esindusorganites, kus domineerivad mehed, vähendama töökohtade soopõhist jagunemist ja palgaerinevusi;

| 40. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja võrdõiguslikkust edendada ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat füüsilise infrastruktuuri moderniseerimisele keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse investeerimise kaudu; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika esmaeesmärk ja põhivahend; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja võrdõiguslikkust edendada ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat füüsilise infrastruktuuri moderniseerimisele keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse investeerimise kaudu; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika esmaeesmärk ja põhivahend;

| 41. | rõhutab, et soolise eraldatuse kaotamiseks tööturul on oluline teha eesmärgipäraseid jõupingutusi, et sooliste stereotüüpide vastu võideldes tagada naiste juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel ja pakkuda elukestvat õpet; nõuab piisava koolituse võimaldamist, et vältida naistöötajate alaesindatust keskkonnahoidlikel töökohtadel, arvestades sellega, et naiste massiline kõrvalejäämine teadusest ja tehnoloogiast takistaks Euroopa majanduskasvu ja jätkusuutlikkust ning jätaks paljud andekad ja kvalifitseeritud noored naised sobiva töökoha ja majandusliku kindluseta; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et soolise eraldatuse kaotamiseks tööturul on oluline teha eesmärgipäraseid jõupingutusi, et sooliste stereotüüpide vastu võideldes tagada naiste juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel ja pakkuda elukestvat õpet; nõuab piisava koolituse võimaldamist, et vältida naistöötajate alaesindatust keskkonnahoidlikel töökohtadel, arvestades sellega, et naiste massiline kõrvalejäämine teadusest ja tehnoloogiast takistaks Euroopa majanduskasvu ja jätkusuutlikkust ning jätaks paljud andekad ja kvalifitseeritud noored naised sobiva töökoha ja majandusliku kindluseta;

| 42. | nõuab spetsiaalset ELi algatust tüdrukute huvi suurendamiseks tehniliste kutsealade vastu (matemaatika, informaatika, loodusteadused ja tehnoloogia) ning neil aladel endiselt valitsevate stereotüüpide kummutamiseks; rõhutab, et niisuguste stereotüüpide vastu võitlemisel on ajakirjandusel ja haridusel otsustava tähtsusega roll; |
| --- | --- |

42.

nõuab spetsiaalset ELi algatust tüdrukute huvi suurendamiseks tehniliste kutsealade vastu (matemaatika, informaatika, loodusteadused ja tehnoloogia) ning neil aladel endiselt valitsevate stereotüüpide kummutamiseks; rõhutab, et niisuguste stereotüüpide vastu võitlemisel on ajakirjandusel ja haridusel otsustava tähtsusega roll;

| 43. | rõhutab, et kooli lõpetanud ja tööd otsivaid noori naisi tuleks suunata väljaõppekohtadele, kus neid on meestest vähem, kasutades selleks koolide, ülikoolide, koolitusagentuuride ja/või -firmade ühist planeerimist, et naised omandaksid konkreetseid oskusi (ka kõrgemal ja spetsialiseerunud tasemel) töökogemuse, korrapärase ja mitte ebakindla töö kaudu ning väljavaatega leida rahulduspakkuvat tööd; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kooli lõpetanud ja tööd otsivaid noori naisi tuleks suunata väljaõppekohtadele, kus neid on meestest vähem, kasutades selleks koolide, ülikoolide, koolitusagentuuride ja/või -firmade ühist planeerimist, et naised omandaksid konkreetseid oskusi (ka kõrgemal ja spetsialiseerunud tasemel) töökogemuse, korrapärase ja mitte ebakindla töö kaudu ning väljavaatega leida rahulduspakkuvat tööd;

| 44. | kutsub ELi ja liikmesriike üles nägema Euroopa Sotsiaalfondi programmide raames ette rohkem keskkonnahoidlikke töökohti naiste jaoks, võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Sotsiaalfond rahastab koolitusprojekte sellistes valdkondades nagu taastuvenergeetika ja ökoturism; rõhutab vajadust teha suuremaid jõupingutusi, et tõsta Euroopa Sotsiaalfondi toetatavates projektides naiste osalusmäära, kuna see on praegu alla 10 %; nõuab soolise võrdõiguslikkuse arvestamist eelarve koostamisel Euroopa Sotsiaalfondis, taastamiskavades ning struktuurilise kohandamise programmides, kindlustamaks, et need programmid ärataksid võrdselt ka naiste huvi ja aitaksid neid integreerida; |
| --- | --- |

44.

kutsub ELi ja liikmesriike üles nägema Euroopa Sotsiaalfondi programmide raames ette rohkem keskkonnahoidlikke töökohti naiste jaoks, võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Sotsiaalfond rahastab koolitusprojekte sellistes valdkondades nagu taastuvenergeetika ja ökoturism; rõhutab vajadust teha suuremaid jõupingutusi, et tõsta Euroopa Sotsiaalfondi toetatavates projektides naiste osalusmäära, kuna see on praegu alla 10 %; nõuab soolise võrdõiguslikkuse arvestamist eelarve koostamisel Euroopa Sotsiaalfondis, taastamiskavades ning struktuurilise kohandamise programmides, kindlustamaks, et need programmid ärataksid võrdselt ka naiste huvi ja aitaksid neid integreerida;

| 45. | rõhutab, et üleminekut uuele majandusele ei tohiks kasutada ettekäändena võrdsete võimaluste meetmete piiramiseks, vaid selles tuleks näha ainulaadset võimalust parandada naiste osalust ELi tööturul, sest see on jätkusuutliku majanduskasvu tagamise, tööhõivepotentsiaali optimaalse arengu ja konkurentsivõime tugevdamise eeltingimus; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et üleminekut uuele majandusele ei tohiks kasutada ettekäändena võrdsete võimaluste meetmete piiramiseks, vaid selles tuleks näha ainulaadset võimalust parandada naiste osalust ELi tööturul, sest see on jätkusuutliku majanduskasvu tagamise, tööhõivepotentsiaali optimaalse arengu ja konkurentsivõime tugevdamise eeltingimus;

Inimväärne töö

| 46. | kutsub komisjoni üles – lisaks kõrgelt kvalifitseeritud töötajate tööhõive võimalustele – pöörama säästva majanduse raames tähelepanu ka töökohtadele, mis eeldavad keskmist ja madalamat kvalifikatsiooni, ning kvalifitseerimata, kuid spetsialiseerunud töötajatele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seda tõsiasja tööhõivesuunistes eriliselt arvesse võtma; kutsub liikmesriike üles väärtustama töökohti keskmist ja madalamat väljaõpet eeldavatel aladel ning tagama seal inimväärse töö; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles – lisaks kõrgelt kvalifitseeritud töötajate tööhõive võimalustele – pöörama säästva majanduse raames tähelepanu ka töökohtadele, mis eeldavad keskmist ja madalamat kvalifikatsiooni, ning kvalifitseerimata, kuid spetsialiseerunud töötajatele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seda tõsiasja tööhõivesuunistes eriliselt arvesse võtma; kutsub liikmesriike üles väärtustama töökohti keskmist ja madalamat väljaõpet eeldavatel aladel ning tagama seal inimväärse töö;

| 47. | rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu inimväärsele tööle, vajaminevatele oskustele ja sotsiaalselt õiglasele üleminekule; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles tagama, et säästva majanduse tööhõive strateegiast saaks kasu igaüks üle terve ELi; rõhutab vajadust hõlmata sellesse strateegiasse igat liiki töökohad, olgu need siis kõrge, keskmise või madala kvalifikatsiooniga; kutsub üles laiendama haridus-, uurimis- ja arendusvõimalusi; kutsub lisaks üles tööhõivesuunistes ning Euroopa Komisjoni programmis „Uute töökohtade jaoks uued oskused” pöörama erilist tähelepanu tööturust eemale jäänud inimestele, kõige haavatavamatele inimestele, eriti puuetega inimestele ja väheste oskustega töötajatele, ning neid inimesi kaitsma; |
| --- | --- |

47.

rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu inimväärsele tööle, vajaminevatele oskustele ja sotsiaalselt õiglasele üleminekule; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles tagama, et säästva majanduse tööhõive strateegiast saaks kasu igaüks üle terve ELi; rõhutab vajadust hõlmata sellesse strateegiasse igat liiki töökohad, olgu need siis kõrge, keskmise või madala kvalifikatsiooniga; kutsub üles laiendama haridus-, uurimis- ja arendusvõimalusi; kutsub lisaks üles tööhõivesuunistes ning Euroopa Komisjoni programmis „Uute töökohtade jaoks uued oskused” pöörama erilist tähelepanu tööturust eemale jäänud inimestele, kõige haavatavamatele inimestele, eriti puuetega inimestele ja väheste oskustega töötajatele, ning neid inimesi kaitsma;

| 48. | on seisukohal, et tööhõivepoliitikal on keskne roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, ning nõuab seega ILO programmi „Inimväärne töö” kohaselt häid töötingimusi ja -tasu, mis mitte ainult ei taga toimetuleku, vaid ka asjakohase osakaalu SKPs; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et tööhõivepoliitikal on keskne roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, ning nõuab seega ILO programmi „Inimväärne töö” kohaselt häid töötingimusi ja -tasu, mis mitte ainult ei taga toimetuleku, vaid ka asjakohase osakaalu SKPs;

| 49. | märgib, et töövõtjate ja tööandjate sagedase madalama organiseerituse tõttu võib mõnes uues sektoris tekkida ebakindlate töösuhete ja halvemate töötingimuste oht; kutsub ELi ja liikmesriike üles looma raamtingimused uutes sektorites esindusorganite asutamiseks; kutsub tööturu osapooli organiseeruma ja kutsub komisjoni üles edendama parimate tavade vahetust terves ELis, eriti töötajate teabe- ja konsultatsioonivõimaluste suurendamise ja Euroopa töönõukogude asutamise kohta; |
| --- | --- |

49.

märgib, et töövõtjate ja tööandjate sagedase madalama organiseerituse tõttu võib mõnes uues sektoris tekkida ebakindlate töösuhete ja halvemate töötingimuste oht; kutsub ELi ja liikmesriike üles looma raamtingimused uutes sektorites esindusorganite asutamiseks; kutsub tööturu osapooli organiseeruma ja kutsub komisjoni üles edendama parimate tavade vahetust terves ELis, eriti töötajate teabe- ja konsultatsioonivõimaluste suurendamise ja Euroopa töönõukogude asutamise kohta;

| 50. | märgib, et on vaja teha lisapingutusi töötajate tervise ja ohutusega seotud tööaja korralduse miinimumnõuete tõhusa ühtlustamise tagamiseks ELis; |
| --- | --- |

50.

märgib, et on vaja teha lisapingutusi töötajate tervise ja ohutusega seotud tööaja korralduse miinimumnõuete tõhusa ühtlustamise tagamiseks ELis;

| 51. | kutsub liikmesriike üles koostöös tööturu osapooltega koostama integreeritud kavasid ökoloogilise ülemineku sammude hindamiseks nii kohalikul kui riiklikul tasandil; kutsub tööturu osapooli üles jälgima töötajate osalemist säästva arengu strateegias, tegema ettepanekuid poliitiliste meetmete kohta ja need vastu võtma, et suurendada tõhusat osalemist töötajate säästva liikuvuse ja keskkonnahoidliku majanduskasvu osas; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles koostöös tööturu osapooltega koostama integreeritud kavasid ökoloogilise ülemineku sammude hindamiseks nii kohalikul kui riiklikul tasandil; kutsub tööturu osapooli üles jälgima töötajate osalemist säästva arengu strateegias, tegema ettepanekuid poliitiliste meetmete kohta ja need vastu võtma, et suurendada tõhusat osalemist töötajate säästva liikuvuse ja keskkonnahoidliku majanduskasvu osas;

| 52. | kutsub tööturu osapooli üles hõlmama uusi sektoreid ning arendama strateegiaid sektoripõhiste ühenduste kaasamiseks sotsiaalpartnerlusse; |
| --- | --- |

52.

kutsub tööturu osapooli üles hõlmama uusi sektoreid ning arendama strateegiaid sektoripõhiste ühenduste kaasamiseks sotsiaalpartnerlusse;

| 53. | kutsub ELi ja liikmesriike üles siduma riigipoolset subsideerimist ja riigihankeid tugevamini sotsiaalsete miinimumstandardite tagamisega liikmesriikide tasandil ja edendama tööturu partnerite esindusorganite loomist; |
| --- | --- |

53.

kutsub ELi ja liikmesriike üles siduma riigipoolset subsideerimist ja riigihankeid tugevamini sotsiaalsete miinimumstandardite tagamisega liikmesriikide tasandil ja edendama tööturu partnerite esindusorganite loomist;

| 54. | juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtte või tööstuse tootmisprotsessi muudatustest mõjutatud töötajate väljaõpe ja elukestev õpe loob samuti uusi töökohti; kutsub ELi üles arendama oodatavate muutuste ja eriti tootmise ümberkorralduste raamistikku, tagades kõigile asjaomastele töötajatele õiguse võtta osa koolitus- ja elukestva õppe kavadest; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja töötajaid üles tunnistama, et oskuste juhtimine, koolitus ja elukestev õpe on jagatud vastutus, nagu kinnitatakse ka tööturu osapoolte 2002. aasta elukestva õppe raamlepingus; palub komisjonil lisada eluaegse õppe raamistikku üheksas võtmepädevus, mis on seotud keskkonna, kliimamuutuse ja säästva arenguga ja mis on teadmistepõhises ühiskonnas oluline; kutsub liikmesriike üles integreerima säästvuse mõistet algõppesse, haridusse ja elukestvasse õppesse; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtte või tööstuse tootmisprotsessi muudatustest mõjutatud töötajate väljaõpe ja elukestev õpe loob samuti uusi töökohti; kutsub ELi üles arendama oodatavate muutuste ja eriti tootmise ümberkorralduste raamistikku, tagades kõigile asjaomastele töötajatele õiguse võtta osa koolitus- ja elukestva õppe kavadest; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja töötajaid üles tunnistama, et oskuste juhtimine, koolitus ja elukestev õpe on jagatud vastutus, nagu kinnitatakse ka tööturu osapoolte 2002. aasta elukestva õppe raamlepingus; palub komisjonil lisada eluaegse õppe raamistikku üheksas võtmepädevus, mis on seotud keskkonna, kliimamuutuse ja säästva arenguga ja mis on teadmistepõhises ühiskonnas oluline; kutsub liikmesriike üles integreerima säästvuse mõistet algõppesse, haridusse ja elukestvasse õppesse;

| 55. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles tegema rohkem jõupingutusi, et tulla tõhusalt toime ümberkorralduste negatiivse mõjuga nii kohalikus majanduses kui tööhõives. Rõhutab vajadust levitada juhiseid muutustega toimetuleku ja selle sotsiaalsete tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles tegema rohkem jõupingutusi, et tulla tõhusalt toime ümberkorralduste negatiivse mõjuga nii kohalikus majanduses kui tööhõives. Rõhutab vajadust levitada juhiseid muutustega toimetuleku ja selle sotsiaalsete tagajärgede kohta;

Vajaminevad oskused

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid peavad kohandama oma koolitus- ja haridussüsteeme ning koostama ja rakendama sihtotstarbelisi tegevuskavasid töötajate ümberõppeks sektorites, mida mõjutab kohaliku majanduse ümberkujundamine uueks säästvaks majanduseks, et tagada nende juurdepääs uutele keskkonnahoidlikele säästvatele töökohtadele ja tagada tööjõule võimalus kohandada oma oskusi vastavalt säästva majanduse tööturu vajadustele, mis tugineb pädevuspõhise koolituse kontseptsioonile; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ning leiab, et koostöö ELi liikmesriikidega on samm õiges suunas; juhib siiski tähelepanu sellele, et nimetatud algatus peab olema tihedamalt seotud nõukogu säästvat arengut käsitleva otsuse eesmärkidega ning et seda tuleb jätkata konkreetse tegevusega nii ELi tasandil kui ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid peavad kohandama oma koolitus- ja haridussüsteeme ning koostama ja rakendama sihtotstarbelisi tegevuskavasid töötajate ümberõppeks sektorites, mida mõjutab kohaliku majanduse ümberkujundamine uueks säästvaks majanduseks, et tagada nende juurdepääs uutele keskkonnahoidlikele säästvatele töökohtadele ja tagada tööjõule võimalus kohandada oma oskusi vastavalt säästva majanduse tööturu vajadustele, mis tugineb pädevuspõhise koolituse kontseptsioonile; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused” ning leiab, et koostöö ELi liikmesriikidega on samm õiges suunas; juhib siiski tähelepanu sellele, et nimetatud algatus peab olema tihedamalt seotud nõukogu säästvat arengut käsitleva otsuse eesmärkidega ning et seda tuleb jätkata konkreetse tegevusega nii ELi tasandil kui ELi liikmesriikides;

| 57. | rõhutab, et säästva arengu, keskkonnahoidlike töökohtade ja elukestva õppe osas on vaja tugevdada avatud koostöö meetodit ja parimate tavade vahetamist, et tagada majanduse ülemineku edukas ja tõhus juhtimine ning lisaks sellisest üleminekust tulenevate uute väljaõppevajaduste ja negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede ohjamine; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et säästva arengu, keskkonnahoidlike töökohtade ja elukestva õppe osas on vaja tugevdada avatud koostöö meetodit ja parimate tavade vahetamist, et tagada majanduse ülemineku edukas ja tõhus juhtimine ning lisaks sellisest üleminekust tulenevate uute väljaõppevajaduste ja negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede ohjamine;

| 58. | kutsub liikmesriike üles võitlema vanuse alusel diskrimineerimise vastu ning kohandama koolituspakkumisi ja elukestva õppe strateegiaid vanemate töötajate vajadustele, et tagada ka üle 55-aastaste töötajate, sh üle 55-aastaste naiste kõrge osalusmäär; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles võitlema vanuse alusel diskrimineerimise vastu ning kohandama koolituspakkumisi ja elukestva õppe strateegiaid vanemate töötajate vajadustele, et tagada ka üle 55-aastaste töötajate, sh üle 55-aastaste naiste kõrge osalusmäär;

| 59. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma keskkonnahoidliku majanduse, konkurentsivõime ja õitsengu alusena vastu detailset innovatsiooni ja loovuse poliitikat, eriti hariduses ja koolituses, kaasa arvatud kutseharidus ja -koolitus; |
| --- | --- |

59.

kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma keskkonnahoidliku majanduse, konkurentsivõime ja õitsengu alusena vastu detailset innovatsiooni ja loovuse poliitikat, eriti hariduses ja koolituses, kaasa arvatud kutseharidus ja -koolitus;

| 60. | märgib, et on väga oluline meelitada noori uut tüüpi keskkonnahoidlikele töökohtadele ja tagada, et oskusprogrammid edendaksid noorte juurdepääsu tööturule, võimaldamaks neil kasutada tööhõivevõimalusi, et vähendada alla 25-aastaste hulgas valitsevat suurt tööpuudust ja rakendada noorema põlvkonna oskusi uue tehnoloogia kasutamisel; avaldab kahetsust, et EL 2020 juhtalgatus „Noorte liikuvus” jätab kõrvale noored, kes ei ole seotud kõrgharidusega; rõhutab, et tõelise muutuse elluviimiseks peaks algatus keskenduma noortele, kellel on praegu kõige vähem võimalusi ja kes elavad vaesuse ohus; |
| --- | --- |

60.

märgib, et on väga oluline meelitada noori uut tüüpi keskkonnahoidlikele töökohtadele ja tagada, et oskusprogrammid edendaksid noorte juurdepääsu tööturule, võimaldamaks neil kasutada tööhõivevõimalusi, et vähendada alla 25-aastaste hulgas valitsevat suurt tööpuudust ja rakendada noorema põlvkonna oskusi uue tehnoloogia kasutamisel; avaldab kahetsust, et EL 2020 juhtalgatus „Noorte liikuvus” jätab kõrvale noored, kes ei ole seotud kõrgharidusega; rõhutab, et tõelise muutuse elluviimiseks peaks algatus keskenduma noortele, kellel on praegu kõige vähem võimalusi ja kes elavad vaesuse ohus;

| 61. | palub liikmesriikidel koostöös tööturu osapooltega töötada ühiselt välja noorte kutsenõustamisprogrammid teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning neid rakendada, et edendada elujõulise ja säästva majanduse arengut, samuti töötada ühiselt välja teabe- ja teadlikkuse suurendamise meetmed ökoloogiliste ja keskkonnaprobleemidega tegelemiseks ja rakendada neid formaalse haridussüsteemi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete raames; |
| --- | --- |

61.

palub liikmesriikidel koostöös tööturu osapooltega töötada ühiselt välja noorte kutsenõustamisprogrammid teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning neid rakendada, et edendada elujõulise ja säästva majanduse arengut, samuti töötada ühiselt välja teabe- ja teadlikkuse suurendamise meetmed ökoloogiliste ja keskkonnaprobleemidega tegelemiseks ja rakendada neid formaalse haridussüsteemi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete raames;

| 62. | kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks seoses tööturul nõutavate oskustega ning soodustada partnerlust ülikoolide ja ettevõtlussektori vahel, et edendada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajate paremate väljavaadete loomisele tööturul; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks seoses tööturul nõutavate oskustega ning soodustada partnerlust ülikoolide ja ettevõtlussektori vahel, et edendada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajate paremate väljavaadete loomisele tööturul;

| 63. | kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli üles kehtestama sihtnäitajaid, et saavutada naiste ja meeste võrdne osalemine, tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs haridusele, korraldada koolitust, sihtotstarbelisi värbamiskavasid, töö käigus toimuvat erialast väljaõpet ja koolitust naistele, sisserännanutele, pikaajalistele töötutele ja teistele tööturul diskrimineeritud rühmadele; |
| --- | --- |

63.

kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli üles kehtestama sihtnäitajaid, et saavutada naiste ja meeste võrdne osalemine, tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs haridusele, korraldada koolitust, sihtotstarbelisi värbamiskavasid, töö käigus toimuvat erialast väljaõpet ja koolitust naistele, sisserännanutele, pikaajalistele töötutele ja teistele tööturul diskrimineeritud rühmadele;

| 64. | julgustab liikmesriike kasutama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et viia ellu ELi eesmärke, edendada uusi oskusi, kaasa arvatud oskusi, mida läheb vaja uutel, jätkusuutlikel ja keskkonnahoidlikel kvaliteettöökohtadel; |
| --- | --- |

64.

julgustab liikmesriike kasutama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et viia ellu ELi eesmärke, edendada uusi oskusi, kaasa arvatud oskusi, mida läheb vaja uutel, jätkusuutlikel ja keskkonnahoidlikel kvaliteettöökohtadel;

| 65. | kutsub vastutavaid sidusrühmi üles jälgima tööhõivet, et muuta erialane algõpe ja elukestev õpe asjakohasemaks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles hindama üleminekufondide otstarbekust vajaminevate oskuste juhtimisel; |
| --- | --- |

65.

kutsub vastutavaid sidusrühmi üles jälgima tööhõivet, et muuta erialane algõpe ja elukestev õpe asjakohasemaks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles hindama üleminekufondide otstarbekust vajaminevate oskuste juhtimisel;

| 66. | kutsub ELi ja liikmesriike üles seadma üheks Euroopa Sotsiaalfondi eesmärgiks säästva majandusega kohanemise võime, et aidata kaasa majandustegevuse suuremale säästvusele ja infrastruktuuri arendamisele; |
| --- | --- |

66.

kutsub ELi ja liikmesriike üles seadma üheks Euroopa Sotsiaalfondi eesmärgiks säästva majandusega kohanemise võime, et aidata kaasa majandustegevuse suuremale säästvusele ja infrastruktuuri arendamisele;

| 67. | tuletab meelde, et jätkusuutlik mõõde ei tohiks piirduda keskkonnaga seotud ametite õppega, vaid see tuleb kaasata kõigisse haridus- ja koolitusprogrammidesse, et edendada säästva arengu ja keskkonnateadlikkuse kultuuri; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et jätkusuutlik mõõde ei tohiks piirduda keskkonnaga seotud ametite õppega, vaid see tuleb kaasata kõigisse haridus- ja koolitusprogrammidesse, et edendada säästva arengu ja keskkonnateadlikkuse kultuuri;

| 68. | rõhutab elukestva õppe lisandväärtust ja palub liikmesriikidel põhjalikult kaardistada kohalik potentsiaal, et korraldada nõudlusest lähtuvaid koolitusi ning kasutada olemasolevaid vahendeid vastavalt tegelikele vajadustele, ning taastada kõrgetasemelise hariduse pakkumise kaudu keskerihariduse maine, eriti piirkondades, kus kohalik potentsiaal ja traditsioonilised tööharud nõuavad erioskuste ja -teadmiste täielikku väljaarendamist; palub komisjonil pakkuda liikmesriikidele kohalike vajaduste kaardistamiseks piisavat tehnilist toetust ning märgib, et kõrgetasemelised kutsekeskkoolid võiksid aidata vähendada kõrgkoolilõpetajate töötust ja viia jätkusuutliku tööhõiveni; |
| --- | --- |

68.

rõhutab elukestva õppe lisandväärtust ja palub liikmesriikidel põhjalikult kaardistada kohalik potentsiaal, et korraldada nõudlusest lähtuvaid koolitusi ning kasutada olemasolevaid vahendeid vastavalt tegelikele vajadustele, ning taastada kõrgetasemelise hariduse pakkumise kaudu keskerihariduse maine, eriti piirkondades, kus kohalik potentsiaal ja traditsioonilised tööharud nõuavad erioskuste ja -teadmiste täielikku väljaarendamist; palub komisjonil pakkuda liikmesriikidele kohalike vajaduste kaardistamiseks piisavat tehnilist toetust ning märgib, et kõrgetasemelised kutsekeskkoolid võiksid aidata vähendada kõrgkoolilõpetajate töötust ja viia jätkusuutliku tööhõiveni;

| 69. | rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid kasutaksid Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid oskuste, tööhõive, väljaõppe ja ümberõppega seotud tegevustesse investeerimiseks, et luua riiklike, piirkondlike ja kohalike projektide kaudu rohkem ja paremaid töökohti; on seisukohal, et arvestades vanemate inimeste üha suureneva osakaaluga ELi rahvastikus, võib vanemate inimeste kutsealane kogemus nendele algatustele samuti kaasa aidata; soovitab piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel luua asjakohased ja püsivad kontaktid ettevõtluskeskkonna, tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonidega, et prognoosida tööturu vajadusi keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid kasutaksid Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid oskuste, tööhõive, väljaõppe ja ümberõppega seotud tegevustesse investeerimiseks, et luua riiklike, piirkondlike ja kohalike projektide kaudu rohkem ja paremaid töökohti; on seisukohal, et arvestades vanemate inimeste üha suureneva osakaaluga ELi rahvastikus, võib vanemate inimeste kutsealane kogemus nendele algatustele samuti kaasa aidata; soovitab piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel luua asjakohased ja püsivad kontaktid ettevõtluskeskkonna, tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonidega, et prognoosida tööturu vajadusi keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 70. | tunnistab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli hariduses, mis on uute, tulevikku suunatud oskuste omandamise aluseks, sealhulgas elukestva õppe ja ümberõppe kaudu; juhib tähelepanu, et noorte, sealhulgas kvalifikatsioonita koolist lahkujate välja- ja täiendõpet reguleerivate üldtingimuste eest vastutavad paljudes riikides piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused; julgustab seetõttu piirkondi kasutama hariduse infrastruktuuri tarbeks struktuurifondide vahendeid, seda eriti ebasoodsas olukorras linnaaladel ja piirkondades, ning teha selle toetuse kaudu võimalikuks laialdase ja kaasava koolihariduse; juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning äriühingute ja ühenduste vaheliste võrgustike loomise olulisele (haridus- ja koolitusalasele) potentsiaalile, et luua jätkusuutlikke töökohti kohaliku transpordi, linnalise liikuvuse, hariduse ning teadus- ja arendustegevuse sektoris, ning asetada rõhku võrdsetele võimalustele; |
| --- | --- |

70.

tunnistab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli hariduses, mis on uute, tulevikku suunatud oskuste omandamise aluseks, sealhulgas elukestva õppe ja ümberõppe kaudu; juhib tähelepanu, et noorte, sealhulgas kvalifikatsioonita koolist lahkujate välja- ja täiendõpet reguleerivate üldtingimuste eest vastutavad paljudes riikides piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused; julgustab seetõttu piirkondi kasutama hariduse infrastruktuuri tarbeks struktuurifondide vahendeid, seda eriti ebasoodsas olukorras linnaaladel ja piirkondades, ning teha selle toetuse kaudu võimalikuks laialdase ja kaasava koolihariduse; juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning äriühingute ja ühenduste vaheliste võrgustike loomise olulisele (haridus- ja koolitusalasele) potentsiaalile, et luua jätkusuutlikke töökohti kohaliku transpordi, linnalise liikuvuse, hariduse ning teadus- ja arendustegevuse sektoris, ning asetada rõhku võrdsetele võimalustele;

| 71. | märgib, et liikmesriikidel, tööturu osapooltel ja kolmanda taseme hariduse pakkujatel tuleb teha koostööd ülikooli- ja kraadiõppe kursuste käivitamiseks ning majanduse ökoloogilisele üleminekule suunatud ainevaldkondade väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

71.

märgib, et liikmesriikidel, tööturu osapooltel ja kolmanda taseme hariduse pakkujatel tuleb teha koostööd ülikooli- ja kraadiõppe kursuste käivitamiseks ning majanduse ökoloogilisele üleminekule suunatud ainevaldkondade väljatöötamiseks;

| 72. | on seisukohal, et demograafilised probleemid nõuavad üldisemat strateegiat, milles oleks ühendatud töökohtade loomine ja Euroopa tööturu uute ja tekkivate vajaduste rahuldamine; on arvamusel, et sellega seoses tuleb veelgi parandada ELi töötajate, sh teadlaste ja muude spetsialistide liikuvust, et jõuda ELi siseturul ilma piirideta Euroopani; |
| --- | --- |

72.

on seisukohal, et demograafilised probleemid nõuavad üldisemat strateegiat, milles oleks ühendatud töökohtade loomine ja Euroopa tööturu uute ja tekkivate vajaduste rahuldamine; on arvamusel, et sellega seoses tuleb veelgi parandada ELi töötajate, sh teadlaste ja muude spetsialistide liikuvust, et jõuda ELi siseturul ilma piirideta Euroopani;

Sotsiaalselt õiglane üleminek

| 73. | märgib, et majandustegevuse kasvav säästvus võib kaasa tuua muutusi kogu tööstussektoris; kutsub ELi ja liikmesriike üles vältima säästvale majandusele üleminekul sotsiaalset kahju ja tegema jõupingutusi sotsiaalselt õiglase ülemineku raamtingimuste loomiseks, mis vähendaksid üleminekuriske ja optimeeriksid kõikide töötajate saadavat kasu; rõhutab, et sotsiaalselt õiglane üleminek on säästva arengu põhiline osa ja oluline eeldus selleks, et Euroopa inimesed üleminekut toetaksid; |
| --- | --- |

73.

märgib, et majandustegevuse kasvav säästvus võib kaasa tuua muutusi kogu tööstussektoris; kutsub ELi ja liikmesriike üles vältima säästvale majandusele üleminekul sotsiaalset kahju ja tegema jõupingutusi sotsiaalselt õiglase ülemineku raamtingimuste loomiseks, mis vähendaksid üleminekuriske ja optimeeriksid kõikide töötajate saadavat kasu; rõhutab, et sotsiaalselt õiglane üleminek on säästva arengu põhiline osa ja oluline eeldus selleks, et Euroopa inimesed üleminekut toetaksid;

| 74. | rõhutab, et ülemineku juhtimata jätmisest tulenevad kulud võivad olla mitu korda suuremad kui ennetavad investeeringud; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võtma koos enda peale vastutus ülemineku ennetava juhtimise eest; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et ülemineku juhtimata jätmisest tulenevad kulud võivad olla mitu korda suuremad kui ennetavad investeeringud; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võtma koos enda peale vastutus ülemineku ennetava juhtimise eest;

| 75. | rõhutab, et säästev majandus tuleb lõimida juriidilise isiku vastutuse ja sotsiaalse keskkonnaalase vastutuse raamistikku, ning rõhutab võimalust edendada säästva arengu kultuuri ja säästvat majandust väljaõppeprogrammide kaudu ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et säästev majandus tuleb lõimida juriidilise isiku vastutuse ja sotsiaalse keskkonnaalase vastutuse raamistikku, ning rõhutab võimalust edendada säästva arengu kultuuri ja säästvat majandust väljaõppeprogrammide kaudu ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames;

| 76. | tuletab meelde, et väga olulised ennetavad meetmed on vajalike tingimuste loomine töötajate edasiseks väljaõppeks ja uue tehnoloogiaga kohanemiseks, et vältida töökohtade kaotust, ning kollektiivlepingute soodustamine ja toetamine, et olla üleminekuks valmis ning hoida ära töötust, ning samuti sotsiaalkindlustuse, sissetulekutoetuse süsteemide ja ennetavate sektorisiseste koolitusalgatuste tugevdamine; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et väga olulised ennetavad meetmed on vajalike tingimuste loomine töötajate edasiseks väljaõppeks ja uue tehnoloogiaga kohanemiseks, et vältida töökohtade kaotust, ning kollektiivlepingute soodustamine ja toetamine, et olla üleminekuks valmis ning hoida ära töötust, ning samuti sotsiaalkindlustuse, sissetulekutoetuse süsteemide ja ennetavate sektorisiseste koolitusalgatuste tugevdamine;

| 77. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama Euroopa tasandil uuringuid tuleviku töökohtade teemal, et ennetada koondamisi ja säilitada töökohad Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

77.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama Euroopa tasandil uuringuid tuleviku töökohtade teemal, et ennetada koondamisi ja säilitada töökohad Euroopa Liidus;

| 78. | rõhutab, et vaja on rahvusvaheliste organisatsioonide tihedat ja tõhusat koostööd ja vastastikust täiendavust, ning kutsub Maailma Kaubandusorganisatsiooni üles võtma meetmeid seoses investeerimise ja kaubanduse sotsiaalse ja keskkonnamõõtmega; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et vaja on rahvusvaheliste organisatsioonide tihedat ja tõhusat koostööd ja vastastikust täiendavust, ning kutsub Maailma Kaubandusorganisatsiooni üles võtma meetmeid seoses investeerimise ja kaubanduse sotsiaalse ja keskkonnamõõtmega;

| 79. | tunnistab, et valitsusvälised organisatsioonid ja ametiühingud etendavad tööandjatena keskkonnahoidlike töökohtade potentsiaali arendamisel olulist rolli, kuna nad aitavad kaasa otsuste tegemisele ja tõstavad üldsuse teadlikkust; |
| --- | --- |

79.

tunnistab, et valitsusvälised organisatsioonid ja ametiühingud etendavad tööandjatena keskkonnahoidlike töökohtade potentsiaali arendamisel olulist rolli, kuna nad aitavad kaasa otsuste tegemisele ja tõstavad üldsuse teadlikkust;

| 80. | juhib tähelepanu sellele, et organisatsioonid, kes investeerivad ökoloogiliselt tõhusatesse tegevustesse, aitavad luua töötajatele parema töökeskkonna ning saavutavad seetõttu suurema tootlikkuse; kutsub liikmesriike üles propageerima Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) ning julgustama kõiki majandussektoreid seadma EMASi liikmeks registreerimise endale eesmärgiks; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles kaasama olulised keskkonnaküsimused sotsiaalsesse dialoogi kõikidel konsultatsioonitasanditel, kusjuures rõhk tuleks asetada sektoriviisilistele läbirääkimistele; rõhutab, et sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks peaksid töötajad osalema selles protsessis kui partnerid; kutsub üles kaasama ILO määratluse kohaselt töökoha keskkonnahoidlikumaks muutmise eest vastutavaid ettevõtete töötajate esindajaid, et muuta töökohad, ettevõtted ja tööstusharud kooskõlas siseriiklike tavadega säästvamaks; kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli struktureeritud koostööd keskkonna sidusrühmade ja ekspertidega, et kasutada ülemineku juhtimisel nende nõuandeid; |
| --- | --- |

80.

juhib tähelepanu sellele, et organisatsioonid, kes investeerivad ökoloogiliselt tõhusatesse tegevustesse, aitavad luua töötajatele parema töökeskkonna ning saavutavad seetõttu suurema tootlikkuse; kutsub liikmesriike üles propageerima Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) ning julgustama kõiki majandussektoreid seadma EMASi liikmeks registreerimise endale eesmärgiks; kutsub komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles kaasama olulised keskkonnaküsimused sotsiaalsesse dialoogi kõikidel konsultatsioonitasanditel, kusjuures rõhk tuleks asetada sektoriviisilistele läbirääkimistele; rõhutab, et sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks peaksid töötajad osalema selles protsessis kui partnerid; kutsub üles kaasama ILO määratluse kohaselt töökoha keskkonnahoidlikumaks muutmise eest vastutavaid ettevõtete töötajate esindajaid, et muuta töökohad, ettevõtted ja tööstusharud kooskõlas siseriiklike tavadega säästvamaks; kutsub liikmesriike ja tööturu osapooli struktureeritud koostööd keskkonna sidusrühmade ja ekspertidega, et kasutada ülemineku juhtimisel nende nõuandeid;

| 81. | kutsub ELi üles alustama tööturu osaliste kaasabil välissuhetes süsteemset dialoogi, et jõuda muude maailma piirkondadega säästva arengu meetmete osas üksmeelele, kindlustada sarnased arengutingimused ning tagada, et tööstusalane konkurentsivõime ei satu ohtu; leiab, et ausa konkurentsi tagamine säästvates tootmissektorites soodustab töökohtadel kaitset ja töötingimuste parandamist; |
| --- | --- |

81.

kutsub ELi üles alustama tööturu osaliste kaasabil välissuhetes süsteemset dialoogi, et jõuda muude maailma piirkondadega säästva arengu meetmete osas üksmeelele, kindlustada sarnased arengutingimused ning tagada, et tööstusalane konkurentsivõime ei satu ohtu; leiab, et ausa konkurentsi tagamine säästvates tootmissektorites soodustab töökohtadel kaitset ja töötingimuste parandamist;

| 82. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käivitama teabe- ja avalikkuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis käsitlevad keskkonnahoidlike töökohtade loomist säästva majanduse raames; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käivitama teabe- ja avalikkuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis käsitlevad keskkonnahoidlike töökohtade loomist säästva majanduse raames;

*

* *

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 39, 13.02.2008, lk 1.

(2)  ELT L 153, 18.06.2010, lk 13.

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0154.

(5)  Nõukogu dokument 16818/09, 1.12.2009.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0123.

(7)  Komisjoni talituste töödokument „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs”, november 2008, kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/18

---

Teisipäev, 7. september 2010Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel

P7_TA(2010)0300

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Majanduspiirkond ja Šveits ning takistused siseturu täielikul rakendamisel (2009/2176(INI))

2011/C 308 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud vabakaubanduslepingut;

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut, ning eriti selle I lisa isikute vaba liikumise kohta ning III lisa kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 25. juunil 2009. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise ning tolli turvameetmete kohta;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999. aastal sõlmitud kokkulepet riigihangete teatavate aspektide kohta;

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 27. mai 2008. aasta protokolli (mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga);

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu 26. oktoobri 2004. aasta protokolli seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu Euroopa Liiduga;

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (teenuste direktiiv) (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni EMP 33ndal kohtumisel vastu võetud resolutsiooni;

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni aruannet EMP lepingu toimimist 2008. aastal käsitleva aruande kohta;

võttes arvesse 2. septembri 2009. aasta raportit Šveitsi välispoliitika kohta;

võttes arvesse EMP ja EFTA riikide 25ndat siseturu tulemustabelit;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 217, milles liidule antakse õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0216/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa vabakaubandusassotsiatsiooni (EFTA) riigid (Island, Liechtenstein, Norra, ja Šveits) kuuluvad Euroopa Liidu olulisemate kaubanduspartnerite hulka, kusjuures Šveits ja Norra on kauplemise mahu järgi otsustades tähtsuselt neljandal ja viiendal kohal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa vabakaubandusassotsiatsiooni (EFTA) riigid (Island, Liechtenstein, Norra, ja Šveits) kuuluvad Euroopa Liidu olulisemate kaubanduspartnerite hulka, kusjuures Šveits ja Norra on kauplemise mahu järgi otsustades tähtsuselt neljandal ja viiendal kohal;

| B. | arvestades, et ELi ja kolme EFTA riigi (Islandi, Liechtensteini ja Norra) suhted põhinevad Euroopa Majanduspiirkonnal (EMP), mis annab võimaluse osaleda täiel määral siseturul, kuna Euroopa Majanduspiirkonna lepingut hallatakse ja kontrollitakse suurel määral institutsionaliseeritud raamistikus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja kolme EFTA riigi (Islandi, Liechtensteini ja Norra) suhted põhinevad Euroopa Majanduspiirkonnal (EMP), mis annab võimaluse osaleda täiel määral siseturul, kuna Euroopa Majanduspiirkonna lepingut hallatakse ja kontrollitakse suurel määral institutsionaliseeritud raamistikus;

| C. | arvestades, et Šveitsi rahvas hääletas 1992. aasta rahvahääletusel EMP lepingus osalemise vastu ning seetõttu põhinevad Šveitsi ja ELi suhted praegu rohkem kui 120 kahepoolsel ning sektoripõhisel lepingul, mis võimaldavad siseturuga küll suures osas integreeruda, kuid välistavad siiski selles täieliku osalemise, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Šveitsi rahvas hääletas 1992. aasta rahvahääletusel EMP lepingus osalemise vastu ning seetõttu põhinevad Šveitsi ja ELi suhted praegu rohkem kui 120 kahepoolsel ning sektoripõhisel lepingul, mis võimaldavad siseturuga küll suures osas integreeruda, kuid välistavad siiski selles täieliku osalemise,

Sissejuhatus

| 1. | on arvamusel, et EMP leping on oluline majanduskasvu soodustav tegur; tunneb heameelt, et EMP ja EFTA riigid on edukalt rakendanud siseturgu reguleerivaid õigusakte, nagu seda näitab ka EMP ja EFTA riikide siseturu tulemustabel; märgib, et isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe rakendamine tekitab ELi ja Šveitsi suhetes palju rohkem probleeme; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et EMP leping on oluline majanduskasvu soodustav tegur; tunneb heameelt, et EMP ja EFTA riigid on edukalt rakendanud siseturgu reguleerivaid õigusakte, nagu seda näitab ka EMP ja EFTA riikide siseturu tulemustabel; märgib, et isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe rakendamine tekitab ELi ja Šveitsi suhetes palju rohkem probleeme;

| 2. | märgib, et kahepoolsetes lepingutes ei ole kehtestatud automaatset mehhanismi nende sisu kohaldamiseks asjakohase seadustiku hilisema arenguga; tunnistab, et siseriikliku seaduse autonoomne kohaldamine ELi seadustega kahepoolsete lepingutega hõlmatud valdkondades on tingitud Šveitsi rahva iseseisvast otsusest mitte ühineda EMPga ning seda otsust tuleb täielikult austada; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kahepoolsetes lepingutes ei ole kehtestatud automaatset mehhanismi nende sisu kohaldamiseks asjakohase seadustiku hilisema arenguga; tunnistab, et siseriikliku seaduse autonoomne kohaldamine ELi seadustega kahepoolsete lepingutega hõlmatud valdkondades on tingitud Šveitsi rahva iseseisvast otsusest mitte ühineda EMPga ning seda otsust tuleb täielikult austada;

Siseturgu reguleerivate õigusaktide rakendamine: EMP ja EFTA riigid

| 3. | tunneb heameelt, et iga-aastasest tarbijaturu tulemustabelist on võimalik saada EMP ja EFTA riikide kohta rohkem teavet; soovitab EFTA järelevalveametil komisjoni abiga ja temaga koostöös jätkata siseturgu reguleerivate õigusaktide rakendamise süstemaatilise kontrolli väljaarendamist; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt, et iga-aastasest tarbijaturu tulemustabelist on võimalik saada EMP ja EFTA riikide kohta rohkem teavet; soovitab EFTA järelevalveametil komisjoni abiga ja temaga koostöös jätkata siseturgu reguleerivate õigusaktide rakendamise süstemaatilise kontrolli väljaarendamist;

| 4. | märgib, et Lissaboni lepingu jõustumine tõi kaasa ebakindluse, mil määral ELi õigusaktid on EMP suhtes asjakohased; on arvamusel, et selle tulemusel võib siseturgu reguleerivate õigusaktide kohaldamine EMP ja EFTA riikides aeglustuda; kutsub komisjoni tungivalt üles andma olukorrale oma hinnangu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Lissaboni lepingu jõustumine tõi kaasa ebakindluse, mil määral ELi õigusaktid on EMP suhtes asjakohased; on arvamusel, et selle tulemusel võib siseturgu reguleerivate õigusaktide kohaldamine EMP ja EFTA riikides aeglustuda; kutsub komisjoni tungivalt üles andma olukorrale oma hinnangu;

| 5. | märgib, et Lissaboni leping suurendab liikmesriikide parlamentide rolli otsuste tegemise protsessis; on arvamusel, et samamoodi peaksid EMP ja EFTA riikide parlamendid olema EMPd puudutavate ettepanekute osas suuremal määral kaasatud ELi õigusloomeprotsessi; kutsub komisjoni üles edastama EMP ja EFTA riikide parlamentidele õigusloomealased ettepanekud, mis saadetakse konsulteerimiseks ELi liikmesriikide parlamentidele; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Lissaboni leping suurendab liikmesriikide parlamentide rolli otsuste tegemise protsessis; on arvamusel, et samamoodi peaksid EMP ja EFTA riikide parlamendid olema EMPd puudutavate ettepanekute osas suuremal määral kaasatud ELi õigusloomeprotsessi; kutsub komisjoni üles edastama EMP ja EFTA riikide parlamentidele õigusloomealased ettepanekud, mis saadetakse konsulteerimiseks ELi liikmesriikide parlamentidele;

| 6. | kutsub komisjoni üles andma ametliku vormi EMP lepingu reguleerimisalasse kuuluvatest uutest ELi eeskirjadest ja õigusaktidest teavitamise protsessile, et vähendada lõhet uute õigusaktide vastuvõtmise ja nende võimaliku ülevõtmise vahel EMP ja EFTA riikides; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles andma ametliku vormi EMP lepingu reguleerimisalasse kuuluvatest uutest ELi eeskirjadest ja õigusaktidest teavitamise protsessile, et vähendada lõhet uute õigusaktide vastuvõtmise ja nende võimaliku ülevõtmise vahel EMP ja EFTA riikides;

| 7. | soovitab EMP ja EFTA riikidel eraldada piisavalt vahendeid siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamiseks; sellega seoses on ülimalt tähtis teenuste direktiivi rakendamine, eelkõige ühiste kontaktpunktide loomine; |
| --- | --- |

7.

soovitab EMP ja EFTA riikidel eraldada piisavalt vahendeid siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamiseks; sellega seoses on ülimalt tähtis teenuste direktiivi rakendamine, eelkõige ühiste kontaktpunktide loomine;

| 8. | tunnistab, et siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamine võtab EMP ja EFTA riikides institutsioonilistel põhjustel kauem aega kui ELis; märgib, et hoolimata erinevatest tingimustest ja üldiselt headest tulemustest on EMP ja EFTA riikidel veel potentsiaali vähendada veelgi mahajäämust rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamine võtab EMP ja EFTA riikides institutsioonilistel põhjustel kauem aega kui ELis; märgib, et hoolimata erinevatest tingimustest ja üldiselt headest tulemustest on EMP ja EFTA riikidel veel potentsiaali vähendada veelgi mahajäämust rakendamise valdkonnas;

| 9. | märgib, et praegu on arutusel ka muud olulised siseturgu käsitlevad õigusloomealased ettepanekud, kaasaarvatud komisjoni ettepanek võtta vastu tarbija õiguste direktiiv; kutsub komisjoni üles kaasama EMP ja EFTA riike veelgi rohkem nendesse aruteludesse; |
| --- | --- |

9.

märgib, et praegu on arutusel ka muud olulised siseturgu käsitlevad õigusloomealased ettepanekud, kaasaarvatud komisjoni ettepanek võtta vastu tarbija õiguste direktiiv; kutsub komisjoni üles kaasama EMP ja EFTA riike veelgi rohkem nendesse aruteludesse;

Siseturgu reguleerivate õigusaktide rakendamine: Šveits

| 10. | tunneb heameelt edusammude üle, mida on tehtud ELi ja Šveitsi vaheliste piiriüleste teenuste osutamisele seatud piirangute leevendamiseks ning tervitab eelkõige isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe positiivset mõju, mida näitab ka asjaolu, et aastatel 2005–2009 on pidevalt kasvanud ELi kodanike arv, kellel on Šveitsis töökoht või kes seal füüsilisest isikust ettevõtjana teenuseid osutavad; märgib, et see suundumus on olnud mõlemale osapoolele kasulik; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt edusammude üle, mida on tehtud ELi ja Šveitsi vaheliste piiriüleste teenuste osutamisele seatud piirangute leevendamiseks ning tervitab eelkõige isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe positiivset mõju, mida näitab ka asjaolu, et aastatel 2005–2009 on pidevalt kasvanud ELi kodanike arv, kellel on Šveitsis töökoht või kes seal füüsilisest isikust ettevõtjana teenuseid osutavad; märgib, et see suundumus on olnud mõlemale osapoolele kasulik;

| 11. | märgib, et Šveits on isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe toetuseks kasutusele võtnud rea täiendavaid meetmeid, et kaitsta töötajaid palga- ja sotsiaalse dumpingu vastu, tagada Šveitsi ja ELi teenuseosutajate võrdne kohtlemine ning säilitada avalikkuse toetuse kokkuleppele; tõdeb, et need meetmed võivad muuta teenete osutamise ELi ettevõtete (eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) poolt Šveitsis keerulisemaks; märgib, et Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt oleks mõni nendest meetmetest vastuvõetav ainult siis, kui nad kaitseksid proportsionaalsel moel sellist avalikku huvi, mis ei ole teenuseosutajate päritoluriigis veel kaitstud; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Šveits on isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe toetuseks kasutusele võtnud rea täiendavaid meetmeid, et kaitsta töötajaid palga- ja sotsiaalse dumpingu vastu, tagada Šveitsi ja ELi teenuseosutajate võrdne kohtlemine ning säilitada avalikkuse toetuse kokkuleppele; tõdeb, et need meetmed võivad muuta teenete osutamise ELi ettevõtete (eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) poolt Šveitsis keerulisemaks; märgib, et Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt oleks mõni nendest meetmetest vastuvõetav ainult siis, kui nad kaitseksid proportsionaalsel moel sellist avalikku huvi, mis ei ole teenuseosutajate päritoluriigis veel kaitstud;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et eelkõige järgmised toetusmeetmed on ebaproportsionaalsed seoses isikute vaba liikumise lepinguga ja raskendavad VKEdel teenuste osutamist Šveitsis: Šveitsis kehtiv kaheksapäevase ooteajaga etteteatamiskohustus, kolmepoolsete komisjonide teostatava järelevalve kulude kandmise kohustus ja liigselt kasutatav järelevalvetava; sellega seoses nõuab tungivalt, et Šveitsi ametiasutused tunnistaksid kehtetuks eeskirjad, mille kohaselt peavad piiriüleseid teenuseid osutavad välismaised ettevõtted esitama rahaline korrektsuse tagatise; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et eelkõige järgmised toetusmeetmed on ebaproportsionaalsed seoses isikute vaba liikumise lepinguga ja raskendavad VKEdel teenuste osutamist Šveitsis: Šveitsis kehtiv kaheksapäevase ooteajaga etteteatamiskohustus, kolmepoolsete komisjonide teostatava järelevalve kulude kandmise kohustus ja liigselt kasutatav järelevalvetava; sellega seoses nõuab tungivalt, et Šveitsi ametiasutused tunnistaksid kehtetuks eeskirjad, mille kohaselt peavad piiriüleseid teenuseid osutavad välismaised ettevõtted esitama rahaline korrektsuse tagatise;

| 13. | on mures hiljutiste sündmuste pärast Zürich-Kloteni lennujaamas, kus Šveitsi ametivõimud ei lubanud Saksamaa ja Austria taksodel reisijaid peale võtta, ja kahtleb sügavalt, kas selline tegevus on isikute vaba liikumise lepinguga kooskõlas; nõuab tungivalt, et komisjon seda küsimust põhjalikult uuriks; |
| --- | --- |

13.

on mures hiljutiste sündmuste pärast Zürich-Kloteni lennujaamas, kus Šveitsi ametivõimud ei lubanud Saksamaa ja Austria taksodel reisijaid peale võtta, ja kahtleb sügavalt, kas selline tegevus on isikute vaba liikumise lepinguga kooskõlas; nõuab tungivalt, et komisjon seda küsimust põhjalikult uuriks;

| 14. | kutsub komisjoni üles uurima lähemalt neid meetmeid, mis takistavad siseturu toimimist ELis ning tekitavad probleeme ka Šveitsi teenuseosutajatele, ning vajaduse korral võtta selles osas meetmeid; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles uurima lähemalt neid meetmeid, mis takistavad siseturu toimimist ELis ning tekitavad probleeme ka Šveitsi teenuseosutajatele, ning vajaduse korral võtta selles osas meetmeid;

| 15. | ergutab Šveitsi valitsust ja kantoneid tuginema ELi ja EMP riikide kogemustele seoses teenustesektori avamisega teenuste direktiivi rakendamise teel; rõhutab, et majanduslikust aspektist on teenuste direktiivil liberaliseeriv mõju mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka liikmesriikide sees seoses siseriiklike õigusaktide läbivaatamisega, et kõrvaldada tarbetud tõkked asutamisõiguse ja vastastikuse eksperdihinnangu valdkonnas, mille puhul liikmesriigid on põhjendanud täiendavate piirangute kehtestamist avalike huvide kaitsega; on seepärast seisukohal, et samasugune lähenemine võib tulla kasuks ELi ja Šveitsi vaheliste piiriüleste teenuste laialdasemale osutamisele; |
| --- | --- |

15.

ergutab Šveitsi valitsust ja kantoneid tuginema ELi ja EMP riikide kogemustele seoses teenustesektori avamisega teenuste direktiivi rakendamise teel; rõhutab, et majanduslikust aspektist on teenuste direktiivil liberaliseeriv mõju mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka liikmesriikide sees seoses siseriiklike õigusaktide läbivaatamisega, et kõrvaldada tarbetud tõkked asutamisõiguse ja vastastikuse eksperdihinnangu valdkonnas, mille puhul liikmesriigid on põhjendanud täiendavate piirangute kehtestamist avalike huvide kaitsega; on seepärast seisukohal, et samasugune lähenemine võib tulla kasuks ELi ja Šveitsi vaheliste piiriüleste teenuste laialdasemale osutamisele;

| 16. | tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida Šveitsi valitsus on teinud, et muuta ELi ettevõtetele teave paremini kättesaadavaks; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida Šveitsi valitsus on teinud, et muuta ELi ettevõtetele teave paremini kättesaadavaks;

| 17. | väljendab heameelt Šveitsi Liidunõukogu otsuse üle võtta üle direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning kutsub Šveitsi ja komisjoni üles saavutama direktiivi rakendamise kokkulepe nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt Šveitsi Liidunõukogu otsuse üle võtta üle direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning kutsub Šveitsi ja komisjoni üles saavutama direktiivi rakendamise kokkulepe nii kiiresti kui võimalik;

| 18. | tõdeb, et isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe ei sisalda üldist lepingut teenuste vaba liikumise kohta ning et seda küsimust käsitletakse kahepoolsetes erilepingutes vaid väga valikuliselt; rõhutab, et teenuste vaba liikumist käsitleva kõikehõlmava lepinguga kaasneksid mõlemale poolele märkimisväärsed majanduslikud eelised; kutsub seepärast komisjoni ja Šveitsi üles uurima võimalust alustada läbirääkimisi teenuste vaba liikumist käsitleva kõikehõlmava lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

18.

tõdeb, et isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe ei sisalda üldist lepingut teenuste vaba liikumise kohta ning et seda küsimust käsitletakse kahepoolsetes erilepingutes vaid väga valikuliselt; rõhutab, et teenuste vaba liikumist käsitleva kõikehõlmava lepinguga kaasneksid mõlemale poolele märkimisväärsed majanduslikud eelised; kutsub seepärast komisjoni ja Šveitsi üles uurima võimalust alustada läbirääkimisi teenuste vaba liikumist käsitleva kõikehõlmava lepingu sõlmimiseks;

| 19. | austab täielikult Šveitsi ja ELi eriliste suhete põhjuseid; on siiski arvamusel, et tuleks teha kõik võimalik võrdväärsete või paralleelsete siseturgu reguleerivate õigusaktide samasuguseks tõlgendamiseks ELis ja Šveitsis (ka teenuste vaba liikumise valdkonnas), et Šveits saaks siseturust võrdselt osa võtta; |
| --- | --- |

19.

austab täielikult Šveitsi ja ELi eriliste suhete põhjuseid; on siiski arvamusel, et tuleks teha kõik võimalik võrdväärsete või paralleelsete siseturgu reguleerivate õigusaktide samasuguseks tõlgendamiseks ELis ja Šveitsis (ka teenuste vaba liikumise valdkonnas), et Šveits saaks siseturust võrdselt osa võtta;

| 20. | rõhutab ELi ja Šveitsi ühist huvi isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe kohaldamise veelgi suurema ühtlustamise vastu ning Šveitsi ja ELi siseturgu reguleerivate õigusaktide veelgi kiirema lähenemise vastu, mille tulemusel muutuks ettevõtluskeskkond mõlema poole ettevõtjate jaoks läbipaistvamaks ja ettearvatavamaks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab ELi ja Šveitsi ühist huvi isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe kohaldamise veelgi suurema ühtlustamise vastu ning Šveitsi ja ELi siseturgu reguleerivate õigusaktide veelgi kiirema lähenemise vastu, mille tulemusel muutuks ettevõtluskeskkond mõlema poole ettevõtjate jaoks läbipaistvamaks ja ettearvatavamaks;

| 21. | tunneb heameelt iseseisva suundumuse üle Šveitsi riigiasutuste käitumises, kes võtavad arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid, mis on langetatud pärast isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe allakirjutamist; tunneb heameelt Šveitsi seadusandluse hiljutise kohandamise üle, mis võimaldab võtta arvesse Cassis de Dijon’i põhimõtet; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt iseseisva suundumuse üle Šveitsi riigiasutuste käitumises, kes võtavad arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid, mis on langetatud pärast isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe allakirjutamist; tunneb heameelt Šveitsi seadusandluse hiljutise kohandamise üle, mis võimaldab võtta arvesse Cassis de Dijon’i põhimõtet;

| 22. | soovitab komisjonil ja Šveitsil jõuda kiiresti ühistele arusaamadele käimasolevatel kahepoolsete lepingute läbirääkimistel, sealhulgas tooteohutuse osas; kutsub komisjoni ja Šveitsi üles sõnastama need ja tulevased lepingud võimalikult selgelt ja võttes arvesse tulevasi suundumusi, et juba algusest peale oleks lepingute ebaühtlase kohaldamise võimalused rangelt piiratud; |
| --- | --- |

22.

soovitab komisjonil ja Šveitsil jõuda kiiresti ühistele arusaamadele käimasolevatel kahepoolsete lepingute läbirääkimistel, sealhulgas tooteohutuse osas; kutsub komisjoni ja Šveitsi üles sõnastama need ja tulevased lepingud võimalikult selgelt ja võttes arvesse tulevasi suundumusi, et juba algusest peale oleks lepingute ebaühtlase kohaldamise võimalused rangelt piiratud;

| 23. | kutsub komisjoni ja Šveitsi üles uurima võimalusi arendada välja mehhanism isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe kiiremaks kohaldamiseks asjakohase seadustiku arenguga valdkondades, mis kuuluvad kokkuleppe reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja Šveitsi üles uurima võimalusi arendada välja mehhanism isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe kiiremaks kohaldamiseks asjakohase seadustiku arenguga valdkondades, mis kuuluvad kokkuleppe reguleerimisalasse;

| 24. | kutsub komisjoni ja Šveitsi üles lühikese aja jooksul uurima võimalusi leida teatavatele institutsioonilistele küsimustele horisontaalseid lahendusi, vähendada otsuste tegemise süsteemi killustatust ja suurendada läbipaistvust, tõhustada ühiskomiteede vahelist suhtlust ja kaaluda tõhusa konfliktide lahendamise mehhanismi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja Šveitsi üles lühikese aja jooksul uurima võimalusi leida teatavatele institutsioonilistele küsimustele horisontaalseid lahendusi, vähendada otsuste tegemise süsteemi killustatust ja suurendada läbipaistvust, tõhustada ühiskomiteede vahelist suhtlust ja kaaluda tõhusa konfliktide lahendamise mehhanismi kasutuselevõtmist;

| 25. | nõuab tõhusamat suhtlemist Euroopa Parlamendi ja Šveitsi vahel ning Šveitsi esindajate aktiivsemat kaasamist Euroopa Parlamendi ja selle asjakohaste organite töösse; |
| --- | --- |

25.

nõuab tõhusamat suhtlemist Euroopa Parlamendi ja Šveitsi vahel ning Šveitsi esindajate aktiivsemat kaasamist Euroopa Parlamendi ja selle asjakohaste organite töösse;

| 26. | märgib, et mitmes eri valdkonnas, muu hulgas tarbijakaitse valdkonnas käimasolevatel ja kavandatavatel läbirääkimistel esile kerkida võivate uute probleemidega seoses tuleb arutada võimalust minna olemasolevast institutsioonilisest raamistikust kaugemale ja võib-olla sõlmida kõikehõlmav kahepoolne leping, millest on kasu nii Šveitsile kui ka ELile; |
| --- | --- |

26.

märgib, et mitmes eri valdkonnas, muu hulgas tarbijakaitse valdkonnas käimasolevatel ja kavandatavatel läbirääkimistel esile kerkida võivate uute probleemidega seoses tuleb arutada võimalust minna olemasolevast institutsioonilisest raamistikust kaugemale ja võib-olla sõlmida kõikehõlmav kahepoolne leping, millest on kasu nii Šveitsile kui ka ELile;

*

* *

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(2)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/22

---

Teisipäev, 7. september 2010Põllumajandustootjate õiglane sissetulek ja toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas

P7_TA(2010)0302

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (2009/2237(INI))

2011/C 308 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (KOM(2009)0591) ja sellele teatisele lisatud mitmeid töödokumente;

võttes arvesse põllumajandus- ja toiduainetetööstuse konkurentsivõimega tegeleva kõrgetasemelise töörühma 17. märtsi 2009. aasta lõplikke soovitusi (1);

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas (2);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 2010. aasta järeldusi toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas (4);

võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri aruannet „Põllumajandustööstus ja õigus toidule”;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0225/2010),

| A. | arvestades, et toiduainete ja kaupade hindade hiljutised kõikumised on tekitanud suuri kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et toiduainete ja kaupade hindade hiljutised kõikumised on tekitanud suuri kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil;

| B. | arvestades, et kuigi toiduainehinnad on pärast 1996. aastat tõusnud 3,3 % aastas, on põllumajandustootjatele makstavad hinnad tõusnud üksnes 2,1 %, samal ajal kui tootmiskulud on suurenenud 3,6 %, mis viitab sellele, et toiduainete tarneahel ei toimi korralikult; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi toiduainehinnad on pärast 1996. aastat tõusnud 3,3 % aastas, on põllumajandustootjatele makstavad hinnad tõusnud üksnes 2,1 %, samal ajal kui tootmiskulud on suurenenud 3,6 %, mis viitab sellele, et toiduainete tarneahel ei toimi korralikult;

| C. | arvestades, et komisjoni teatises tunnistatakse, et „need hinnamuutused on tekitanud põllumajandustootjatele märkimisväärseid raskusi ja tähendavad, et tarbijaid ei kohelda õiglaselt” (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni teatises tunnistatakse, et „need hinnamuutused on tekitanud põllumajandustootjatele märkimisväärseid raskusi ja tähendavad, et tarbijaid ei kohelda õiglaselt” (5);

| D. | arvestades, et lõpptarbijate jaoks on hinnad püsinud keskmiselt samal tasemel või isegi veidi tõusnud, hoolimata põllumajandustoorme hindade järsust langusest 2008. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lõpptarbijate jaoks on hinnad püsinud keskmiselt samal tasemel või isegi veidi tõusnud, hoolimata põllumajandustoorme hindade järsust langusest 2008. aastal;

| E. | arvestades, et tasakaalustatud kaubandussuhted mitte ainult ei parandaks toiduainete tarneahela toimimist, vaid tooksid kasu ka põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tasakaalustatud kaubandussuhted mitte ainult ei parandaks toiduainete tarneahela toimimist, vaid tooksid kasu ka põllumajandustootjatele;

| F. | arvestades, et ebaausate kaubandustavade praegune sage esinemine kahjustab põllumajandustootjate võimet investeerida ja panustada innovatsiooni (eelkõige rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse mõju leevendamise meetmetesse ja taastuvatesse energiaallikatesse, samas peavad põllumajandustootjad järgima rangeid keskkonnanõudeid, mida muudetakse 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika raames veelgi rangemaks); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebaausate kaubandustavade praegune sage esinemine kahjustab põllumajandustootjate võimet investeerida ja panustada innovatsiooni (eelkõige rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse mõju leevendamise meetmetesse ja taastuvatesse energiaallikatesse, samas peavad põllumajandustootjad järgima rangeid keskkonnanõudeid, mida muudetakse 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika raames veelgi rangemaks);

| G. | arvestades, et toiduainete tarneahela põllumajandusliku lisandväärtuse osakaal on EU-25 riikide puhul langenud 31 %-lt 1995. aastal 24 %-ni 2005. aastal, ning arvestades, et esialgsed andmed järgnevate aastate kohta näitavad põllumajandustootjate kasumi osakaalu jätkuvat langust, samal ajal kui töötlejate, hulgi- ja/või jaemüüjate ning väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevate ettevõtjate kasumimarginaalid pidevalt kasvavad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toiduainete tarneahela põllumajandusliku lisandväärtuse osakaal on EU-25 riikide puhul langenud 31 %-lt 1995. aastal 24 %-ni 2005. aastal, ning arvestades, et esialgsed andmed järgnevate aastate kohta näitavad põllumajandustootjate kasumi osakaalu jätkuvat langust, samal ajal kui töötlejate, hulgi- ja/või jaemüüjate ning väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevate ettevõtjate kasumimarginaalid pidevalt kasvavad;

| H. | arvestades, et EU-27 riikide põllumajandustootjate keskmine sissetulek vähenes 2009. aastal rohkem kui 12 % võrra, mistõttu põllumajandustootjate töö ei ole enam tasuv, ning arvestades, et sellele vaatamata peavad põllumajandustootjad ning põllumajandus- ja toiduainesektor vastavalt ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks määratud eesmärkidele tootma toiduaineid, mis vastavad väga kõrgetele kvaliteedinõuetele, hindadega, mis on tarbijatele kättesaadavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EU-27 riikide põllumajandustootjate keskmine sissetulek vähenes 2009. aastal rohkem kui 12 % võrra, mistõttu põllumajandustootjate töö ei ole enam tasuv, ning arvestades, et sellele vaatamata peavad põllumajandustootjad ning põllumajandus- ja toiduainesektor vastavalt ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks määratud eesmärkidele tootma toiduaineid, mis vastavad väga kõrgetele kvaliteedinõuetele, hindadega, mis on tarbijatele kättesaadavad;

| I. | arvestades, et toiduainete tarneahel hõlmab põllumajandustootjaid, põllumajandustootjate kooperatiive ja tootjaorganisatsioone, toiduainetööstust, hulgi- ja jaemüüjaid, selvehallide kette, toitlustamist, restorane, elatuspõllumajanduse otsetarneid, eratootmist ja tarbijaid, aga ka väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevaid ettevõtjaid, nt niisugustes valdkondades nagu kommunikatsioon ja reklaam, transport ja logistika, energia ja kommunaalteenused, pakendamine, tehnilised ressursid, söödalisandid, tehnoloogia ja nõustamisteenused; arvestades, et seda keerukust ja mitmekesisust tuleb kogu ahela jätkusuutlikkuse parandamiseks arvesse võtta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et toiduainete tarneahel hõlmab põllumajandustootjaid, põllumajandustootjate kooperatiive ja tootjaorganisatsioone, toiduainetööstust, hulgi- ja jaemüüjaid, selvehallide kette, toitlustamist, restorane, elatuspõllumajanduse otsetarneid, eratootmist ja tarbijaid, aga ka väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevaid ettevõtjaid, nt niisugustes valdkondades nagu kommunikatsioon ja reklaam, transport ja logistika, energia ja kommunaalteenused, pakendamine, tehnilised ressursid, söödalisandid, tehnoloogia ja nõustamisteenused; arvestades, et seda keerukust ja mitmekesisust tuleb kogu ahela jätkusuutlikkuse parandamiseks arvesse võtta;

| J. | arvestades, et komisjoni teatises mainitakse selliseid tõsiseid probleeme nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine, puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni teatises mainitakse selliseid tõsiseid probleeme nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine, puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas;

| K. | arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises soovitatakse toetada ja lihtsustada põllumajandussektori ümberkorraldamist ja konsolideerimist põllumajandustootjate vabatahtlike organisatsioonide loomise ergutamise kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises soovitatakse toetada ja lihtsustada põllumajandussektori ümberkorraldamist ja konsolideerimist põllumajandustootjate vabatahtlike organisatsioonide loomise ergutamise kaudu;

| L. | arvestades, et globaliseerumine ja kontsentratsiooniprotsess, eelkõige jaekaubanduse etapis, on tekitanud toiduainete tarneahela erinevate osaliste vahelise tasakaalutu olukorra, ning praegune reaalne olukord on selline, et tegutseb väga väike hulk kõikvõimsaid jaemüüjaid, kes peavad läbirääkimisi otse või kaudselt 13,4 miljoni põllumajandusettevõtja ja 310 000 põllumajandustoiduaineid tootva ettevõttega kogu liidus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et globaliseerumine ja kontsentratsiooniprotsess, eelkõige jaekaubanduse etapis, on tekitanud toiduainete tarneahela erinevate osaliste vahelise tasakaalutu olukorra, ning praegune reaalne olukord on selline, et tegutseb väga väike hulk kõikvõimsaid jaemüüjaid, kes peavad läbirääkimisi otse või kaudselt 13,4 miljoni põllumajandusettevõtja ja 310 000 põllumajandustoiduaineid tootva ettevõttega kogu liidus;

| M. | arvestades, et turu liigse koondumisega kaasneb toodete mitmekesisuse, kultuuripärandi, jaemüügipunktide, töökohtade ja elatise teenimise võimaluste vähenemine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et turu liigse koondumisega kaasneb toodete mitmekesisuse, kultuuripärandi, jaemüügipunktide, töökohtade ja elatise teenimise võimaluste vähenemine;

| N. | arvestades, et komisjon märgib, et lepinguline ebaühtlus, mis on seotud ebavõrdse läbirääkimispositsiooniga, kahjustab toiduainete tarneahela konkurentsivõimet, kuna väiksemad, kuid tõhusad osalised võivad olla sunnitud tegutsema väiksema kasumiga, mis piirab nende võimet ja soovi investeerida tootekvaliteedi parandamisse ja tootmise uuendamisse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon märgib, et lepinguline ebaühtlus, mis on seotud ebavõrdse läbirääkimispositsiooniga, kahjustab toiduainete tarneahela konkurentsivõimet, kuna väiksemad, kuid tõhusad osalised võivad olla sunnitud tegutsema väiksema kasumiga, mis piirab nende võimet ja soovi investeerida tootekvaliteedi parandamisse ja tootmise uuendamisse;

| O. | arvestades, et toiduainetega kaubeldakse siseturul vabalt ning tootjate (tootjaorganisatsioonide), töötlejate, turustajate ja jaemüüjate vahelisi hinnaläbirääkimisi mõjutavad sageli hinnatrendid maailmaturul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et toiduainetega kaubeldakse siseturul vabalt ning tootjate (tootjaorganisatsioonide), töötlejate, turustajate ja jaemüüjate vahelisi hinnaläbirääkimisi mõjutavad sageli hinnatrendid maailmaturul;

| P. | arvestades, et tohutu erinevus põllumajandustootjate ja jaemüüjate arvulises võrdsuses ja majanduslikus võimsuses on selge märk toiduainete tarneahela tasakaalustamatusest, ning arvestades, et arvulise võrdsuse saavutamiseks tuleb edendada põllumajandustootjate majandusorganisatsioonide arengut; arvestades, et kooperatiividel on oluline roll põllumajandustootjate mõju suurendamisel ja nende läbirääkimispositsiooni tugevdamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tohutu erinevus põllumajandustootjate ja jaemüüjate arvulises võrdsuses ja majanduslikus võimsuses on selge märk toiduainete tarneahela tasakaalustamatusest, ning arvestades, et arvulise võrdsuse saavutamiseks tuleb edendada põllumajandustootjate majandusorganisatsioonide arengut; arvestades, et kooperatiividel on oluline roll põllumajandustootjate mõju suurendamisel ja nende läbirääkimispositsiooni tugevdamisel;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liitu seovad ülemaailmse kaubandusega tihedad suhted ja lepingulised kohustused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liitu seovad ülemaailmse kaubandusega tihedad suhted ja lepingulised kohustused;

| R. | arvestades, et Euroopa Liit on suurim põllumajandustoodete importija ja eksportija maailmas ning ELi imporditud põllumajandustoodete osakaal suurenes 2008. aastal 10 % võrra 986 miljardi euroni ja ELi põllumajandustoodete eksport suurenes ligikaudu 11 % võrra 752 miljardi euroni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liit on suurim põllumajandustoodete importija ja eksportija maailmas ning ELi imporditud põllumajandustoodete osakaal suurenes 2008. aastal 10 % võrra 986 miljardi euroni ja ELi põllumajandustoodete eksport suurenes ligikaudu 11 % võrra 752 miljardi euroni;

| S. | arvestades, et Euroopa Liit teeb juba väga palju järeleandmisi oma arenguabipoliitika valdkonnas ning ei ole lubatud sõlmida ühepoolselt Euroopa põllumajandust kahjustavaid kahepoolseid kokkuleppeid, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liit teeb juba väga palju järeleandmisi oma arenguabipoliitika valdkonnas ning ei ole lubatud sõlmida ühepoolselt Euroopa põllumajandust kahjustavaid kahepoolseid kokkuleppeid,

| 1. | tunneb heameelt komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatise „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (KOM(2009)0591) üle, kuna selles tunnistatakse erinevate osalejate suurt ebavõrdsust, kuid ei pea teatises esitatud meetmeid piisavateks, et kõnealuseid probleeme lahendada; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatise „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (KOM(2009)0591) üle, kuna selles tunnistatakse erinevate osalejate suurt ebavõrdsust, kuid ei pea teatises esitatud meetmeid piisavateks, et kõnealuseid probleeme lahendada;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viivitamatult käsitlema toiduainete tarneahelas kasumi ebaõiglase jaotamise probleemi, pidades eriti silmas piisavat sissetulekut põllumajandustootjatele; tunnistab, et säästvate ja eetiliste tootmissüsteemide stimuleerimiseks tuleb põllumajandustootjatele hüvitada selles valdkonnas tehtud investeeringud ja võetud kohustused; rõhutab, et võimuvõitlused peavad asenduma koostöösuhetega; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viivitamatult käsitlema toiduainete tarneahelas kasumi ebaõiglase jaotamise probleemi, pidades eriti silmas piisavat sissetulekut põllumajandustootjatele; tunnistab, et säästvate ja eetiliste tootmissüsteemide stimuleerimiseks tuleb põllumajandustootjatele hüvitada selles valdkonnas tehtud investeeringud ja võetud kohustused; rõhutab, et võimuvõitlused peavad asenduma koostöösuhetega;

| 3. | täheldab, et kõik Rooma lepingutes nimetatud põllumajandusvaldkonna eesmärgid (tootlikkuse suurendamine, piisav toiduainetega varustamine, mõistlikud tarbijahinnad, turgude stabiliseerimine) on täidetud, v.a eesmärk tagada põllumajandustootjate piisav sissetulek; palub seetõttu komisjonil kõikide eelarveettepanekute esitamisel seda piisaval määral arvesse võtta; |
| --- | --- |

3.

täheldab, et kõik Rooma lepingutes nimetatud põllumajandusvaldkonna eesmärgid (tootlikkuse suurendamine, piisav toiduainetega varustamine, mõistlikud tarbijahinnad, turgude stabiliseerimine) on täidetud, v.a eesmärk tagada põllumajandustootjate piisav sissetulek; palub seetõttu komisjonil kõikide eelarveettepanekute esitamisel seda piisaval määral arvesse võtta;

| 4. | tunnistab, et on vajadus stabiilse, kindla ja kasumit tootva tootmissektori kui olulise teguri järele toiduainete tarneahelas; märgib siiski, et toiduainete tarneahelasse kuulub hulgaliselt osalisi, nt põllumajandustootjad, töötlejad, vabrikandid, tarnijad ja jaemüüjad, kes kõik toodavad lisandväärtust ja vajavad samuti teatud määral kindlust; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et on vajadus stabiilse, kindla ja kasumit tootva tootmissektori kui olulise teguri järele toiduainete tarneahelas; märgib siiski, et toiduainete tarneahelasse kuulub hulgaliselt osalisi, nt põllumajandustootjad, töötlejad, vabrikandid, tarnijad ja jaemüüjad, kes kõik toodavad lisandväärtust ja vajavad samuti teatud määral kindlust;

Hindade läbipaistvus

| 5. | kutsub komisjoni üles täiustama Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendit eesmärgiga muuta see kasutajasõbralikumaks, lisades sellesse mitmekeelse liidese, mis hõlmaks rohkem toidukaupu ja saavutaks hindade parema võrreldavuse toiduainete tarneahela kõikides lülides liikmesriikides ja nende vahel, et rahuldada tarbijate ja põllumajandustootjate vajadus suurema läbipaistvuse järele toiduainete hindade kujunemise osas; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles täiustama Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendit eesmärgiga muuta see kasutajasõbralikumaks, lisades sellesse mitmekeelse liidese, mis hõlmaks rohkem toidukaupu ja saavutaks hindade parema võrreldavuse toiduainete tarneahela kõikides lülides liikmesriikides ja nende vahel, et rahuldada tarbijate ja põllumajandustootjate vajadus suurema läbipaistvuse järele toiduainete hindade kujunemise osas;

| 6. | taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei ole valmis viima läbi uurimust kasumimarginaalide jaotumise kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses, kuigi selles 2009. aasta eelarvemenetluse raames kokku lepiti; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei ole valmis viima läbi uurimust kasumimarginaalide jaotumise kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses, kuigi selles 2009. aasta eelarvemenetluse raames kokku lepiti;

| 7. | osutab asjaolule, et kui põllumajandusettevõtete ja sellest toiduainete tarneahelas ees- või tagapool paiknevate osaliste vahel puudub majandusliku läbipaistvuse osas tasakaal, võib sellel olla negatiivne mõju põllumajandustootjate ja tootjarühmade läbirääkimispositsioonile; |
| --- | --- |

7.

osutab asjaolule, et kui põllumajandusettevõtete ja sellest toiduainete tarneahelas ees- või tagapool paiknevate osaliste vahel puudub majandusliku läbipaistvuse osas tasakaal, võib sellel olla negatiivne mõju põllumajandustootjate ja tootjarühmade läbirääkimispositsioonile;

| 8. | kutsub komisjoni üles kiiremas korras ellu viima Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskuse loomise katseprojekti (ning täiendama seda vahendit teabega hindade, marginaalide ja mahtude kohta), mille jaoks Euroopa Parlament ja nõukogu kiitsid 2010. aasta eelarves heaks 1,5 miljoni euro suuruse assigneeringu; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kiiremas korras ellu viima Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskuse loomise katseprojekti (ning täiendama seda vahendit teabega hindade, marginaalide ja mahtude kohta), mille jaoks Euroopa Parlament ja nõukogu kiitsid 2010. aasta eelarves heaks 1,5 miljoni euro suuruse assigneeringu;

| 9. | nõuab tungivalt komisjonilt, et toiduainete tarneahela küsimusi käsitlev kõrgetasemeline töörühm kui alaline foorum aruteludeks püsima jääks, kuna see on osutunud oluliseks vahendiks probleemide väljaselgitamisel, soovituste väljatöötamisel ja strateegiate vastuvõtmisel praeguse tasakaalutu olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt komisjonilt, et toiduainete tarneahela küsimusi käsitlev kõrgetasemeline töörühm kui alaline foorum aruteludeks püsima jääks, kuna see on osutunud oluliseks vahendiks probleemide väljaselgitamisel, soovituste väljatöötamisel ja strateegiate vastuvõtmisel praeguse tasakaalutu olukorra parandamiseks;

| 10. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kohustusliku iga-aastase aruandluse kehtestamise kohta, mille kohaselt Euroopa juhtivad kauplejad, töötlejad ning hulgi- ja jaemüüjad teatavad oma turuosa (sh teave jaemüüja kaubamärkide kohta) peamiste toidukaupade ja nende igakuiste müügimahtude osas, et kõik turul osalejad saaksid hinnata nõudluse, pakkumise ja hindade suundumusi toiduainete tarneahelas; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kohustusliku iga-aastase aruandluse kehtestamise kohta, mille kohaselt Euroopa juhtivad kauplejad, töötlejad ning hulgi- ja jaemüüjad teatavad oma turuosa (sh teave jaemüüja kaubamärkide kohta) peamiste toidukaupade ja nende igakuiste müügimahtude osas, et kõik turul osalejad saaksid hinnata nõudluse, pakkumise ja hindade suundumusi toiduainete tarneahelas;

| 11. | täheldab, et osa riikides on toiduainete tarneahelas töötleva toiduainetööstuse marginaal suurim, mida kinnitas ka komisjon; nõuab, et eelkõige jälgitaks ja vaadeldaks töötlevat tööstust, et tagada hindade läbipaistvus; |
| --- | --- |

11.

täheldab, et osa riikides on toiduainete tarneahelas töötleva toiduainetööstuse marginaal suurim, mida kinnitas ka komisjon; nõuab, et eelkõige jälgitaks ja vaadeldaks töötlevat tööstust, et tagada hindade läbipaistvus;

| 12. | on arvamusel, et suurem turu läbipaistvus ja parem tarbijatele edastatav teave on toodete päritolu esiletõstmise eeltingimuseks ja kindlustaks nende toidukaupade ning põllumajandustoodete ja põllumajandustoiduainete mitmekesisuse, mis on paljudes riikides ja piirkondades seotud ajaloo ja kultuuriga ning milles peegeldub iga liikmesriigi põllumajanduse nn individuaalne olemus; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et suurem turu läbipaistvus ja parem tarbijatele edastatav teave on toodete päritolu esiletõstmise eeltingimuseks ja kindlustaks nende toidukaupade ning põllumajandustoodete ja põllumajandustoiduainete mitmekesisuse, mis on paljudes riikides ja piirkondades seotud ajaloo ja kultuuriga ning milles peegeldub iga liikmesriigi põllumajanduse nn individuaalne olemus;

| 13. | kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut kvaliteedi eramärgiste ja jaemüüjate eramärgiste parema õigusliku raamistiku eeliste kohta, et vältida märgiste liiga suurt arvu ja tagada tarbijatele suurem läbipaistvus ning tootjatele pääs turule; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut kvaliteedi eramärgiste ja jaemüüjate eramärgiste parema õigusliku raamistiku eeliste kohta, et vältida märgiste liiga suurt arvu ja tagada tarbijatele suurem läbipaistvus ning tootjatele pääs turule;

| 14. | rõhutab, et on vaja edendada Euroopa põllumajandus- ja toiduainetööstuse lisandväärtuse suurendamist ning korraldada tarbijatele teavituskampaaniaid selle kohta, milliseid pingutusi on teinud põllumajandustootjad ja -tööstus seoses keskkonna, toiduohutuse ja loomade heaoluga; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et on vaja edendada Euroopa põllumajandus- ja toiduainetööstuse lisandväärtuse suurendamist ning korraldada tarbijatele teavituskampaaniaid selle kohta, milliseid pingutusi on teinud põllumajandustootjad ja -tööstus seoses keskkonna, toiduohutuse ja loomade heaoluga;

Konkurents

| 15. | kutsub riiklikke ja Euroopa konkurentsiameteid ning muid tootmise ja turustamisega seotud reguleerivaid asutusi üles tegelema jõuliselt toiduainete tarneahelas tegutsevate põllumajandustööstuse kauplejate, sisendituru ettevõtete, töötlejate ja jaemüüjate turgu valitseva seisundi ja olulise turuosa küsimusega; nõuab tungivalt, et kõnealused asutused võtaksid meetmeid ostujõu kuritarvitamise juhtude vastu kõigi osalejate poolt, kes asetavad põllumajandustootjad väga ebavõrdsele läbirääkimispositsioonile; |
| --- | --- |

15.

kutsub riiklikke ja Euroopa konkurentsiameteid ning muid tootmise ja turustamisega seotud reguleerivaid asutusi üles tegelema jõuliselt toiduainete tarneahelas tegutsevate põllumajandustööstuse kauplejate, sisendituru ettevõtete, töötlejate ja jaemüüjate turgu valitseva seisundi ja olulise turuosa küsimusega; nõuab tungivalt, et kõnealused asutused võtaksid meetmeid ostujõu kuritarvitamise juhtude vastu kõigi osalejate poolt, kes asetavad põllumajandustootjad väga ebavõrdsele läbirääkimispositsioonile;

| 16. | kutsub komisjoni üles määratlema uuesti konkurentsieeskirjade ja ühise põllumajanduspoliitika vahelised suhted, et luua põllumajandustootjate ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide jaoks vahendid, mis võimaldaksid nende läbirääkimispositsiooni tugevdada; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles määratlema uuesti konkurentsieeskirjade ja ühise põllumajanduspoliitika vahelised suhted, et luua põllumajandustootjate ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide jaoks vahendid, mis võimaldaksid nende läbirääkimispositsiooni tugevdada;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid tagajärgi on asjaomases liikmesriigis põhjustanud see, kui üks jaemüüja või väike arv jaemüüjaid hõlvab suure turuosa; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust võtta tootjate ja tarbijate huvides korrigeerivaid meetmeid, kui leitakse, et jaemüüja tegevusel või turuosal on konkurentsivastane mõju; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid tagajärgi on asjaomases liikmesriigis põhjustanud see, kui üks jaemüüja või väike arv jaemüüjaid hõlvab suure turuosa; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust võtta tootjate ja tarbijate huvides korrigeerivaid meetmeid, kui leitakse, et jaemüüja tegevusel või turuosal on konkurentsivastane mõju;

| 18. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 2010. aasta lõpuks aruande, milles esitatakse andmed ostujõu kuritarvitamise kohta ELis, konkurentsivastase käitumise ja ebaõiglase lepingupraktika kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses alates sisenditurust kuni tarbijani ning tehakse ettepanekuid asjakohaste vastumeetmete kohta; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 2010. aasta lõpuks aruande, milles esitatakse andmed ostujõu kuritarvitamise kohta ELis, konkurentsivastase käitumise ja ebaõiglase lepingupraktika kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses alates sisenditurust kuni tarbijani ning tehakse ettepanekuid asjakohaste vastumeetmete kohta;

| 19. | kutsub liikmesriike üles vajaduse korral andma oma riiklikele konkurentsiametitele suurema tegevusvabaduse, luues selleks lihtsad mehhanismid tõendite kogumiseks konkurentsimoonutuste kohta, mis on põhjustatud ebaõiglastest lepingulistest tavadest; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles vajaduse korral andma oma riiklikele konkurentsiametitele suurema tegevusvabaduse, luues selleks lihtsad mehhanismid tõendite kogumiseks konkurentsimoonutuste kohta, mis on põhjustatud ebaõiglastest lepingulistest tavadest;

| 20. | on arvamusel, et põllumajandustoodangu müümine alla nende ostuhinda tuleb keelustada liidu tasandil; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et põllumajandustoodangu müümine alla nende ostuhinda tuleb keelustada liidu tasandil;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks sektori laiaulatusliku, kogu toiduainete tarneahelat hõlmava uurimise ostujõu kuritarvitamise määra kindlakstegemiseks selles sektoris; juhib tähelepanu 2009. aastal farmaatsiasektori konkurentsi kohta läbiviidud edukale uurimisele; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon algataks sektori laiaulatusliku, kogu toiduainete tarneahelat hõlmava uurimise ostujõu kuritarvitamise määra kindlakstegemiseks selles sektoris; juhib tähelepanu 2009. aastal farmaatsiasektori konkurentsi kohta läbiviidud edukale uurimisele;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon vaataks uuesti läbi kehtivad konkurentsivastase käitumise hindamisel kasutatavad kriteeriumid (Herfindahli indeks); on arvamusel, et see indeks on küll rakendatav monopolide tekkimise ohu hindamisel, kuid ei sobi kollusiivse või oligopoolse olemusega konkurentsivastaste tavade, mida esineb vähemalt osaliselt selvehallikettide tegevuse puhul, tegeliku määra kindlaks tegemiseks; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon vaataks uuesti läbi kehtivad konkurentsivastase käitumise hindamisel kasutatavad kriteeriumid (Herfindahli indeks); on arvamusel, et see indeks on küll rakendatav monopolide tekkimise ohu hindamisel, kuid ei sobi kollusiivse või oligopoolse olemusega konkurentsivastaste tavade, mida esineb vähemalt osaliselt selvehallikettide tegevuse puhul, tegeliku määra kindlaks tegemiseks;

| 23. | kutsub komisjoni üles tagama konkurentsieeskirjade sihipärasema kohaldamise toiduainete tarneahelas ning kaaluma sellekohaste õigusakti ettepanekute esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et tulemuslikult piirata turgu valitseva seisundi tekkimist sisenditurul, toiduaineid töötlevas tööstuses ja jaemüügisektoris ning tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, võimaldades neil võtta kooskõlastatud meetmeid turgu valitsevate osaliste vastu tõhusate tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaudu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles tagama konkurentsieeskirjade sihipärasema kohaldamise toiduainete tarneahelas ning kaaluma sellekohaste õigusakti ettepanekute esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et tulemuslikult piirata turgu valitseva seisundi tekkimist sisenditurul, toiduaineid töötlevas tööstuses ja jaemüügisektoris ning tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, võimaldades neil võtta kooskõlastatud meetmeid turgu valitsevate osaliste vastu tõhusate tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaudu;

| 24. | on seisukohal, et niisuguste organisatsioonide tugevdamiseks tuleb kiiremas korras läbi vaadata määrus (EÜ) nr 1234/2007 ühise turukorralduse (ÜTK) kohta ning et kõnealuse määruse reguleerimisala tuleks laiendada, et kaasata säästvad tootmisviisid tingimusena erandi tegemiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 101; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et niisuguste organisatsioonide tugevdamiseks tuleb kiiremas korras läbi vaadata määrus (EÜ) nr 1234/2007 ühise turukorralduse (ÜTK) kohta ning et kõnealuse määruse reguleerimisala tuleks laiendada, et kaasata säästvad tootmisviisid tingimusena erandi tegemiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 101;

| 25. | on seisukohal, et ELi tasandil tuleb saavutada ebaausate kaubandustavade vastu suunatud siseriiklike meetmete kooskõlastamise ja ühtlustamise teatav tase; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et ELi tasandil tuleb saavutada ebaausate kaubandustavade vastu suunatud siseriiklike meetmete kooskõlastamise ja ühtlustamise teatav tase;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku nende toodete mitmekesistamise kohta, mis on tugevalt seotud mõne piirkonnaga ning see väljendub nende spetsiifilises, individuaalses, kohalikus või piirkondlikus olemuses nende toodete võrdlemisel standardsete toodetega; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku nende toodete mitmekesistamise kohta, mis on tugevalt seotud mõne piirkonnaga ning see väljendub nende spetsiifilises, individuaalses, kohalikus või piirkondlikus olemuses nende toodete võrdlemisel standardsete toodetega;

| 27. | palub komisjonil esitada meetmed erinevate toiteväärtuse, keskkonna ja tervisega seotud eripärade püsima jäämise tagamiseks ja kindlustada, et selline mitmekesisus saavutatakse tarbijatele kättesaadavate hindadega; on oluline, et konkurentsi edendataks ka erinevate kvaliteedikriteeriumide alusel, mis peaksid olema nõuetekohaselt mõõdetavad; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil esitada meetmed erinevate toiteväärtuse, keskkonna ja tervisega seotud eripärade püsima jäämise tagamiseks ja kindlustada, et selline mitmekesisus saavutatakse tarbijatele kättesaadavate hindadega; on oluline, et konkurentsi edendataks ka erinevate kvaliteedikriteeriumide alusel, mis peaksid olema nõuetekohaselt mõõdetavad;

Ostujõu ja lepinguosaliste kuritarvitamine

| 28. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi konkurentsiõigus ei võimaldaks ostujõu kuritarvitamist (moonutamist) toiduainete tarneahelas, mis sageli esineb põllumajandustootjatele või väiketöötlejatele tehtavate maksete hilinemise, lepingutingimuste tagantjärele muutmise, kohustuslike allahindluste, kahjumiga edasimüügi, ülemääraselt suurte koguseliste nõuete ja põhjendamatute valikusse lisamise tasude kujul, ning esitama vajaduse korral asjakohaseid õigusakti ettepanekuid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles tagama, et ELi konkurentsiõigus ei võimaldaks ostujõu kuritarvitamist (moonutamist) toiduainete tarneahelas, mis sageli esineb põllumajandustootjatele või väiketöötlejatele tehtavate maksete hilinemise, lepingutingimuste tagantjärele muutmise, kohustuslike allahindluste, kahjumiga edasimüügi, ülemääraselt suurte koguseliste nõuete ja põhjendamatute valikusse lisamise tasude kujul, ning esitama vajaduse korral asjakohaseid õigusakti ettepanekuid;

| 29. | palub eelkõige, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/35/EÜ (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) käimasoleva läbivaatamise raames lühendataks toiduainete tarneahelas maksetähtaegu kuni 30 päevani kõikide toiduainete puhul ja kergesti riknevate põllumajandustoodete puhul veelgi lühemale ajale (erandite tegemist tuleks kaaluda tootjate organisatsioonide ja kooperatiivide korral); |
| --- | --- |

29.

palub eelkõige, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/35/EÜ (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) käimasoleva läbivaatamise raames lühendataks toiduainete tarneahelas maksetähtaegu kuni 30 päevani kõikide toiduainete puhul ja kergesti riknevate põllumajandustoodete puhul veelgi lühemale ajale (erandite tegemist tuleks kaaluda tootjate organisatsioonide ja kooperatiivide korral);

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku laiendada Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamisala, et see ei hõlmaks üksnes praegust tarbijate heaolu ja madalate toiduhindadega seotud murede kitsast valdkonda; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku laiendada Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamisala, et see ei hõlmaks üksnes praegust tarbijate heaolu ja madalate toiduhindadega seotud murede kitsast valdkonda;

| 31. | kutsub komisjoni üles kontrollima, kas üksikute kauplusekettide puu- ja juurvilja põllumajanduslike tootmispraktikate ja taimekaitsevahendite jääkide suhtes kehtestatud õigusaktide sätetest karmimad nõuded on sobivad vahendid vaba kaubanduse piiramiseks ja kaubanduse positsiooni õigustamatuks tugevdamiseks toiduainete tarneahelas; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles kontrollima, kas üksikute kauplusekettide puu- ja juurvilja põllumajanduslike tootmispraktikate ja taimekaitsevahendite jääkide suhtes kehtestatud õigusaktide sätetest karmimad nõuded on sobivad vahendid vaba kaubanduse piiramiseks ja kaubanduse positsiooni õigustamatuks tugevdamiseks toiduainete tarneahelas;

| 32. | nõuab, et koostataks nimekiri ebaausatest turutavadest, nagu kahjumiga müük või vahendustasu võtmine, ning keelataks selgesõnaliselt nende järgimine Euroopa Liidus; nõuab, et koostataks avalik nimekiri keeldu eiravatest ettevõtjatest ning võetaks kasutusele karistused; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et koostataks nimekiri ebaausatest turutavadest, nagu kahjumiga müük või vahendustasu võtmine, ning keelataks selgesõnaliselt nende järgimine Euroopa Liidus; nõuab, et koostataks avalik nimekiri keeldu eiravatest ettevõtjatest ning võetaks kasutusele karistused;

| 33. | kutsub komisjoni üles uurima, kas ja millisel määral jaemüüja kaubamärkide (oma kaubamärkidega tooted) väärkasutus ja selvehallide kettide ostualliansside tavad põhjustavad kõlvatut konkurentsi ja survet põllumajandustootjatele ning tootjahindade süstemaatilist alandamist; rõhutab, et jaemüüja kaubamärkide väärkasutus mõjutab ebasoodsalt tootjate (eelkõige väiketootjate) võimalusi innovaatiliseks tegevuseks; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks sellekohaseid meetmeid, et hindade kujundamisel koheldaks põllumajandustootjaid ja tootjarühmasid õiglaselt; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles uurima, kas ja millisel määral jaemüüja kaubamärkide (oma kaubamärkidega tooted) väärkasutus ja selvehallide kettide ostualliansside tavad põhjustavad kõlvatut konkurentsi ja survet põllumajandustootjatele ning tootjahindade süstemaatilist alandamist; rõhutab, et jaemüüja kaubamärkide väärkasutus mõjutab ebasoodsalt tootjate (eelkõige väiketootjate) võimalusi innovaatiliseks tegevuseks; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks sellekohaseid meetmeid, et hindade kujundamisel koheldaks põllumajandustootjaid ja tootjarühmasid õiglaselt;

| 34. | on seisukohal, et komisjoni soovitustes toiduainetööstuse vertikaalse integratsiooni suurendamiseks ei kajastata alati vajadust põllumajandustootjate, turustajate ja toiduainetööstuse vaheline läbirääkimispositsioon uuesti tasakaalu viia ning seetõttu peaksid nende strateegiatega kaasnema kuritarvitamist piiravad meetmed; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et komisjoni soovitustes toiduainetööstuse vertikaalse integratsiooni suurendamiseks ei kajastata alati vajadust põllumajandustootjate, turustajate ja toiduainetööstuse vaheline läbirääkimispositsioon uuesti tasakaalu viia ning seetõttu peaksid nende strateegiatega kaasnema kuritarvitamist piiravad meetmed;

| 35. | hoiatab, et ostjate poolt peale surutud lepinguline põllumajandustegevus, vertikaalne integratsioon ja futuurid, mis etendavad üha olulisemat rolli, võivad nõrgestada konkurentsi ning põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima niisuguste lepinguliste suhete mõju ja võtma vajaduse korral asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

35.

hoiatab, et ostjate poolt peale surutud lepinguline põllumajandustegevus, vertikaalne integratsioon ja futuurid, mis etendavad üha olulisemat rolli, võivad nõrgestada konkurentsi ning põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima niisuguste lepinguliste suhete mõju ja võtma vajaduse korral asjakohaseid meetmeid;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama toiduainete tarneahela kõikide osaliste vahelisi õiglaseid lepinguid, mis põhinevad põllumajandustootjate ja tootjaorganisatsioonidega, sh valdkondlike ja tootmisharudevaheliste organisatsioonidega kokkulepitud tingimustel, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja tagada toodete parim kvaliteet, alandada sisendite ostuhindasid ja tagada õiglased hinnad, ning nägema ette lihtsalt kasutatava süsteemi, mis kaitseks ostjapoolse lepingu rikkumise eest; on seisukohal, et tüüplepingud võivad olla kasulikud vahendid, mille rakendamine tuleks mõnes valdkonnas teha kohustuslikuks; toetab liikmesriikide vahel lepingupraktikast teavitamise parimate tavade vahetamist, sh teabe esitamist komisjonile; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama toiduainete tarneahela kõikide osaliste vahelisi õiglaseid lepinguid, mis põhinevad põllumajandustootjate ja tootjaorganisatsioonidega, sh valdkondlike ja tootmisharudevaheliste organisatsioonidega kokkulepitud tingimustel, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja tagada toodete parim kvaliteet, alandada sisendite ostuhindasid ja tagada õiglased hinnad, ning nägema ette lihtsalt kasutatava süsteemi, mis kaitseks ostjapoolse lepingu rikkumise eest; on seisukohal, et tüüplepingud võivad olla kasulikud vahendid, mille rakendamine tuleks mõnes valdkonnas teha kohustuslikuks; toetab liikmesriikide vahel lepingupraktikast teavitamise parimate tavade vahetamist, sh teabe esitamist komisjonile;

| 37. | tervitab ja julgustab toiduainete jaesektori ombudsmani ametisse nimetamist ja muude vahekohtu mehhanismide loomist, mille eesmärk on tagada lepinguliste kohustuste täitmine; palub, et komisjon uuriks sellealaseid kogemusi, pidades silmas eesmärki nimetada ametisse kogu ELi hõlmav toiduainete jaesektori ombudsman, kelle ülesanne oleks tagada käitumisjuhendite, parimate tavade ja lepingute jõustamine eri liikmesriikidest pärit osaliste vaheliste tehingute puhul; |
| --- | --- |

37.

tervitab ja julgustab toiduainete jaesektori ombudsmani ametisse nimetamist ja muude vahekohtu mehhanismide loomist, mille eesmärk on tagada lepinguliste kohustuste täitmine; palub, et komisjon uuriks sellealaseid kogemusi, pidades silmas eesmärki nimetada ametisse kogu ELi hõlmav toiduainete jaesektori ombudsman, kelle ülesanne oleks tagada käitumisjuhendite, parimate tavade ja lepingute jõustamine eri liikmesriikidest pärit osaliste vaheliste tehingute puhul;

| 38. | kutsub komisjoni üles selgitama välja ebaõiglasi tavasid nagu tootenimekirjamaks ja muud turuleviimisega seotud tasud ning neid juhtumeid vastavalt konkurentsiõigusele kontrollima; kutsub komisjoni üles esildama tootenimekirjamaksu ja muude turuleviimisega seotud tasude kasutamise ühtsed eeskirjad ning eelkõige võtma meetmeid turustajate poolt nõutavate ülemääraste tasude vastu; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles selgitama välja ebaõiglasi tavasid nagu tootenimekirjamaks ja muud turuleviimisega seotud tasud ning neid juhtumeid vastavalt konkurentsiõigusele kontrollima; kutsub komisjoni üles esildama tootenimekirjamaksu ja muude turuleviimisega seotud tasude kasutamise ühtsed eeskirjad ning eelkõige võtma meetmeid turustajate poolt nõutavate ülemääraste tasude vastu;

| 39. | on arvamusel, et komisjon peab toetama laiaulatusliku teavituskampaania läbiviimist Euroopa tasandil, et suurendada põllumajandustootjate teadlikkust sellest, millised õigused neil on, millised kuritarvitamise juhtumid neile on suunatud ning millised on olemasolevad vahendid kuritarvitamise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et komisjon peab toetama laiaulatusliku teavituskampaania läbiviimist Euroopa tasandil, et suurendada põllumajandustootjate teadlikkust sellest, millised õigused neil on, millised kuritarvitamise juhtumid neile on suunatud ning millised on olemasolevad vahendid kuritarvitamise vastu võitlemiseks;

Spekuleerimine

| 40. | kutsub Euroopa Liitu üles avaldama survet sõltumatu ülemaailmse reguleeriva asutuse loomiseks, mis kehtestaks eeskirjad kaubafutuuride ja optsioonide börsi jaoks ning rakendaks rangeid regulatiivmeetmeid ülemaailmse toidukaupadega spekuleerimise vastu; |
| --- | --- |

40.

kutsub Euroopa Liitu üles avaldama survet sõltumatu ülemaailmse reguleeriva asutuse loomiseks, mis kehtestaks eeskirjad kaubafutuuride ja optsioonide börsi jaoks ning rakendaks rangeid regulatiivmeetmeid ülemaailmse toidukaupadega spekuleerimise vastu;

| 41. | palub, et suurenevat turule orienteeritust silmas pidades võetaks meetmeid väga suurte hinnakõikumistega toimetulekuks, kuna osa toiduainete tarneahela osalisi kasutab seda nähtust enda kasuks ära, samal ajal kui teised kannatavad seetõttu nähtavat kahju; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku niisuguste instrumentide kohta, mis vähendaksid hinnakõikumisi, et vähendada tootjate haavatavust; |
| --- | --- |

41.

palub, et suurenevat turule orienteeritust silmas pidades võetaks meetmeid väga suurte hinnakõikumistega toimetulekuks, kuna osa toiduainete tarneahela osalisi kasutab seda nähtust enda kasuks ära, samal ajal kui teised kannatavad seetõttu nähtavat kahju; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku niisuguste instrumentide kohta, mis vähendaksid hinnakõikumisi, et vähendada tootjate haavatavust;

| 42. | kutsub komisjoni üles tugevdama Euroopa kaubabörside pädevusi, et hoida ära toidukaupadega spekuleerimist ning teha tööd piisavate ELi meetmete rakendamise nimel, mis aitaksid vältida põllumajandussektori väliste kaupadega spekuleerimist põllumajandusfutuuride mõjutamise nimel; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles tugevdama Euroopa kaubabörside pädevusi, et hoida ära toidukaupadega spekuleerimist ning teha tööd piisavate ELi meetmete rakendamise nimel, mis aitaksid vältida põllumajandussektori väliste kaupadega spekuleerimist põllumajandusfutuuride mõjutamise nimel;

| 43. | kutsub komisjoni üles parandama põllumajandustoorme tuletisinstrumentide turgude järelevalvet ja üldist läbipaistvust ning suurendama finantsinstrumentide turgude direktiivi ja muude asjaomaste õigusaktide tulevase läbivaatamise raames börsiväliste tuletisinstrumentiga kauplemise läbipaistvust; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles parandama põllumajandustoorme tuletisinstrumentide turgude järelevalvet ja üldist läbipaistvust ning suurendama finantsinstrumentide turgude direktiivi ja muude asjaomaste õigusaktide tulevase läbivaatamise raames börsiväliste tuletisinstrumentiga kauplemise läbipaistvust;

Iseregulatsioon

| 44. | nõuab tungivalt, et nõukogu edendaks veelgi enam iseregulatsiooniga seotud algatusi ja võimalust asutada majandusriskidega toimetulekuks investeerimisfonde, et tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, eelkõige majandus- ja tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ja põllumajandustootjate kooperatiivide toetamise kaudu; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et nõukogu edendaks veelgi enam iseregulatsiooniga seotud algatusi ja võimalust asutada majandusriskidega toimetulekuks investeerimisfonde, et tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, eelkõige majandus- ja tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ja põllumajandustootjate kooperatiivide toetamise kaudu;

| 45. | julgustab liikmesriike koostama toiduainete tarneahela heade kaubandustavade eeskirju, mis hõlmaksid ka kaebuste esitamise mehhanisme ja karistusi ebaausate tavade puhul; palub komisjonil esildada ühtsed eeskirjad, mida kohaldataks kogu ELis, et viia toiduainete tarneahelas valitsevad suhted uuesti tasakaalu; nõuab ka tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku niisuguse kogu ELi hõlmava mehhanismi kohaldamiseks, mis võimaldaks liikmesriikides vastavatel organitel jälgida turgu valitsevate jaemüüjate ja nende tarnijate vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

45.

julgustab liikmesriike koostama toiduainete tarneahela heade kaubandustavade eeskirju, mis hõlmaksid ka kaebuste esitamise mehhanisme ja karistusi ebaausate tavade puhul; palub komisjonil esildada ühtsed eeskirjad, mida kohaldataks kogu ELis, et viia toiduainete tarneahelas valitsevad suhted uuesti tasakaalu; nõuab ka tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku niisuguse kogu ELi hõlmava mehhanismi kohaldamiseks, mis võimaldaks liikmesriikides vastavatel organitel jälgida turgu valitsevate jaemüüjate ja nende tarnijate vahelisi suhteid;

| 46. | peab vajalikuks soodustada ahela erinevate lülide tihedamat integratsiooni tootmisharudevahelistes organisatsioonides ning vabatahtlike tüüplepingute väljatöötamist, et teatud juhtudel, eelkõige kergesti riknevate kaupade puhul, võiksid liikmesriigid nõuda lepingute sundtäitmist; |
| --- | --- |

46.

peab vajalikuks soodustada ahela erinevate lülide tihedamat integratsiooni tootmisharudevahelistes organisatsioonides ning vabatahtlike tüüplepingute väljatöötamist, et teatud juhtudel, eelkõige kergesti riknevate kaupade puhul, võiksid liikmesriigid nõuda lepingute sundtäitmist;

Säästvad toidusüsteemid, toidu kvaliteet

| 47. | taunib asjaolu, et komisjon ei tõsta oma teatises tugevamalt esile põllumajanduse tähtsust toiduainete tarnimise ja toiduainetööstuse majanduslikus väärtusahelas; rõhutab seoseid madalate tootjahindade ja struktuurilise ületootmise vahel ning nende tagajärgi säästvusele, toidu kvaliteedile, loomade heaolule, põllumajandusalasele innovatsioonile ja tööhõivele ebasoodsates piirkondades; |
| --- | --- |

47.

taunib asjaolu, et komisjon ei tõsta oma teatises tugevamalt esile põllumajanduse tähtsust toiduainete tarnimise ja toiduainetööstuse majanduslikus väärtusahelas; rõhutab seoseid madalate tootjahindade ja struktuurilise ületootmise vahel ning nende tagajärgi säästvusele, toidu kvaliteedile, loomade heaolule, põllumajandusalasele innovatsioonile ja tööhõivele ebasoodsates piirkondades;

| 48. | palub komisjonil esitada ettepaneku vahendite vastuvõtmiseks põllumajandustootjate poolt hallatavate toiduainete tarneahelate, ebapiisava varuga ahelate ja põllumajandustootjate turgude toetamiseks ja edendamiseks, et luua otseside tarbijatega ja võimaldada põllumajandustootjatel saada õiglasem osa lõplikust müügihinnast vahendajate arvu ja vaheetappide vähendamise teel kogu protsessis; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil esitada ettepaneku vahendite vastuvõtmiseks põllumajandustootjate poolt hallatavate toiduainete tarneahelate, ebapiisava varuga ahelate ja põllumajandustootjate turgude toetamiseks ja edendamiseks, et luua otseside tarbijatega ja võimaldada põllumajandustootjatel saada õiglasem osa lõplikust müügihinnast vahendajate arvu ja vaheetappide vähendamise teel kogu protsessis;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon pööraks oma tegevuses erilist tähelepanu arengumaade olukorrale ega ohustaks kõnealuste kolmandate riikide omavarustatust toiduainetega; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon pööraks oma tegevuses erilist tähelepanu arengumaade olukorrale ega ohustaks kõnealuste kolmandate riikide omavarustatust toiduainetega;

| 50. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi ELi hügieeninõuded toodete kohalikul turul või kaugturul turustamise ja toodete kõlblikkusaja osas, detsentraliseerima ja lihtsustama sertifitseerimis- ja kontrollisüsteeme, edendama vahetuid suhteid tootjate ja tarbijate vahel ning toiduainete lühikesi tarneahelaid; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi ELi hügieeninõuded toodete kohalikul turul või kaugturul turustamise ja toodete kõlblikkusaja osas, detsentraliseerima ja lihtsustama sertifitseerimis- ja kontrollisüsteeme, edendama vahetuid suhteid tootjate ja tarbijate vahel ning toiduainete lühikesi tarneahelaid;

| 51. | kinnitab, et põllumajandustoodete kvaliteeti käsitlevad ranged eeskirjad on olulised ja vajalikud; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta ning kinnitab, et tuleb tingimata tagada importtoodete vastavus kõikidele kvaliteedi- ja tootmisnormidele, et vältida kõlvatut konkurentsi Euroopa toodetega; |
| --- | --- |

51.

kinnitab, et põllumajandustoodete kvaliteeti käsitlevad ranged eeskirjad on olulised ja vajalikud; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta ning kinnitab, et tuleb tingimata tagada importtoodete vastavus kõikidele kvaliteedi- ja tootmisnormidele, et vältida kõlvatut konkurentsi Euroopa toodetega;

| 52. | tuletab meelde, et põllumajandustootjate sissetulekute stabiilsus määrab nende suutlikkuse investeerida rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse leevendamisse, taastuvatesse energiaallikatesse ja säästva põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmetesse, ning et põllumajandustootjad peavad lisaks vastama ka kõrgetele keskkonnastandarditele; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et põllumajandustootjate sissetulekute stabiilsus määrab nende suutlikkuse investeerida rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse leevendamisse, taastuvatesse energiaallikatesse ja säästva põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmetesse, ning et põllumajandustootjad peavad lisaks vastama ka kõrgetele keskkonnastandarditele;

| 53. | peab oluliseks toiduainete tarneahela täiendavat ratsionaliseerimist ja korralduse parandamist, et vähendada keskkonnamõju, mida põhjustab toidu transportimine (toiduainete tarneahela pikkus), ja edendada kohalike toiduainete turustamist; |
| --- | --- |

53.

peab oluliseks toiduainete tarneahela täiendavat ratsionaliseerimist ja korralduse parandamist, et vähendada keskkonnamõju, mida põhjustab toidu transportimine (toiduainete tarneahela pikkus), ja edendada kohalike toiduainete turustamist;

| 54. | rõhutab, et põllumajandustoodete konserveerimis- ja pakendamisrajatistesse investeerimine võib olulisel määral aidata kaasa nende toodete õiglaste hindade tagamisele; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et põllumajandustoodete konserveerimis- ja pakendamisrajatistesse investeerimine võib olulisel määral aidata kaasa nende toodete õiglaste hindade tagamisele;

| 55. | rõhutab vajadust tagada maapiirkondade majanduse säästev areng põllumajandustoodete töötlemise toetamise kaudu põllumajandusettevõtetes, samuti põllumajandusega mitteseotud tegevuse ergutamise kaudu, et suurendada töökohtade arvu ja toota lisatulu; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust tagada maapiirkondade majanduse säästev areng põllumajandustoodete töötlemise toetamise kaudu põllumajandusettevõtetes, samuti põllumajandusega mitteseotud tegevuse ergutamise kaudu, et suurendada töökohtade arvu ja toota lisatulu;

| 56. | kutsub komisjoni üles toetama kohalikke ja piirkondlikke toiduainete turustamise algatusi ning neid ülemäärase reguleerimise ja bürokraatiaga mitte koormama, kuna need algatused kujutavad endast olulist panust põllumajandusettevõtete loodud lisandväärtusesse; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles toetama kohalikke ja piirkondlikke toiduainete turustamise algatusi ning neid ülemäärase reguleerimise ja bürokraatiaga mitte koormama, kuna need algatused kujutavad endast olulist panust põllumajandusettevõtete loodud lisandväärtusesse;

Isevarustamine, avalik toitlustamine ja toidujäätmed

| 57. | palub, et komisjon pööraks ELi normide läbivaatamisel nõuetekohast tähelepanu ka kohaliku tasandi toiduainete tootjatele, näiteks nendele, kes on seotud elatuspõllumajandusel põhineva tootmisega; |
| --- | --- |

57.

palub, et komisjon pööraks ELi normide läbivaatamisel nõuetekohast tähelepanu ka kohaliku tasandi toiduainete tootjatele, näiteks nendele, kes on seotud elatuspõllumajandusel põhineva tootmisega;

| 58. | palub komisjonil hinnata toitlustusteenuseid puudutavate riigihankemenetluste eeskirjade võimalikke muudatusi, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja loomade heaolu ning arendada hooajalise ja kohaliku toidu tootmist; |
| --- | --- |

58.

palub komisjonil hinnata toitlustusteenuseid puudutavate riigihankemenetluste eeskirjade võimalikke muudatusi, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja loomade heaolu ning arendada hooajalise ja kohaliku toidu tootmist;

| 59. | on arvamusel, et riigihange, nt piimatoodete, puu- ja juurvilja eriprogrammide rakendamiseks koolides, peaks tagama väikeste kohalike tootjate ja kohalike tootjarühmade osalemise; |
| --- | --- |

59.

on arvamusel, et riigihange, nt piimatoodete, puu- ja juurvilja eriprogrammide rakendamiseks koolides, peaks tagama väikeste kohalike tootjate ja kohalike tootjarühmade osalemise;

| 60. | on arvamusel, et tuleks võtta meetmeid, et ergutada põllumajandustootjate poolt otse hallatavaid põllumajandusturge, tootjatele turuväljundite loomist, mis võimaldaks pakkuda tooteid otse tarbijatele, ning programmide väljatöötamist, et edendada toodete müüki kohalikel turgudel; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et tuleks võtta meetmeid, et ergutada põllumajandustootjate poolt otse hallatavaid põllumajandusturge, tootjatele turuväljundite loomist, mis võimaldaks pakkuda tooteid otse tarbijatele, ning programmide väljatöötamist, et edendada toodete müüki kohalikel turgudel;

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes toiduainete tarneahelas toidu väga ulatuslikku raiskamist, mis enamikus liikmesriikides ulatub 30 %ni toodetud toidust, ja võtaks meetmeid niisuguse kampaania abil, mille eesmärk oleks tõsta teadlikkust toiduainete olulisest väärtusest; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes toiduainete tarneahelas toidu väga ulatuslikku raiskamist, mis enamikus liikmesriikides ulatub 30 %ni toodetud toidust, ja võtaks meetmeid niisuguse kampaania abil, mille eesmärk oleks tõsta teadlikkust toiduainete olulisest väärtusest;

| 62. | kinnitab vajadust töötada välja toiduabiprogrammid nende ELi kodanike jaoks, kes neid vajavad, nagu kõige ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, eakad ja noored inimesed; |
| --- | --- |

62.

kinnitab vajadust töötada välja toiduabiprogrammid nende ELi kodanike jaoks, kes neid vajavad, nagu kõige ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, eakad ja noored inimesed;

*

* *

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/files/high_level_group_2008/documents_hlg/final_recommendations_hlg_17_03_09_en.pdf

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0191

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0054

(4)  Nõukogu dokument 8099/10.

(5)  KOM(2009)0591, sissejuhatus.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/30

---

Teisipäev, 7. september 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamine ja toimimine

P7_TA(2010)0303

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta (2010/2072(INI))

2011/C 308 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (3);

võttes arvesse oma 23. oktoobrist 2007. aastast kuni käesoleva ajani vastu võetud resolutsioone (4) ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28;

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist KOM(2008)0421 ja 28. juuli 2009. aasta teatist KOM(2009)0394 Euroopa Parlamendile ja nõukogule Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi 2007. ja 2008. aasta tegevuse kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A7-0236/2010),

| A. | arvestades, et kollektiivse koondamise ohvritest töötajatele globaliseerumise negatiivsete tagajärgede leevendamiseks ja lisaks uue töökoha leidmisele neile ka solidaarsuse avaldamiseks asutas Euroopa Liit Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”), millest rahastatakse tööturule naasmise individualiseeritud programme, ning arvestades, et fondile on aastas ette nähtud kuni 500 miljonit eurot, mis pärineb varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse finantsraamistiku alamrubriigiga 1b seotud assigneeringuid; arvestades, et fond asutati paindliku ja spetsiifilise toetusvahendina, mis aitab kiiremini ja tõhusamalt kaasa nende töötajate tööturule naasmisele, kes kaotavad töö maailma kaubanduses toimunud muudatuste tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kollektiivse koondamise ohvritest töötajatele globaliseerumise negatiivsete tagajärgede leevendamiseks ja lisaks uue töökoha leidmisele neile ka solidaarsuse avaldamiseks asutas Euroopa Liit Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”), millest rahastatakse tööturule naasmise individualiseeritud programme, ning arvestades, et fondile on aastas ette nähtud kuni 500 miljonit eurot, mis pärineb varust, mis on tekkinud eelmise aasta kulude üldise ülemmäära ja/või kahe eelmise aasta jooksul tühistatud kulukohustuste assigneeringute raames, võtmata seejuures arvesse finantsraamistiku alamrubriigiga 1b seotud assigneeringuid; arvestades, et fond asutati paindliku ja spetsiifilise toetusvahendina, mis aitab kiiremini ja tõhusamalt kaasa nende töötajate tööturule naasmisele, kes kaotavad töö maailma kaubanduses toimunud muudatuste tõttu;

| B. | arvestades, et majandus-ja finantskriisist tingitud töötuse kasvule reageerimiseks ning 2007. ja 2008. aastal omandatud kogemuse arvesse võtmiseks muutis Euroopa Liit 2009. aasta juunis fondi kasutuseeskirju; arvestades, et muudatused puudutasid kõiki enne 31. detsembrit 2011 esitatavaid taotlusi ja nendega laiendati fondi kohaldamisala, lihtsustati sekkumiskriteeriume ja muudeti need täpsemaks, suurendati kaasrahastamise määra ning pikendati liikmesriikidele ette nähtud fondi toetuse kasutamise aega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majandus-ja finantskriisist tingitud töötuse kasvule reageerimiseks ning 2007. ja 2008. aastal omandatud kogemuse arvesse võtmiseks muutis Euroopa Liit 2009. aasta juunis fondi kasutuseeskirju; arvestades, et muudatused puudutasid kõiki enne 31. detsembrit 2011 esitatavaid taotlusi ja nendega laiendati fondi kohaldamisala, lihtsustati sekkumiskriteeriume ja muudeti need täpsemaks, suurendati kaasrahastamise määra ning pikendati liikmesriikidele ette nähtud fondi toetuse kasutamise aega;

| C. | arvestades, et fondi kaudu ajavahemikul 2007. aasta lõpust kuni 2009. aasta esimese semestrini kasutusele võetud rahaliste vahendite hindamisel tuli esile eraldatud vahendite vähene kasutamine, kasutada olevast 1,5 miljardist eurost võeti kasutusele ainult 80 miljonit eurot kaheksa liikmesriigi väga piiratud arvu sektorite (eriti tekstiili- ja autotööstus) 24 431 töötaja nimel esitatud 18 taotluse kohta; arvestades, et puudusi näitas ka täheldatud erinevus algselt eraldatud summade ja lõpuks rakendatud summade vahel, 11 juhul maksti tagantjärele tagasi 24,8 miljonit eurot ehk 39,4 % kasutusele võetud toetussummadest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi kaudu ajavahemikul 2007. aasta lõpust kuni 2009. aasta esimese semestrini kasutusele võetud rahaliste vahendite hindamisel tuli esile eraldatud vahendite vähene kasutamine, kasutada olevast 1,5 miljardist eurost võeti kasutusele ainult 80 miljonit eurot kaheksa liikmesriigi väga piiratud arvu sektorite (eriti tekstiili- ja autotööstus) 24 431 töötaja nimel esitatud 18 taotluse kohta; arvestades, et puudusi näitas ka täheldatud erinevus algselt eraldatud summade ja lõpuks rakendatud summade vahel, 11 juhul maksti tagantjärele tagasi 24,8 miljonit eurot ehk 39,4 % kasutusele võetud toetussummadest;

| D. | arvestades, et ehkki praegu ei ole veel võimalik hinnata fondi toimimist muudetud määruse alusel, sest alates 2009. aasta maist esitatud taotlused on menetlemisel või täitmisel, võib juba selgelt täheldada fondi elavamat kasutamist, mis kinnitab, et tehtud muudatused olid asjakohased – ajavahemikul 2009. aasta maist kuni 2010. aasta aprillini kasvas esitatud taotluste arv 18-lt 46-ni, taotletud toetussummad suurenesid 80 miljonilt 197 miljoni euroni, taotlejariikide arv kasvas 8-lt 18-ni, toetatavate töötajate arv peaaegu kahekordistus (lisandus 36 712 töötajat) ning asjaomased majandussektorid muutusid palju mitmekesisemaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ehkki praegu ei ole veel võimalik hinnata fondi toimimist muudetud määruse alusel, sest alates 2009. aasta maist esitatud taotlused on menetlemisel või täitmisel, võib juba selgelt täheldada fondi elavamat kasutamist, mis kinnitab, et tehtud muudatused olid asjakohased – ajavahemikul 2009. aasta maist kuni 2010. aasta aprillini kasvas esitatud taotluste arv 18-lt 46-ni, taotletud toetussummad suurenesid 80 miljonilt 197 miljoni euroni, taotlejariikide arv kasvas 8-lt 18-ni, toetatavate töötajate arv peaaegu kahekordistus (lisandus 36 712 töötajat) ning asjaomased majandussektorid muutusid palju mitmekesisemaks;

| E. | arvestades, et sellest hoolimata ei ole 9 liikmesriiki ikka veel fondi kasutanud, et kasutuselevõetud summad jäävad suuresti alla aastas kasutada olevast 500 miljonist ning enamik taotlusi pärineb piirkondadest, mille SKP elaniku kohta on kõrgem Euroopa Liidu keskmisest ja töötuse määr mõõdukas – sellest võib järeldada, et kuigi algse määruse muudatused olid olulised, ei ole need viimaste aastate jooksul täheldatud kollektiivsete koondamiste arvuga võrreldes piisavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellest hoolimata ei ole 9 liikmesriiki ikka veel fondi kasutanud, et kasutuselevõetud summad jäävad suuresti alla aastas kasutada olevast 500 miljonist ning enamik taotlusi pärineb piirkondadest, mille SKP elaniku kohta on kõrgem Euroopa Liidu keskmisest ja töötuse määr mõõdukas – sellest võib järeldada, et kuigi algse määruse muudatused olid olulised, ei ole need viimaste aastate jooksul täheldatud kollektiivsete koondamiste arvuga võrreldes piisavad;

| F. | arvestades, et 2009. aasta juuni läbivaatamise käigus toimunud kaasrahastamise määra suurendamine 50 %-lt 65 %-ni on üks asjaolu, mis seletab taotluste arvu kasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2009. aasta juuni läbivaatamise käigus toimunud kaasrahastamise määra suurendamine 50 %-lt 65 %-ni on üks asjaolu, mis seletab taotluste arvu kasvu;

| G. | arvestades, et fondi vähene kasutamine ELi vaeseimates piirkondades on tingitud kas riikide erinevatest strateegiatest või raskustest toetuse saajate täpsel kindlaksmääramisel enne, kui Euroopa tasandil otsus vastu võetakse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et fondi vähene kasutamine ELi vaeseimates piirkondades on tingitud kas riikide erinevatest strateegiatest või raskustest toetuse saajate täpsel kindlaksmääramisel enne, kui Euroopa tasandil otsus vastu võetakse;

| H. | arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. juuli 2008. aasta ühisdeklaratsioonile, milles kutsuti üles fondi rahalist abi võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks tegema, kulub menetluseks alates kollektiivse koondamise hetkest kuni kuupäevani, millal fond liikmesriigi taotlusel sekkub, endiselt 12–17 kuud, ning see kestus selgitab osaliselt erinevust nende töötajate arvu, kelle jaoks fondi sekkumist taotleti ja toetust saanud töötajate arvu vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. juuli 2008. aasta ühisdeklaratsioonile, milles kutsuti üles fondi rahalist abi võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks tegema, kulub menetluseks alates kollektiivse koondamise hetkest kuni kuupäevani, millal fond liikmesriigi taotlusel sekkub, endiselt 12–17 kuud, ning see kestus selgitab osaliselt erinevust nende töötajate arvu, kelle jaoks fondi sekkumist taotleti ja toetust saanud töötajate arvu vahel;

| I. | arvestades, et eelarvedistsipliini käsitlev Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (5) muudab fondi kasutuselevõtmist ainult piiratud määral, tehes kolmepoolse menetluse vastavalt praktikale mittekohustuslikuks, ning see muudatus ei ole selline, mis aeglast ja töömahukat menetlust parandaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelarvedistsipliini käsitlev Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (5) muudab fondi kasutuselevõtmist ainult piiratud määral, tehes kolmepoolse menetluse vastavalt praktikale mittekohustuslikuks, ning see muudatus ei ole selline, mis aeglast ja töömahukat menetlust parandaks;

| J. | arvestades, et vastavalt komisjoni vahearuandele institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (6) on üheks menetlust aeglustavaks teguriks nõue, mille kohaselt peavad fondi kasutuselevõtmiseks vastava otsuse tegema mõlemad eelarvepädevad institutsioonid; arvestades, et see ei tohiks takistada fondi kasutamise otsuste tegemise kiirendamist ja lihtsustamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt komisjoni vahearuandele institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (6) on üheks menetlust aeglustavaks teguriks nõue, mille kohaselt peavad fondi kasutuselevõtmiseks vastava otsuse tegema mõlemad eelarvepädevad institutsioonid; arvestades, et see ei tohiks takistada fondi kasutamise otsuste tegemise kiirendamist ja lihtsustamist;

| K. | arvestades, et tänaseni ei ole kättesaadavad usaldusväärsed ja järjepidevad andmed fondi rakendamise kohta pärast selle muutmist alates 2009. aastast ning see viitab selgelt asjaolule, et kehtestada tuleb läbipaistvuse ja korrapärase aruandmise kohustus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tänaseni ei ole kättesaadavad usaldusväärsed ja järjepidevad andmed fondi rakendamise kohta pärast selle muutmist alates 2009. aastast ning see viitab selgelt asjaolule, et kehtestada tuleb läbipaistvuse ja korrapärase aruandmise kohustus;

| L. | arvestades, et ajavahemikul 2007. aastast kuni 2010. aasta aprillini tehtud 27 otsust olid kõik positiivsed ja vastasid summa poolest komisjoni ettepanekutele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajavahemikul 2007. aastast kuni 2010. aasta aprillini tehtud 27 otsust olid kõik positiivsed ja vastasid summa poolest komisjoni ettepanekutele;

| M. | arvestades, et globaliseerumine kui nähtus ja majanduskriisi mõju tööhõivele kestab edasi ka pärast 2013. aastat ja selle tulemusena on tõenäoline, et eelseisvatel aastatel kasvab suundumus taotluste arvu suurenemise poole; arvestades siiski seda, et fondi eesmärk ei ole hüvitada innovatsiooni vähesust, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et globaliseerumine kui nähtus ja majanduskriisi mõju tööhõivele kestab edasi ka pärast 2013. aastat ja selle tulemusena on tõenäoline, et eelseisvatel aastatel kasvab suundumus taotluste arvu suurenemise poole; arvestades siiski seda, et fondi eesmärk ei ole hüvitada innovatsiooni vähesust,

| 1. | on arvamusel, et fondi kui Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika vahendi lisandväärtus seisneb nähtavas, konkreetses, sihtotstarbelises ja ühekordses rahalises toetuses kutsealase ümberõppe ja tööturule naasmise individualiseeritud programmidele, mis on ette nähtud kollektiivse koondamise tõttu kannatanud töötajatele majandussektorites või piirkondades, kus on avaldunud märkimisväärne negatiivne mõju majandusele ja sotsiaalvaldkonnale; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et fondi kui Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika vahendi lisandväärtus seisneb nähtavas, konkreetses, sihtotstarbelises ja ühekordses rahalises toetuses kutsealase ümberõppe ja tööturule naasmise individualiseeritud programmidele, mis on ette nähtud kollektiivse koondamise tõttu kannatanud töötajatele majandussektorites või piirkondades, kus on avaldunud märkimisväärne negatiivne mõju majandusele ja sotsiaalvaldkonnale;

| 2. | on seisukohal, et fondi rahastamistaotluste arvu suurenemine ning fondi kasutuselevõtmise ja rakendamismenetlusega seotud raskused nõuavad fondi menetlus- ja eelarvesätete kiiret muutmist; rõhutab, et komisjon peaks parandama fondi kohta antavat teavet ja fondi nähtavust liikmesriikides ning fondi toetuse võimalike saajate hulgas; palub seetõttu, et komisjon esitaks oma vahehindamise aruande 30. juuniks 2011 ning lisaks sellele ettepaneku fondi käsitleva määruse läbivaatamise kohta, et kõrvaldada fondi kõige suuremad puudused enne praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppu; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et fondi rahastamistaotluste arvu suurenemine ning fondi kasutuselevõtmise ja rakendamismenetlusega seotud raskused nõuavad fondi menetlus- ja eelarvesätete kiiret muutmist; rõhutab, et komisjon peaks parandama fondi kohta antavat teavet ja fondi nähtavust liikmesriikides ning fondi toetuse võimalike saajate hulgas; palub seetõttu, et komisjon esitaks oma vahehindamise aruande 30. juuniks 2011 ning lisaks sellele ettepaneku fondi käsitleva määruse läbivaatamise kohta, et kõrvaldada fondi kõige suuremad puudused enne praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppu;

| 3. | kutsub komisjoni üles eraldatud toetusi oma vahearuandes hindama, lähtudes eelkõige järgmistest kvalitatiivsetest aspektidest:






  a) | eduka tööturule naasmise määr ja toetuse saajate kutseoskuste ajakohastamise hindamine; |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles eraldatud toetusi oma vahearuandes hindama, lähtudes eelkõige järgmistest kvalitatiivsetest aspektidest:

a)

eduka tööturule naasmise määr ja toetuse saajate kutseoskuste ajakohastamise hindamine;

| b) | võrdlev analüüs kõigi fondi-taotluse alusel rahastatud meetmete ja tulemuste kohta tööturule naasmise põhjal; |
| --- | --- |

b)

võrdlev analüüs kõigi fondi-taotluse alusel rahastatud meetmete ja tulemuste kohta tööturule naasmise põhjal;

| c) | mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine koondatud töötajate lepinguliste suhete puhul ja töötajate puhul, kes kasutavad oma õigust liikuda vabalt ELi piires; |
| --- | --- |

c)

mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine koondatud töötajate lepinguliste suhete puhul ja töötajate puhul, kes kasutavad oma õigust liikuda vabalt ELi piires;

| d) | sotsiaalpartneritega konsulteerimise menetluste kohaldamine või kohaldamata jätmine taotluste ja nende elluviimise kontrollide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

d)

sotsiaalpartneritega konsulteerimise menetluste kohaldamine või kohaldamata jätmine taotluste ja nende elluviimise kontrollide ettevalmistamisel;

| e) | fondi mõju toetuse saajate ühendamisele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, keda töökohtade vähendamise kava võib mõjutada ja kelle töötajad võivad fondist toetust saada; |
| --- | --- |

e)

fondi mõju toetuse saajate ühendamisele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, keda töökohtade vähendamise kava võib mõjutada ja kelle töötajad võivad fondist toetust saada;

| f) | analüüs fondi erinevate kandidatuuride mõju kohta nende juhtimise eest vastutavate siseriiklike asutuste suhtes; |
| --- | --- |

f)

analüüs fondi erinevate kandidatuuride mõju kohta nende juhtimise eest vastutavate siseriiklike asutuste suhtes;

| g) | fondi rahaliste vahendite mõju vanuserühmade kaupa toetust saavates liikmesriikides ja abi saavates valdkondades; |
| --- | --- |

g)

fondi rahaliste vahendite mõju vanuserühmade kaupa toetust saavates liikmesriikides ja abi saavates valdkondades;

| 4. | kutsub komisjoni üles hindama oma vahearuandes antud abi eelarve aspektist ja võtma tulemustes arvesse eelkõige järgmisi asjaolusid:






  a) | millest tuleneb suur vastuolu fondist taotletud rahaliste vahendite ja toetust saavate liikmesriikide tagastatud summade vahel, kui abi on juba välja antud; |
| --- | --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles hindama oma vahearuandes antud abi eelarve aspektist ja võtma tulemustes arvesse eelkõige järgmisi asjaolusid:

a)

millest tuleneb suur vastuolu fondist taotletud rahaliste vahendite ja toetust saavate liikmesriikide tagastatud summade vahel, kui abi on juba välja antud;

| b) | milliseid rahastatud programme ja meetmeid ei ole järgitud, kui liikmesriigid tagastavad abi; |
| --- | --- |

b)

milliseid rahastatud programme ja meetmeid ei ole järgitud, kui liikmesriigid tagastavad abi;

| c) | põhjused, mis liikmesriikide vahel valitsevad eri fondi taotlustes töötaja kohta esitatud rahastamise osas suured erinevused; |
| --- | --- |

c)

põhjused, mis liikmesriikide vahel valitsevad eri fondi taotlustes töötaja kohta esitatud rahastamise osas suured erinevused;

| d) | analüüs erinevate Euroopa tasandil rahastatavate programmide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi toetus) koordineerimise kohta, kui need programmid on suunatud samale territooriumile, mille kohta fondi taotlusi kaalutakse või mille kohta on hinnang langetatud; |
| --- | --- |

d)

analüüs erinevate Euroopa tasandil rahastatavate programmide (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi toetus) koordineerimise kohta, kui need programmid on suunatud samale territooriumile, mille kohta fondi taotlusi kaalutakse või mille kohta on hinnang langetatud;

| e) | analüüs selle kohta, millises vahekorras on rakendatud vahendid igal konkreetsel juhul olnud muude riiklike ja konkreetse ettevõttega seotud toetusmeetmetega; |
| --- | --- |

e)

analüüs selle kohta, millises vahekorras on rakendatud vahendid igal konkreetsel juhul olnud muude riiklike ja konkreetse ettevõttega seotud toetusmeetmetega;

| 5. | on arvamusel, et määruse läbivaatamisel tuleb arvesse võtta fondi toimimise hindamise tulemusi ja omandatud kogemusi ning lisada meetmed, mis võimaldaksid oluliselt lühendada fondi kasutuselevõtmise menetluse kestust; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et määruse läbivaatamisel tuleb arvesse võtta fondi toimimise hindamise tulemusi ja omandatud kogemusi ning lisada meetmed, mis võimaldaksid oluliselt lühendada fondi kasutuselevõtmise menetluse kestust;

| 6. | palub komisjonil teha ettepanek lisada fondi määrusesse liikmesriikide kohustus toetada töötajate ühenduste osalemist määruse rakendamise etapis; palub komisjonil korraldada kogemuste ja heade tavade vahetus selles osas, mis puudutab töötajate osalemist fondi rakendamisel, et praeguste ja uute juhtumite puhul saaksid töötajad kasutada varasematel puhkudel omandatud teadmisi; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil teha ettepanek lisada fondi määrusesse liikmesriikide kohustus toetada töötajate ühenduste osalemist määruse rakendamise etapis; palub komisjonil korraldada kogemuste ja heade tavade vahetus selles osas, mis puudutab töötajate osalemist fondi rakendamisel, et praeguste ja uute juhtumite puhul saaksid töötajad kasutada varasematel puhkudel omandatud teadmisi;

| 7. | rõhutab, et fondi kasutuselevõtmiseks vajalikku aega saab lühendada poole võrra, kui töötatakse välja ja võetakse vastu järgmised meetmed:






  a) | liikmesriikidel tuleks taotlused fondi kasutamiseks ette valmistada kohe pärast kollektiivse koondamise kavatsuse teatavakstegemist, mitte pärast koondamise toimumist; |
| --- | --- | --- |

7.

rõhutab, et fondi kasutuselevõtmiseks vajalikku aega saab lühendada poole võrra, kui töötatakse välja ja võetakse vastu järgmised meetmed:

a)

liikmesriikidel tuleks taotlused fondi kasutamiseks ette valmistada kohe pärast kollektiivse koondamise kavatsuse teatavakstegemist, mitte pärast koondamise toimumist;

| b) | komisjon peaks liikmesriikide teavitama sellest, et taotluse võib esitada alates esimesest päevast, mil sekkumiskriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

b)

komisjon peaks liikmesriikide teavitama sellest, et taotluse võib esitada alates esimesest päevast, mil sekkumiskriteeriumid on täidetud;

| c) | tuleks kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid antud menetlust puudutava kiire ja parema teabevahetuse loomiseks asjaomase liikmesriigiga; |
| --- | --- |

c)

tuleks kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid antud menetlust puudutava kiire ja parema teabevahetuse loomiseks asjaomase liikmesriigiga;

| d) | liikmesriikide taotluste esitamine oma emakeeles ja ühes Euroopa Liidu institutsioonide töökeeles võiks aidata komisjoni taotluste hindamise osakonnal asuda viivitamatult tööle; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide taotluste esitamine oma emakeeles ja ühes Euroopa Liidu institutsioonide töökeeles võiks aidata komisjoni taotluste hindamise osakonnal asuda viivitamatult tööle;

| e) | komisjonil peaks olema piisavalt inim- ja tehnilisi ressursse, et ta saaks tõhusalt ja kiiresti tegeleda liikmesriikide esitatud taotlustega, järgides samal ajal eelarve neutraalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

e)

komisjonil peaks olema piisavalt inim- ja tehnilisi ressursse, et ta saaks tõhusalt ja kiiresti tegeleda liikmesriikide esitatud taotlustega, järgides samal ajal eelarve neutraalsuse põhimõtet;

| f) | komisjon peaks langetama otsuse fondi kasutamise kohta 3–4 kuu jooksul pärast seda, kui ta on saanud liikmesriigilt taotluse, mis hõlmab kogu vajalikku teavet; juhul kui taotluse hindamine võib kesta rohkem kui neli kuud, peaks komisjon teavitama sellest võimalikult kiiresti Euroopa Parlamenti ja esitama viivitamise põhjused; |
| --- | --- |

f)

komisjon peaks langetama otsuse fondi kasutamise kohta 3–4 kuu jooksul pärast seda, kui ta on saanud liikmesriigilt taotluse, mis hõlmab kogu vajalikku teavet; juhul kui taotluse hindamine võib kesta rohkem kui neli kuud, peaks komisjon teavitama sellest võimalikult kiiresti Euroopa Parlamenti ja esitama viivitamise põhjused;

| 8. | palub komisjonil anda liikmesriikidele fondi rahastamistaotluste koostamise ja esitamise suuniste kogum, millega püütakse saavutada taotluste kiiret menetlemist ning sidusrühmade laialdast konsensust töötajate tulemuslikuks tööturule naasmiseks kohaldatava strateegia ja meetmete osas; palub liikmesriikidel menetluse kiirendamiseks eelfinantseerida meetmeid, millega tuleks alustada juba taotluste esitamise ajal, nii et fondi rakendamisperioodi saaks töötajate heaks maksimaalselt ära kasutada; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil anda liikmesriikidele fondi rahastamistaotluste koostamise ja esitamise suuniste kogum, millega püütakse saavutada taotluste kiiret menetlemist ning sidusrühmade laialdast konsensust töötajate tulemuslikuks tööturule naasmiseks kohaldatava strateegia ja meetmete osas; palub liikmesriikidel menetluse kiirendamiseks eelfinantseerida meetmeid, millega tuleks alustada juba taotluste esitamise ajal, nii et fondi rakendamisperioodi saaks töötajate heaks maksimaalselt ära kasutada;

| 9. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on kohustatud ühelt poolt kaasama tööturu osapooli algusest peale taotluste ettevalmistamisse vastavalt fondi määruse artiklile 5, ning teiselt poolt järgima selle määruse artiklit 9, mis kohustab liikmesriike andma rahastatavate meetmete kohta teavet ja need avalikustama ning et see teave tuleb edastada ka asjaomastele töötajatele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele ja tööturu osapooltele, ning nad on kohustatud standardima menetlused; palub liikmesriikidel tagada töönõukogude kaasamine enne iga programmi algust, tagamaks tööturu osapoolte tegelik kaasamine selliste ümberõppekavade koostamisse, milles arvestatakse mitte ettevõtjate, vaid töötajate huvidega; |
| --- | --- |

9.

tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on kohustatud ühelt poolt kaasama tööturu osapooli algusest peale taotluste ettevalmistamisse vastavalt fondi määruse artiklile 5, ning teiselt poolt järgima selle määruse artiklit 9, mis kohustab liikmesriike andma rahastatavate meetmete kohta teavet ja need avalikustama ning et see teave tuleb edastada ka asjaomastele töötajatele, kohalikele ja piirkondlikele asutustele ja tööturu osapooltele, ning nad on kohustatud standardima menetlused; palub liikmesriikidel tagada töönõukogude kaasamine enne iga programmi algust, tagamaks tööturu osapoolte tegelik kaasamine selliste ümberõppekavade koostamisse, milles arvestatakse mitte ettevõtjate, vaid töötajate huvidega;

| 10. | palub liikmesriikidel luua koostöös kõigi sidusrühmade ja eelkõige tööturu osapooltega fondi teabevahetus- ja haldusstruktuur riiklikul tasandil ning vahetada parimaid tavasid Euroopa tasandil, sest see võimaldab massiliste koondamiste korral fondi kiirelt ja tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel luua koostöös kõigi sidusrühmade ja eelkõige tööturu osapooltega fondi teabevahetus- ja haldusstruktuur riiklikul tasandil ning vahetada parimaid tavasid Euroopa tasandil, sest see võimaldab massiliste koondamiste korral fondi kiirelt ja tulemuslikult kasutada;

| 11. | tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1927/2006 võimaldab riikidel esitada fondile ühiseid abitaotlusi, kui töötajad on kaotanud töö teatavas geograafilises piirkonnas või tööstusharus, mis ei hõlma ainult üht liikmesriiki; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1927/2006 võimaldab riikidel esitada fondile ühiseid abitaotlusi, kui töötajad on kaotanud töö teatavas geograafilises piirkonnas või tööstusharus, mis ei hõlma ainult üht liikmesriiki;

| 12. | on seisukohal, et menetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks tuleb tagada tõhusam kooskõlastamine komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel, et vähendada otsuste langetamisele kuluvat aega ilma Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide läbiviidavat hindamist kahjustamata, ning seetõttu:






  a) | peab komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi kalendrit nii parlamendikomisjonide koosolekute kui osaistungjärkude osas, esitades otsustusmenetluse kiirendamiseks õigel ajal oma ettepanekud; |
| --- | --- | --- |

12.

on seisukohal, et menetluste kiirendamiseks ja lihtsustamiseks tuleb tagada tõhusam kooskõlastamine komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel, et vähendada otsuste langetamisele kuluvat aega ilma Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide läbiviidavat hindamist kahjustamata, ning seetõttu:

a)

peab komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi kalendrit nii parlamendikomisjonide koosolekute kui osaistungjärkude osas, esitades otsustusmenetluse kiirendamiseks õigel ajal oma ettepanekud;

| b) | peab komisjon teavitama Euroopa Parlamenti õigel ajal liikmesriikide taotluste hindamise käigus esile kerkinud raskustest ja/või takistustest; |
| --- | --- |

b)

peab komisjon teavitama Euroopa Parlamenti õigel ajal liikmesriikide taotluste hindamise käigus esile kerkinud raskustest ja/või takistustest;

| c) | teisest küljest püüavad tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning eelarvekomisjon teha kõik võimaliku, et tagada otsuste tegemine täiskogu istungil, mis järgneb vastuvõtmisele parlamendikomisjonis; |
| --- | --- |

c)

teisest küljest püüavad tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning eelarvekomisjon teha kõik võimaliku, et tagada otsuste tegemine täiskogu istungil, mis järgneb vastuvõtmisele parlamendikomisjonis;

| 13. | on seisukohal, et fondi kasutuselevõtu lihtsustamise ja paindlikumaks muutmise kiireloomulised meetmed võiks määrusesse sisse viia selle läbivaatamisel, kui selleks ajaks omandatud kogemused seda õigustavad; on seisukohal, et ükski nendest tegevustest ei tohi mingil moel piirata või vähendada Euroopa Parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni ühe haru volitusi fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et fondi kasutuselevõtu lihtsustamise ja paindlikumaks muutmise kiireloomulised meetmed võiks määrusesse sisse viia selle läbivaatamisel, kui selleks ajaks omandatud kogemused seda õigustavad; on seisukohal, et ükski nendest tegevustest ei tohi mingil moel piirata või vähendada Euroopa Parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni ühe haru volitusi fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel;

| 14. | on seisukohal, et menetluse parandamisele lisaks tuleb jätkata praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni 2009. aastal vastu võetud erandit, mille alusel antakse abi töötajatele, kes on kaotanud oma töö majandus-ja finantskriisi tõttu, ning et kaasfinantseerimise määraks tuleks jätta 65 %, kuna abi andmise põhjused ei kao lähiajal; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et menetluse parandamisele lisaks tuleb jätkata praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni 2009. aastal vastu võetud erandit, mille alusel antakse abi töötajatele, kes on kaotanud oma töö majandus-ja finantskriisi tõttu, ning et kaasfinantseerimise määraks tuleks jätta 65 %, kuna abi andmise põhjused ei kao lähiajal;

| 15. | märgib, et komisjoni 2011. aasta eelarveprojektis on esmakordselt maksete assigneeringud fondi jaoks, ning on seisukohal, et see on oluline element fondi halduse ja nähtavuse üldiseks hindamiseks; on siiski seisukohal, et need et need maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad, et katta fondi 2011. aasta taotlusteks vajalikke summasid; kordab seetõttu oma nõuet mitte rahastada fondi taotlusi ainult fondi eelarveridadelt toimuvate ülekannetega ja palub komisjonil määrata kindlaks selleks otstarbeks sobivad read ning võtta need viivitamata kasutusele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et komisjoni 2011. aasta eelarveprojektis on esmakordselt maksete assigneeringud fondi jaoks, ning on seisukohal, et see on oluline element fondi halduse ja nähtavuse üldiseks hindamiseks; on siiski seisukohal, et need et need maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad, et katta fondi 2011. aasta taotlusteks vajalikke summasid; kordab seetõttu oma nõuet mitte rahastada fondi taotlusi ainult fondi eelarveridadelt toimuvate ülekannetega ja palub komisjonil määrata kindlaks selleks otstarbeks sobivad read ning võtta need viivitamata kasutusele;

| 16. | rõhutab, et fondi tuleviku üle otsustatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste käigus; on seisukohal, et selleks võiks kaaluda mitmeid võimalusi; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tähelepanu võimalusele luua sõltumatu fond, millele on ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringud, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku sellise fondi rahastamise kohta; usub, et fondi kõigis tulevastes reformides tuleks säilitada fondi paindlikkus, mis tähendab ELi struktuurifondidega võrreldes suhtelist eelist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et fondi tuleviku üle otsustatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste käigus; on seisukohal, et selleks võiks kaaluda mitmeid võimalusi; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tähelepanu võimalusele luua sõltumatu fond, millele on ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringud, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku sellise fondi rahastamise kohta; usub, et fondi kõigis tulevastes reformides tuleks säilitada fondi paindlikkus, mis tähendab ELi struktuurifondidega võrreldes suhtelist eelist;

| 17. | rõhutab, et fondi praeguste meetmete muutmine tööotsingu aktiivsete meetmete alaliseks toetusvahendiks näitaks poliitilist tahet ehitada üles liikmesriikide sotsiaalpoliitikat täiendav Euroopa sotsiaalvaldkonna tugisammas, mis uuendaks Euroopa lähenemisviisi kutseõppe osas; seda silmas pidades juhib tähelepanu, et tuleks säilitada fondi sõltumatus Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa elukestva õppe programmidest, sest fond pöörab põhitähelepanu iga toetust saava töötaja oskuste väärtustamisele, mitte ettevõtjate probleemidele reageerimisele või õppeasutustele horisontaalsete teenuste osutamisele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et fondi praeguste meetmete muutmine tööotsingu aktiivsete meetmete alaliseks toetusvahendiks näitaks poliitilist tahet ehitada üles liikmesriikide sotsiaalpoliitikat täiendav Euroopa sotsiaalvaldkonna tugisammas, mis uuendaks Euroopa lähenemisviisi kutseõppe osas; seda silmas pidades juhib tähelepanu, et tuleks säilitada fondi sõltumatus Euroopa Sotsiaalfondist ja Euroopa elukestva õppe programmidest, sest fond pöörab põhitähelepanu iga toetust saava töötaja oskuste väärtustamisele, mitte ettevõtjate probleemidele reageerimisele või õppeasutustele horisontaalsete teenuste osutamisele;

| 18. | kutsub Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutavaid liikmesriike üles looma sünergiat fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja väikerahastamise vahel, et leida iga üksikjuhtumi puhul kõige sobivam abinõu; |
| --- | --- |

18.

kutsub Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutavaid liikmesriike üles looma sünergiat fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja väikerahastamise vahel, et leida iga üksikjuhtumi puhul kõige sobivam abinõu;

| 19. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt fondi kasutamist Euroopa eesmärkide saavutamiseks, antud piirkonnas uute püsivate, keskkonnasõbralike ja kvaliteetsete töökohtade jaoks uute oskuste edendamiseks ning ettevõtluse ja elukestva õppe toetamiseks, mis aitaks töötajatel juhtida oma karjääri ning anda panus ELi konkurentsivõime tõstmisse globaliseerunud maailmas; |
| --- | --- |

19.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt fondi kasutamist Euroopa eesmärkide saavutamiseks, antud piirkonnas uute püsivate, keskkonnasõbralike ja kvaliteetsete töökohtade jaoks uute oskuste edendamiseks ning ettevõtluse ja elukestva õppe toetamiseks, mis aitaks töötajatel juhtida oma karjääri ning anda panus ELi konkurentsivõime tõstmisse globaliseerunud maailmas;

| 20. | nõuab, et komisjon annaks paremini aru fondi kasutamise kohta, täiendades oluliselt oma iga-aastasi teatisi ja esitades Euroopa Parlamendile korrapäraselt teavet rahaliste toetuste rakendamise kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et komisjon annaks paremini aru fondi kasutamise kohta, täiendades oluliselt oma iga-aastasi teatisi ja esitades Euroopa Parlamendile korrapäraselt teavet rahaliste toetuste rakendamise kohta liikmesriikides;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.

(4)  Vastuvõetud tekstid, 25.3.2010 (P7_TA(2010)0071 ja P7_TA(2010)0070), 9.3.2010 (P7_TA(2010)0044, P7_TA(2010)0043 ja P7_TA(2010)0042), 16.12.2009 (P7_TA(2009)0107), 25.11.2009 (P7_TA(2009)0087), 20.10.2009 (P7_TA(2009)0049), 15.9.2009 (ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 46), 5.5.2009 (ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 165), 18.11.2008 (ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 84), 21.10.2008 (ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 117), 10.4.2008 (ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 75), 12.12.2007 (ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 260) ja 23.10.2007 (ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 155).

(5)  3. märtsi 2010. aasta KOM(2010)0073.

(6)  27. aprilli 2010. aasta KOM(2010)0185.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/36

---

Teisipäev, 7. september 2010Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades

P7_TA(2010)0304

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) rakendamise ja läbivaatamise kohta (2009/2140(INI))

2011/C 308 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 81;

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) (edaspidi „Brüsseli I määrus” või „määrus”);

võttes arvesse komisjoni aruannet nimetatud määruse kohaldamise kohta (KOM(2009)0174);

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut Brüsseli I määruse läbivaatamise kohta (KOM(2009)0175);

võttes arvesse Heidelbergi aruannet (JLS/2004/C4/03) Brüsseli I määruse kohaldamise kohta liikmesriikides ning reageeringuid komisjoni rohelisele raamatule;

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm, (2) eriti selle peatükke „Tsiviilõiguslike kaitsevahendite parem kättesaadavus kodanikele ja ettevõtetele” ja „Euroopa õiguskultuuri loomine”;

võttes arvesse Euroopa Liidu ühinemist Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga 3. aprillil 2007;

võttes arvesse kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlevale 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsioonile Euroopa Liidu nimel allakirjutamist 1. aprillil 2009;

võttes arvesse Euroopa Kohtu pretsedendiõigust, eriti otsust kohtuasjas Gambazzi vs. DaimlerChrysler Canada (3), Lugano arvamust (4), otsuseid kohtuasjades West Tankers (5), Gasser vs. MISAT (6), Owusu vs. Jackson (7), Shevill (8), Owens Bank vs. Bracco (9), Denilauer (10), St Paul Dairy Industries (11) ja Van Uden (12);

võttes arvesse 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (13), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (15), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (16), nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (17) ja nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (18);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II”) (19);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. detsembri 2009. aasta arvamust;

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0219/2010),

| A. | arvestades, et määrus (EÜ) nr 44/2001 – koos oma eelkäija, Brüsseli konventsiooniga – on üks ELi kõige õnnestunumaid õigusakte; arvestades, et sellega pandi alus Euroopa õigusruumile, et see on teeninud kodanikke ja ettevõtteid hästi, edendades õiguskindlust ja otsuste ennustatavust ühtsete Euroopa eeskirjade kaudu, mida täiendab mahukas pretsedendiõiguse kogum, ja vältides paralleelseid menetlusi, ning et seda on kasutatud viiteallika ja abivahendina muude juriidiliste dokumentide puhul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määrus (EÜ) nr 44/2001 – koos oma eelkäija, Brüsseli konventsiooniga – on üks ELi kõige õnnestunumaid õigusakte; arvestades, et sellega pandi alus Euroopa õigusruumile, et see on teeninud kodanikke ja ettevõtteid hästi, edendades õiguskindlust ja otsuste ennustatavust ühtsete Euroopa eeskirjade kaudu, mida täiendab mahukas pretsedendiõiguse kogum, ja vältides paralleelseid menetlusi, ning et seda on kasutatud viiteallika ja abivahendina muude juriidiliste dokumentide puhul;

| B. | arvestades, et sellele vaatamata on seda mitmete Euroopa Kohtu otsuste tulemusel kritiseeritud ja et seda on vaja ajakohastada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellele vaatamata on seda mitmete Euroopa Kohtu otsuste tulemusel kritiseeritud ja et seda on vaja ajakohastada;

| C. | arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamine, mis on komisjoni peamine eesmärk, soodustaks kohtuotsuste vaba liikumist ning oleks Euroopa õigusruumi loomisel oluline eesmärk; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamine, mis on komisjoni peamine eesmärk, soodustaks kohtuotsuste vaba liikumist ning oleks Euroopa õigusruumi loomisel oluline eesmärk;

| D. | arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamisest keeldutakse väga harva: üksnes 1–5 % taotlustest kaevatakse edasi ja sellised kaebused ei ole üldjuhul edukad; arvestades siiski, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamisele kuluvat aega ja raha on ühtsel turul raske õigustada ja see võib olla eriti vaevarikas juhul, kui hageja soovib kohtuotsuse täitmisele pööramist võlgniku varade vastu mitmes kohtualluvuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamisest keeldutakse väga harva: üksnes 1–5 % taotlustest kaevatakse edasi ja sellised kaebused ei ole üldjuhul edukad; arvestades siiski, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamisele kuluvat aega ja raha on ühtsel turul raske õigustada ja see võib olla eriti vaevarikas juhul, kui hageja soovib kohtuotsuse täitmisele pööramist võlgniku varade vastu mitmes kohtualluvuses;

| E. | arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõue puudub mitmetes ELi juriidilistes dokumentides: Euroopa täitekorralduses, Euroopa maksekäsumenetluses, Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses ja ülalpidamiskohustusi käsitlevas määruses (20); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõue puudub mitmetes ELi juriidilistes dokumentides: Euroopa täitekorralduses, Euroopa maksekäsumenetluses, Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetluses ja ülalpidamiskohustusi käsitlevas määruses (20);

| F. | arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamist peaks kohaldama tingimusel, et kohtuotsus, mis on täitmisele pööratav kogu ELis, kvalifitseerub tunnustamiseks ja täitmiseks vastavalt määrusele, mis on täitmisele pööratav liikmesriigis, kus see esitati täitmiseks; arvestades, et lisaks sellele tuleks tagada erakorralise menetluse kättesaadavus poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, et tagada võlgnikele piisav tagasinõudeõigus kohtuotsuse täitmise riigi kohtutelt juhul, kui pool soovib otsuse täitmist vaidlustada määruses sätestatud alustel; arvestades, et oluline on tagada, et enne läbivaatamise taotlemiseks ette nähtud ajavahemiku lõppu võetavad meetmed kohtuotsuse täitmiseks ei ole pöördumatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamist peaks kohaldama tingimusel, et kohtuotsus, mis on täitmisele pööratav kogu ELis, kvalifitseerub tunnustamiseks ja täitmiseks vastavalt määrusele, mis on täitmisele pööratav liikmesriigis, kus see esitati täitmiseks; arvestades, et lisaks sellele tuleks tagada erakorralise menetluse kättesaadavus poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, et tagada võlgnikele piisav tagasinõudeõigus kohtuotsuse täitmise riigi kohtutelt juhul, kui pool soovib otsuse täitmist vaidlustada määruses sätestatud alustel; arvestades, et oluline on tagada, et enne läbivaatamise taotlemiseks ette nähtud ajavahemiku lõppu võetavad meetmed kohtuotsuse täitmiseks ei ole pöördumatud;

| G. | arvestades, et säilitada tuleb määruses (EÜ) nr 44/2001 ette nähtud minimaalsed tagatised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et säilitada tuleb määruses (EÜ) nr 44/2001 ette nähtud minimaalsed tagatised;

| H. | arvestades, et vastuvõtva liikmesriigi ametiisikud ja kohtutäiturid peavad olema võimelised ära tundma, et dokument, mille täitmist taotletakse, on siseriikliku kohtu autentne ja lõplik kohtuotsus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastuvõtva liikmesriigi ametiisikud ja kohtutäiturid peavad olema võimelised ära tundma, et dokument, mille täitmist taotletakse, on siseriikliku kohtu autentne ja lõplik kohtuotsus;

| I. | arvestades, et vahekohut on piisavalt käsitletud 1956. aasta New Yorgi konventsioonis ja 1961. aasta Genfi konventsioonis rahvusvahelise kaubandusarbitraaži kohta, mille osalised on kõik liikmesriigid, ning et vahekohus tuleb määruse kohaldamisalast endiselt välja jätta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vahekohut on piisavalt käsitletud 1956. aasta New Yorgi konventsioonis ja 1961. aasta Genfi konventsioonis rahvusvahelise kaubandusarbitraaži kohta, mille osalised on kõik liikmesriigid, ning et vahekohus tuleb määruse kohaldamisalast endiselt välja jätta;

| J. | arvestades, et New Yorgi konventsiooni sätted on miinimumeeskirjad ja lepinguosaliste riikide õigusaktid võivad olla vahekohtu pädevuse ning vahekohtu otsuste suhtes soodsamad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et New Yorgi konventsiooni sätted on miinimumeeskirjad ja lepinguosaliste riikide õigusaktid võivad olla vahekohtu pädevuse ning vahekohtu otsuste suhtes soodsamad;

| K. | arvestades lisaks, et eeskiri, mille kohaselt peaks kohtud liikmesriikides, kus asuvad vahekohtud, olema ainupädevad, võib põhjustada märkimisväärset häiritust; |
| --- | --- |

K.

arvestades lisaks, et eeskiri, mille kohaselt peaks kohtud liikmesriikides, kus asuvad vahekohtud, olema ainupädevad, võib põhjustada märkimisväärset häiritust;

| L. | arvestades, et aktiivsest mõttevahetusest, mis on kerkinud esile seoses ettepanekuga luua liikmesriikide tsiviilkohtutes ainupädevad vahekohtumenetlust toetavad kohtumenetlused, ilmneb, et liikmesriigid ei ole selles osas jõudnud ühisele seisukohale, ja et – võttes arvesse sellealast konkurentsi kogu maailmas – oleks kahjulik neid vastu tahtmist tegutsema sundida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et aktiivsest mõttevahetusest, mis on kerkinud esile seoses ettepanekuga luua liikmesriikide tsiviilkohtutes ainupädevad vahekohtumenetlust toetavad kohtumenetlused, ilmneb, et liikmesriigid ei ole selles osas jõudnud ühisele seisukohale, ja et – võttes arvesse sellealast konkurentsi kogu maailmas – oleks kahjulik neid vastu tahtmist tegutsema sundida;

| M. | arvestades, et erinevad riiklikud menetlusnormid, mis on välja töötatud vahekohtute pädevuse kaitsmiseks (hagi esitamise keeld seniks, kuni see on kooskõlas isikute vaba liikumise ja põhiõigustega, vahekohtuklausli kehtivusdeklaratsiooniga, kahjutasu väljamõistmisega vahekohtuklausli rikkumise eest, pädevuse kontrolli pädevuse põhimõtte negatiivse mõjuga jne), peavad olema jätkuvalt kättesaadavad ning selliste menetluste ja neist tulenevate kohtuotsuste mõju teistes liikmesriikides peab kehtima nende liikmesriikide õiguse suhtes sama moodi nagu enne otsust West Tankersi osas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erinevad riiklikud menetlusnormid, mis on välja töötatud vahekohtute pädevuse kaitsmiseks (hagi esitamise keeld seniks, kuni see on kooskõlas isikute vaba liikumise ja põhiõigustega, vahekohtuklausli kehtivusdeklaratsiooniga, kahjutasu väljamõistmisega vahekohtuklausli rikkumise eest, pädevuse kontrolli pädevuse põhimõtte negatiivse mõjuga jne), peavad olema jätkuvalt kättesaadavad ning selliste menetluste ja neist tulenevate kohtuotsuste mõju teistes liikmesriikides peab kehtima nende liikmesriikide õiguse suhtes sama moodi nagu enne otsust West Tankersi osas;

| N. | arvestades, et poolte iseseisvus on olulise tähtsusega ja et menetluse peatamist käsitlevad sätted, nagu seda on kinnitanud Euroopa Kohus (nt Gasseri kohtuasja puhul), võimaldavad õõnestada kohtualluvuse klausleid menetluse nurjamise taktika abil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et poolte iseseisvus on olulise tähtsusega ja et menetluse peatamist käsitlevad sätted, nagu seda on kinnitanud Euroopa Kohus (nt Gasseri kohtuasja puhul), võimaldavad õõnestada kohtualluvuse klausleid menetluse nurjamise taktika abil;

| O. | arvestades, et kolmandate poolte suhtes muutub sidusaks kohtualluvuse kokkulepe (näiteks konossemendi puhul), millele nad pole eraldi nõusolekut andnud, ning et see võib kahjustada nende õiguskaitse kättesaadavust ja olla ilmselt ebaõiglane, ning seega arvestades, et kohtualluvuse kokkulepetega kolmandate poolte suhtes tuleb tegeleda määruse eraldi sättes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kolmandate poolte suhtes muutub sidusaks kohtualluvuse kokkulepe (näiteks konossemendi puhul), millele nad pole eraldi nõusolekut andnud, ning et see võib kahjustada nende õiguskaitse kättesaadavust ja olla ilmselt ebaõiglane, ning seega arvestades, et kohtualluvuse kokkulepetega kolmandate poolte suhtes tuleb tegeleda määruse eraldi sättes;

| P. | arvestades rohelise raamatu soovitust, et paljusid määrusega seotud probleeme saaks leevendada parema kohtutevahelise suhtlemise abil; arvestades, et parema kohtunikevahelise suhtlemise sätestamine rahvusvahelise eraõiguse aktis oleks praktiliselt võimatu, kuid et seda saab edendada osana Euroopa õiguskultuuri loomisest väljaõppe ja võrgustike abil (Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk); |
| --- | --- |

P.

arvestades rohelise raamatu soovitust, et paljusid määrusega seotud probleeme saaks leevendada parema kohtutevahelise suhtlemise abil; arvestades, et parema kohtunikevahelise suhtlemise sätestamine rahvusvahelise eraõiguse aktis oleks praktiliselt võimatu, kuid et seda saab edendada osana Euroopa õiguskultuuri loomisest väljaõppe ja võrgustike abil (Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk);

| Q. | arvestades, et isikuõiguste puhul tuleb piirata võimalust valida meelepärane kohtualluvus, rõhutades et põhimõtteliselt peaksid kohtud tunnustama kohtualluvust üksnes juhul, mil esineb piisav, oluline või märkimisväärne side selle riigiga, kus hagi esitati, sest see aitaks saavutada parema tasakaalu kaalul olevate huvide, eriti sõnavabaduse õiguse ning maine ja eraelu puutumatuse kaitse õiguse vahel; arvestades, et eelkõige käsitletakse kohaldatava õiguse probleemi konkreetselt Rooma II määruse alases õigusloomega seotud algatuses; arvestades, et muudetud määruses tuleks siseriiklikele kohtutele siiski mõningaid juhiseid anda, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et isikuõiguste puhul tuleb piirata võimalust valida meelepärane kohtualluvus, rõhutades et põhimõtteliselt peaksid kohtud tunnustama kohtualluvust üksnes juhul, mil esineb piisav, oluline või märkimisväärne side selle riigiga, kus hagi esitati, sest see aitaks saavutada parema tasakaalu kaalul olevate huvide, eriti sõnavabaduse õiguse ning maine ja eraelu puutumatuse kaitse õiguse vahel; arvestades, et eelkõige käsitletakse kohaldatava õiguse probleemi konkreetselt Rooma II määruse alases õigusloomega seotud algatuses; arvestades, et muudetud määruses tuleks siseriiklikele kohtutele siiski mõningaid juhiseid anda,

| R. | arvestades, et ajutiste meetmete osas tuleks täpsustada Denilaueri pretsedendiõigust, seletades lahti, et ühepoolseid meetmeid saab määruse alusel tunnustada ja täita tingimusel, et kostjale antakse võimalus neid vaidlustada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ajutiste meetmete osas tuleks täpsustada Denilaueri pretsedendiõigust, seletades lahti, et ühepoolseid meetmeid saab määruse alusel tunnustada ja täita tingimusel, et kostjale antakse võimalus neid vaidlustada;

| S. | arvestades, et ei ole täiesti selge, mil määral jäävad kaitsemeetmed, mille eesmärk on hankida teavet ja tõendeid, määruse artikli 31 kohaldamisalast välja, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ei ole täiesti selge, mil määral jäävad kaitsemeetmed, mille eesmärk on hankida teavet ja tõendeid, määruse artikli 31 kohaldamisalast välja,

Rahvusvahelise eraõiguse üldkontseptsioon

| 1. | julgustab komisjoni läbi vaatama erinevate kohtualluvust, selle täitmist ja kohaldatavat õigust käsitlevate õigusnormide vastastikuseid suhteid; on seisukohal, et üldeesmärk peaks olema õiguslik raamistik, mis on ühtse struktuuriga ja kergesti kättesaadav; on arvamusel, et selle eesmärgi nimel peaks terminoloogia kõikides küsimustes, kõik sarnaste eeskirjade mõisted ja nõuded kõikides küsimustes olema ühtsed ja kooskõlastatud (nt menetluse peatamine, kohtualluvuse kokkulepped jne) ning lõplik eesmärk võiks olla rahvusvahelise eraõiguse põhjalik kodifitseerimine; |
| --- | --- |

1.

julgustab komisjoni läbi vaatama erinevate kohtualluvust, selle täitmist ja kohaldatavat õigust käsitlevate õigusnormide vastastikuseid suhteid; on seisukohal, et üldeesmärk peaks olema õiguslik raamistik, mis on ühtse struktuuriga ja kergesti kättesaadav; on arvamusel, et selle eesmärgi nimel peaks terminoloogia kõikides küsimustes, kõik sarnaste eeskirjade mõisted ja nõuded kõikides küsimustes olema ühtsed ja kooskõlastatud (nt menetluse peatamine, kohtualluvuse kokkulepped jne) ning lõplik eesmärk võiks olla rahvusvahelise eraõiguse põhjalik kodifitseerimine;

Välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamine

| 2. | nõuab välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamist, kuid on seisukohal, et tühistamine tuleb tasakaalustada asjakohaste tagatistega, mis on ette nähtud selle poole õiguste kaitseks, kelle vastu täitmist taotletakse; on arvamusel, et seetõttu tuleks ette näha erakorraline menetlus, mis on kättesaadav liikmesriigis, kus täitmist taotletakse; on arvamusel, et see menetlus peaks olema kättesaadav sellele poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, avalduse alusel määruse III lisa loetelus nimetatud kohtule; on seisukohal, et põhjused erakorralise menetluse taotlemiseks peaksid olema alljärgnevad: a) kui tunnustamine on selgelt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus tunnustamist taotletakse; b) kui kohtuotsus on tehtud tagaselja ning kostjale ei olnud menetluse algatamist käsitlevat dokumenti või võrdväärset dokumenti kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui kostja ei algatanud kohtuotsuse vaidlustamise menetlust siis, kui tal oli selleks võimalus; c) kui otsus on vastuolus kohtuotsusega, mis on tehtud nendesamade asjaosaliste vahelise vaidluse puhul selles liikmesriigis, kus tunnustamist taotletakse, ning d) otsus on vastuolus varem sama hagi põhjal samu asjaosalisi hõlmavas asjas teises liikmesriigis või kolmandas riigis tehtud otsusega, kui varasem kohtuotsus vastab taotluse saanud liikmesriigis tunnustamiseks vajalikele tingimustele; leiab lisaks, et avaldust peaks olema võimalik esitada kohtunikule isegi enne mis tahes meetme võtmist täitmise osas, ja kui kohtunik leiab, et avaldusel on kaalukad põhjused, siis peaks ta andma asja otse määruse III lisa loetelus nimetatud kohtule läbivaatamiseks eespool nimetatud põhjustel; pooldab põhjenduse lisamist preambulisse selle kohta, et siseriiklik kohus võib karistada pahatahtlikel või ebamõistlikel põhjustel esitatud taotluse eest, nõudes muu hulgas kulude hüvitamist; |
| --- | --- |

2.

nõuab välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõude tühistamist, kuid on seisukohal, et tühistamine tuleb tasakaalustada asjakohaste tagatistega, mis on ette nähtud selle poole õiguste kaitseks, kelle vastu täitmist taotletakse; on arvamusel, et seetõttu tuleks ette näha erakorraline menetlus, mis on kättesaadav liikmesriigis, kus täitmist taotletakse; on arvamusel, et see menetlus peaks olema kättesaadav sellele poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, avalduse alusel määruse III lisa loetelus nimetatud kohtule; on seisukohal, et põhjused erakorralise menetluse taotlemiseks peaksid olema alljärgnevad: a) kui tunnustamine on selgelt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus tunnustamist taotletakse; b) kui kohtuotsus on tehtud tagaselja ning kostjale ei olnud menetluse algatamist käsitlevat dokumenti või võrdväärset dokumenti kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui kostja ei algatanud kohtuotsuse vaidlustamise menetlust siis, kui tal oli selleks võimalus; c) kui otsus on vastuolus kohtuotsusega, mis on tehtud nendesamade asjaosaliste vahelise vaidluse puhul selles liikmesriigis, kus tunnustamist taotletakse, ning d) otsus on vastuolus varem sama hagi põhjal samu asjaosalisi hõlmavas asjas teises liikmesriigis või kolmandas riigis tehtud otsusega, kui varasem kohtuotsus vastab taotluse saanud liikmesriigis tunnustamiseks vajalikele tingimustele; leiab lisaks, et avaldust peaks olema võimalik esitada kohtunikule isegi enne mis tahes meetme võtmist täitmise osas, ja kui kohtunik leiab, et avaldusel on kaalukad põhjused, siis peaks ta andma asja otse määruse III lisa loetelus nimetatud kohtule läbivaatamiseks eespool nimetatud põhjustel; pooldab põhjenduse lisamist preambulisse selle kohta, et siseriiklik kohus võib karistada pahatahtlikel või ebamõistlikel põhjustel esitatud taotluse eest, nõudes muu hulgas kulude hüvitamist;

| 3. | ergutab komisjoni algatama avalikku arutelu avaliku korra küsimustes seoses rahvusvahelise eraõiguse aktidega; |
| --- | --- |

3.

ergutab komisjoni algatama avalikku arutelu avaliku korra küsimustes seoses rahvusvahelise eraõiguse aktidega;

| 4. | on seisukohal, et lõikes 2 osutatud erakorralise menetluse jaoks tuleb ette näha ühtlustatud protseduuriline ajavahemik kindlustamaks, et see viiakse läbi nii kiiresti kui võimalik, ning tuleb tagada, et meetmed, mis võidakse võtta kohtuotsuse täitmiseks enne erakorralise menetluse taotlemiseks ette nähtud ajavahemiku lõppu või enne selle menetluse lõpuleviimist, ei oleks pöördumatud; rõhutab eriti, et välisriigi kohtuotsust ei tohiks täita, kui seda ei ole võlgnikule nõuetekohaselt teatavaks tehtud; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et lõikes 2 osutatud erakorralise menetluse jaoks tuleb ette näha ühtlustatud protseduuriline ajavahemik kindlustamaks, et see viiakse läbi nii kiiresti kui võimalik, ning tuleb tagada, et meetmed, mis võidakse võtta kohtuotsuse täitmiseks enne erakorralise menetluse taotlemiseks ette nähtud ajavahemiku lõppu või enne selle menetluse lõpuleviimist, ei oleks pöördumatud; rõhutab eriti, et välisriigi kohtuotsust ei tohiks täita, kui seda ei ole võlgnikule nõuetekohaselt teatavaks tehtud;

| 5. | on seisukohal, et lisaks autentsussertifikaadi nõude säilitamisele abinõuna tunnustamise tagamiseks võiks selle sertifikaadi jaoks olla ka tüüpvorm; on seisukohal, et selleks tuleks täiustada V lisas ette nähtud sertifikaati, vältides samal ajal võimalikult suures ulatuses vajadust tõlkimise järgi; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et lisaks autentsussertifikaadi nõude säilitamisele abinõuna tunnustamise tagamiseks võiks selle sertifikaadi jaoks olla ka tüüpvorm; on seisukohal, et selleks tuleks täiustada V lisas ette nähtud sertifikaati, vältides samal ajal võimalikult suures ulatuses vajadust tõlkimise järgi;

| 6. | usub, et kulude kokkuhoidmiseks võiks täidetava otsuse tõlge piirduda lõpliku korraldusega (regulatiivosa ja põhjuste kokkuvõte), kuid et täielikku tõlget tuleks nõuda juhul, kui taotletakse erakorralist menetlust; |
| --- | --- |

6.

usub, et kulude kokkuhoidmiseks võiks täidetava otsuse tõlge piirduda lõpliku korraldusega (regulatiivosa ja põhjuste kokkuvõte), kuid et täielikku tõlget tuleks nõuda juhul, kui taotletakse erakorralist menetlust;

Autentsed dokumendid

| 7. | on seisukohal, et autentsed dokumendid ei peaks olema vahetult täitmisele pööratavad, ilma võimaluseta nende vaidlustamiseks selle riigi õigusasutuste poolt, kus täitmist taotletakse; on seetõttu arvamusel, et kasutusele võetav erakorraline menetlus ei peaks piirduma juhtudega, kui dokumendi täitmine on selgelt vastuolus taotluse saanud riigi avaliku korraga, kuna on võimalik ette kujutada olukorda, kus autentne dokument võib olla vastuolus varem tehtud otsusega ja autentse dokumendi kehtivuse (erinevalt autentsusest) võib vaidlustada päritoluriigi kohtutes eksituse, valeandmete jne tõttu isegi täitmise käigus; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et autentsed dokumendid ei peaks olema vahetult täitmisele pööratavad, ilma võimaluseta nende vaidlustamiseks selle riigi õigusasutuste poolt, kus täitmist taotletakse; on seetõttu arvamusel, et kasutusele võetav erakorraline menetlus ei peaks piirduma juhtudega, kui dokumendi täitmine on selgelt vastuolus taotluse saanud riigi avaliku korraga, kuna on võimalik ette kujutada olukorda, kus autentne dokument võib olla vastuolus varem tehtud otsusega ja autentse dokumendi kehtivuse (erinevalt autentsusest) võib vaidlustada päritoluriigi kohtutes eksituse, valeandmete jne tõttu isegi täitmise käigus;

Määruse kohaldamisala

| 8. | on seisukohal, et ülalpidamiskohustused määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamisalas tuleks määruse kohaldamisalast välja jätta, kuid kordab, et lõplik eesmärk peaks olema põhjalik õigustekstide kogumik, mis hõlmab kõiki küsimusi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et ülalpidamiskohustused määruse (EÜ) nr 4/2009 kohaldamisalas tuleks määruse kohaldamisalast välja jätta, kuid kordab, et lõplik eesmärk peaks olema põhjalik õigustekstide kogumik, mis hõlmab kõiki küsimusi;

| 9. | on kindlalt vastu vahekohtumenetluse kohaldamisalast väljajätmise (ka osalisele) tühistamisele; |
| --- | --- |

9.

on kindlalt vastu vahekohtumenetluse kohaldamisalast väljajätmise (ka osalisele) tühistamisele;

| 10. | on seisukohal, et määruse artikli 1 lõike 2 punktis d tuleks selgitada, et mitte ainult vahekohtumenetlus, vaid ka kohtumenetlus, milles käsitletakse vahekohtupädevuse kehtivuse ja ulatuse küsimust peamise küsimusena või eelotsuse küsimusena või kui see küsimus tõstatatakse menetluse käigus, jäetakse määruse kohaldamisalast välja; leiab lisaks, et artiklile 31 tuleks lisada lõik, millega sätestatakse, et otsust ei tunnustata, kui päritoluliikmesriigi kohus ei ole vahekohtuklausli kehtivuse või kohaldamise ulatusega seotud küsimuse otsustamisel võtnud arvesse selle liikmesriigi vahekohtu õigussätteid, kus täitmist taotletakse, välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi otsus annab samu tulemusi kui selle liikmesriigi vahekohtu õigussätte rakendamine, kus täitmist taotletakse; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et määruse artikli 1 lõike 2 punktis d tuleks selgitada, et mitte ainult vahekohtumenetlus, vaid ka kohtumenetlus, milles käsitletakse vahekohtupädevuse kehtivuse ja ulatuse küsimust peamise küsimusena või eelotsuse küsimusena või kui see küsimus tõstatatakse menetluse käigus, jäetakse määruse kohaldamisalast välja; leiab lisaks, et artiklile 31 tuleks lisada lõik, millega sätestatakse, et otsust ei tunnustata, kui päritoluliikmesriigi kohus ei ole vahekohtuklausli kehtivuse või kohaldamise ulatusega seotud küsimuse otsustamisel võtnud arvesse selle liikmesriigi vahekohtu õigussätteid, kus täitmist taotletakse, välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi otsus annab samu tulemusi kui selle liikmesriigi vahekohtu õigussätte rakendamine, kus täitmist taotletakse;

| 11. | on seisukohal, et seda tuleks ka selgitada põhjenduses; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et seda tuleks ka selgitada põhjenduses;

Kohtualluvus

| 12. | on seisukohal, et menetluse nurjamise probleemi lahendamiseks tuleks kohtualluvuse kokkuleppes määratud kohus vabastada kohustusest peatada kohtumenetlus menetluse peatamist käsitlevate sätete alusel; on seisukohal, et see tuleks siduda nõudega, et mis tahes kohtualluvuse alase vaidluse puhul teeb valitud kohus otsuse kiiresti, käsitledes vastavat küsimust esmatähtsana, ja et seda tuleks toetada põhjendusega, milles rõhutatakse poolte iseseisvuse ülimat tähtsust; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et menetluse nurjamise probleemi lahendamiseks tuleks kohtualluvuse kokkuleppes määratud kohus vabastada kohustusest peatada kohtumenetlus menetluse peatamist käsitlevate sätete alusel; on seisukohal, et see tuleks siduda nõudega, et mis tahes kohtualluvuse alase vaidluse puhul teeb valitud kohus otsuse kiiresti, käsitledes vastavat küsimust esmatähtsana, ja et seda tuleks toetada põhjendusega, milles rõhutatakse poolte iseseisvuse ülimat tähtsust;

| 13. | on seisukohal, et määruses peaks olema uus säte, mis käsitleb kohtualluvuse kokkuleppe vastuseatavust kolmandate poolte vastu; on seisukohal, et selles sättes võiks ette näha, et isiku suhtes, kes ei ole lepingupool, muutub sidusaks erandlik kohtualluvuse kokkulepe, mis on sõlmitud kooskõlas määrusega, ainult juhul kui: a) seda kokkulepet sisaldab kirjalik dokument või elektrooniline register; b) kõnealusele isikule on õigeaegselt ja piisava ajavahemikuga ette teatatud kohtust, kuhu kaebus esitatakse; c) kaubaveolepingutes valitud kohus on i) vedaja alaline asukoht; ii) veolepingus kokkulepitud vastuvõtmise koht; iii) veolepingus kokkulepitud tarnekoht või iv) sadam, kus kaup on esialgselt laevale laaditud, või sadam, kuhu kaup on lõpuks maha laaditud; on arvamusel, et samuti tuleks sätestada, et kõigil teistel juhtudel võib kolmas pool esitada kaebuse muule määruse kohaselt pädevale kohtule, kui tekib olukord, et poole kinnihoidmine valitud kohtu asukohariigis on äärmiselt ebaõiglane; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et määruses peaks olema uus säte, mis käsitleb kohtualluvuse kokkuleppe vastuseatavust kolmandate poolte vastu; on seisukohal, et selles sättes võiks ette näha, et isiku suhtes, kes ei ole lepingupool, muutub sidusaks erandlik kohtualluvuse kokkulepe, mis on sõlmitud kooskõlas määrusega, ainult juhul kui: a) seda kokkulepet sisaldab kirjalik dokument või elektrooniline register; b) kõnealusele isikule on õigeaegselt ja piisava ajavahemikuga ette teatatud kohtust, kuhu kaebus esitatakse; c) kaubaveolepingutes valitud kohus on i) vedaja alaline asukoht; ii) veolepingus kokkulepitud vastuvõtmise koht; iii) veolepingus kokkulepitud tarnekoht või iv) sadam, kus kaup on esialgselt laevale laaditud, või sadam, kuhu kaup on lõpuks maha laaditud; on arvamusel, et samuti tuleks sätestada, et kõigil teistel juhtudel võib kolmas pool esitada kaebuse muule määruse kohaselt pädevale kohtule, kui tekib olukord, et poole kinnihoidmine valitud kohtu asukohariigis on äärmiselt ebaõiglane;

Forum non conveniens

| 14. | vältimaks probleemi, mis tekkis kohtuasjas Owusu vs. Jackson, soovitab lahendust määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 15 eeskujul, et võimaldada põhikohtuasja lahendamiseks pädevatel liikmesriigi kohtutel menetlus peatada, kui nad on seisukohal, et teise liikmesriigi või kolmanda riigi kohus sobiks paremini kohtuasja või selle konkreetset osa arutama, võimaldades pooltel sellega esitada avaldus nimetatud kohtule, või võimaldada kohtul, kellele hagi esitati, anda kohtuasi poolte nõusolekul edasi kõnealusele kohtule; tunneb heameelt sellekohase soovituse üle ettepanekus võtta vastu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist pärimisasjades (21); |
| --- | --- |

14.

vältimaks probleemi, mis tekkis kohtuasjas Owusu vs. Jackson, soovitab lahendust määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 15 eeskujul, et võimaldada põhikohtuasja lahendamiseks pädevatel liikmesriigi kohtutel menetlus peatada, kui nad on seisukohal, et teise liikmesriigi või kolmanda riigi kohus sobiks paremini kohtuasja või selle konkreetset osa arutama, võimaldades pooltel sellega esitada avaldus nimetatud kohtule, või võimaldada kohtul, kellele hagi esitati, anda kohtuasi poolte nõusolekul edasi kõnealusele kohtule; tunneb heameelt sellekohase soovituse üle ettepanekus võtta vastu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist pärimisasjades (21);

Määruse toimimine rahvusvahelise õiguskorra raames

| 15. | on ühest küljest seisukohal, et küsimust, kas määruses sätestatud eeskirjadele tuleks anda refleksiivne mõju, ei ole veel piisavalt kaalutud, ja et oleks enneaegne astuda seda sammu ilma põhjaliku uurimise, laiaulatuslike konsultatsioonide ja poliitilise aruteluta, milles Euroopa Parlament peaks etendama juhtivat rolli, ning ergutab komisjoni seda protsessi algatama, on teisest küljest arvamusel, et suurt hulka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid ning vastastikkuse ja rahvusvahelise hoolivuse küsimusi arvesse võttes on probleem ülemaailmne ja lahendust tuleks otsida ka paralleelselt Haagi konverentsi kaudu, jätkates läbirääkimisi rahvusvahelise kohtuotsuseid puudutava konventsiooni üle; volitab komisjoni andma endast parimat, et see projekt – rahvusvahelise eraõiguse Püha Graal – taaselustada; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks seda, millisel määral võiks 2007. aasta Lugano konventsioon (22) olla sellisele rahvusvahelisele kohtuotsuseid puudutavale konventsioonile mudeliks ja eeskujuks; |
| --- | --- |

15.

on ühest küljest seisukohal, et küsimust, kas määruses sätestatud eeskirjadele tuleks anda refleksiivne mõju, ei ole veel piisavalt kaalutud, ja et oleks enneaegne astuda seda sammu ilma põhjaliku uurimise, laiaulatuslike konsultatsioonide ja poliitilise aruteluta, milles Euroopa Parlament peaks etendama juhtivat rolli, ning ergutab komisjoni seda protsessi algatama, on teisest küljest arvamusel, et suurt hulka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid ning vastastikkuse ja rahvusvahelise hoolivuse küsimusi arvesse võttes on probleem ülemaailmne ja lahendust tuleks otsida ka paralleelselt Haagi konverentsi kaudu, jätkates läbirääkimisi rahvusvahelise kohtuotsuseid puudutava konventsiooni üle; volitab komisjoni andma endast parimat, et see projekt – rahvusvahelise eraõiguse Püha Graal – taaselustada; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks seda, millisel määral võiks 2007. aasta Lugano konventsioon (22) olla sellisele rahvusvahelisele kohtuotsuseid puudutavale konventsioonile mudeliks ja eeskujuks;

| 16. | on seisukohal, et seniks tuleks laiendada kinnisvaraga seotud asjaõiguse ja rendiõiguse suhtes ainupädevust käsitlevaid ühenduse eeskirju kolmandas riigis algatatud menetlustele; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et seniks tuleks laiendada kinnisvaraga seotud asjaõiguse ja rendiõiguse suhtes ainupädevust käsitlevaid ühenduse eeskirju kolmandas riigis algatatud menetlustele;

| 17. | toetab määruse muutmist nii, et see võimaldaks anda refleksiivse mõju ainupädeva kohtualluvuse klauslitele kolmandate riikide kohtute kasuks; |
| --- | --- |

17.

toetab määruse muutmist nii, et see võimaldaks anda refleksiivse mõju ainupädeva kohtualluvuse klauslitele kolmandate riikide kohtute kasuks;

| 18. | on seisukohal, et Owens Bank vs. Bracco kohtuotsuse ümberlükkamise küsimust tuleks käsitleda eraldi läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Owens Bank vs. Bracco kohtuotsuse ümberlükkamise küsimust tuleks käsitleda eraldi läbivaatamise käigus;

Füüsiliste ja juriidiliste isikute alalise elu- või asukoha määratlus

| 19. | on seisukohal, et soovitav oleks füüsiliste isikute alalise elukoha autonoomne Euroopa määratlus (kokkuvõttes kohaldatav kõigi Euroopa õigusaktide suhtes), et vältida eelkõige olukordi, kus isikutel võib olla rohkem kui üks alaline elukoht; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et soovitav oleks füüsiliste isikute alalise elukoha autonoomne Euroopa määratlus (kokkuvõttes kohaldatav kõigi Euroopa õigusaktide suhtes), et vältida eelkõige olukordi, kus isikutel võib olla rohkem kui üks alaline elukoht;

| 20. | lükkab tagasi ettevõtete alalise asukoha ühetaolise määratlemise Brüsseli I määruse raames, kuna sellist kaugele ulatuvate tagajärgedega määratlemist tuleks arutada ja selle üle otsustada väljatöötatava Euroopa äriühinguõiguse kohaldamisalas; |
| --- | --- |

20.

lükkab tagasi ettevõtete alalise asukoha ühetaolise määratlemise Brüsseli I määruse raames, kuna sellist kaugele ulatuvate tagajärgedega määratlemist tuleks arutada ja selle üle otsustada väljatöötatava Euroopa äriühinguõiguse kohaldamisalas;

Intressimäärad

| 21. | on seisukohal, et määrusega tuleks kehtestada eeskiri, millega välistatakse, et kohtu täitevasutus keeldub jõustamast päritoluriigi kohtu automaatseid eeskirju intressimäärade kohta ning kohaldab selle asemel oma riigi intressimäära alles alates täitekorralduse esitamisest erakorralise menetluse alusel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et määrusega tuleks kehtestada eeskiri, millega välistatakse, et kohtu täitevasutus keeldub jõustamast päritoluriigi kohtu automaatseid eeskirju intressimäärade kohta ning kohaldab selle asemel oma riigi intressimäära alles alates täitekorralduse esitamisest erakorralise menetluse alusel;

Tööstusomand

| 22. | on seisukohal, et menetluse nurjamise probleemi lahendamiseks tuleks kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, vabastada kohustusest peatada kohtumenetlus menetluse peatamist käsitlevate sätete alusel, kui kohtul, kellele hagi on esitatud esimesena, puudub selgelt pädevus; lükkab siiski tagasi idee, et kõik hagid, mille eesmärk on vastutuse puudumist tuvastava otsuse saamine, tuleks põhimõtte „eelis ajas, eelis õiguses” kohaldamisalast välja arvata põhjusel, et sellistel hagidel võib olla õigustatud kaubanduslik eesmärk; on siiski seisukohal, et kohtualluvust käsitlevaid küsimusi on kõige parem lahendada patendivaidluste lahendamise ühtlustatud süsteemi loomise ettepanekute kontekstis; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et menetluse nurjamise probleemi lahendamiseks tuleks kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, vabastada kohustusest peatada kohtumenetlus menetluse peatamist käsitlevate sätete alusel, kui kohtul, kellele hagi on esitatud esimesena, puudub selgelt pädevus; lükkab siiski tagasi idee, et kõik hagid, mille eesmärk on vastutuse puudumist tuvastava otsuse saamine, tuleks põhimõtte „eelis ajas, eelis õiguses” kohaldamisalast välja arvata põhjusel, et sellistel hagidel võib olla õigustatud kaubanduslik eesmärk; on siiski seisukohal, et kohtualluvust käsitlevaid küsimusi on kõige parem lahendada patendivaidluste lahendamise ühtlustatud süsteemi loomise ettepanekute kontekstis;

| 23. | on seisukohal, et kaotada tuleks määruse (EÜ) nr 593/2008 („Rooma I”) (23) ja määruse (EÜ) nr 44/2001 terminoloogilised vastuolud, lisades Brüsseli I määruse artikli 15 lõikesse 1 Rooma I määruse artikli 6 lõikes 1 sisalduva „kutseala esindaja” määratluse ning asendades Brüsseli I määruse artikli 15 lõikes 3 sisalduva mõiste „transpordilepingud, kui tegemist on pakettreisilepingutega” viitega reisipakettide direktiivile 90/314/EMÜ (24), nagu seda on tehtud Rooma I määruse artikli 6 lõike 4 punktis b; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et kaotada tuleks määruse (EÜ) nr 593/2008 („Rooma I”) (23) ja määruse (EÜ) nr 44/2001 terminoloogilised vastuolud, lisades Brüsseli I määruse artikli 15 lõikesse 1 Rooma I määruse artikli 6 lõikes 1 sisalduva „kutseala esindaja” määratluse ning asendades Brüsseli I määruse artikli 15 lõikes 3 sisalduva mõiste „transpordilepingud, kui tegemist on pakettreisilepingutega” viitega reisipakettide direktiivile 90/314/EMÜ (24), nagu seda on tehtud Rooma I määruse artikli 6 lõike 4 punktis b;

Kohtualluvus töölepingute puhul

| 24. | kutsub komisjoni üles hindama võimalust leida suuremat õiguskindlust ja nõrgemale poolele sobivat kaitset pakkuv lahendus töötajate jaoks, kes ei tööta ainult ühes liikmesriigis (nt kaugsõiduautojuhid, stjuuardid/stjuardessid), võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles hindama võimalust leida suuremat õiguskindlust ja nõrgemale poolele sobivat kaitset pakkuv lahendus töötajate jaoks, kes ei tööta ainult ühes liikmesriigis (nt kaugsõiduautojuhid, stjuuardid/stjuardessid), võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat;

Isikuõigused

| 25. | usub, et Shevilli kohtuasjas tehtud otsust tuleb täpsustada; on seetõttu seisukohal, et leevendamaks teatavate riikide kohtute eeldatavat suundumust tunnustada territoriaalset pädevust juhtudel, mille puhul esineb vaid nõrk side riigiga, kus hagi esitati, tuleks lisada põhjendus selgitamaks, et põhimõtteliselt peaksid selle riigi kohtud tunnustama kohtualluvust üksnes juhul, mil esineb piisav, oluline või märkimisväärne side selle riigiga; on seisukohal, et sellega peaks saavutama parema tasakaalu kõnealuste huvide vahel; |
| --- | --- |

25.

usub, et Shevilli kohtuasjas tehtud otsust tuleb täpsustada; on seetõttu seisukohal, et leevendamaks teatavate riikide kohtute eeldatavat suundumust tunnustada territoriaalset pädevust juhtudel, mille puhul esineb vaid nõrk side riigiga, kus hagi esitati, tuleks lisada põhjendus selgitamaks, et põhimõtteliselt peaksid selle riigi kohtud tunnustama kohtualluvust üksnes juhul, mil esineb piisav, oluline või märkimisväärne side selle riigiga; on seisukohal, et sellega peaks saavutama parema tasakaalu kõnealuste huvide vahel;

Ajutised meetmed

| 26. | on seisukohal, et parema õiguskaitse kättesaadavuse tagamiseks peaksid meetmed, mille eesmärk on hankida teavet ja tõendeid või tõendite tagamine, olema hõlmatud ajutiste ja kaitsemeetmete mõistega; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et parema õiguskaitse kättesaadavuse tagamiseks peaksid meetmed, mille eesmärk on hankida teavet ja tõendeid või tõendite tagamine, olema hõlmatud ajutiste ja kaitsemeetmete mõistega;

| 27. | usub, et määruse kohaselt peaksid selliste meetmete puhul olema pädevad mitte ainult need kohtud, kes on pädevad arutama asja sisuliselt, vaid ka selle liikmesriigi kohtud, kus teavet või tõendeid hangitakse; |
| --- | --- |

27.

usub, et määruse kohaselt peaksid selliste meetmete puhul olema pädevad mitte ainult need kohtud, kes on pädevad arutama asja sisuliselt, vaid ka selle liikmesriigi kohtud, kus teavet või tõendeid hangitakse;

| 28. | leiab, et „ajutised meetmed, sealhulgas kaitsemeetmed” tuleks määratleda põhjenduses samade mõistetega, mida kasutati St Paul Dairy kohtuasjas; |
| --- | --- |

28.

leiab, et „ajutised meetmed, sealhulgas kaitsemeetmed” tuleks määratleda põhjenduses samade mõistetega, mida kasutati St Paul Dairy kohtuasjas;

| 29. | on seisukohal, et Van Udeni kohtuasjas välja toodud erinevused kohtuasjade, milles meetmeid kohaldav kohus on pädev arutama asja, ja nende kohtuasjade vahel, milles kohus ei ole pädev arutama asja sisuliselt, tuleks asendada testiga, mis põhineb küsimusel, kas meetmeid võetakse esitatud või veel esitamata menetluse toetuseks kõnealuses liikmesriigis või kolmandas riigis (millisel juhul ei tohiks kohaldada artiklis 31 esitatud piiranguid) või menetluse toetuseks teises liikmesriigis (millisel juhul peaks kohaldama artiklis 31 esitatud piiranguid); |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et Van Udeni kohtuasjas välja toodud erinevused kohtuasjade, milles meetmeid kohaldav kohus on pädev arutama asja, ja nende kohtuasjade vahel, milles kohus ei ole pädev arutama asja sisuliselt, tuleks asendada testiga, mis põhineb küsimusel, kas meetmeid võetakse esitatud või veel esitamata menetluse toetuseks kõnealuses liikmesriigis või kolmandas riigis (millisel juhul ei tohiks kohaldada artiklis 31 esitatud piiranguid) või menetluse toetuseks teises liikmesriigis (millisel juhul peaks kohaldama artiklis 31 esitatud piiranguid);

| 30. | nõuab tungivalt põhjenduse kasutuselevõtmist probleemide ületamiseks, mis tulenevad Van Udeni kohtuasjas tunnustatud nõuetest „reaalse seose” kohta neid meetmeid kohaldava liikmesriigi kohtu territoriaalse pädevuse suhtes selgitamaks, et otsustades, kas kohaldada, uuendada, muuta või kinnitada teises liikmesriigis menetluse toetamiseks kohaldatud ajutisi meetmeid, peaksid liikmesriigi kohtud võtma arvesse kõiki asjaolusid, sealhulgas järgmisi asjaolusid: i) põhikohtuasja lahendava liikmesriigi kohtu mis tahes avaldus kõnealuse meetme või samalaadsete meetmete suhtes, ii) kas on olemas reaalne seos taotletava meetme ja liikmesriigi territoriaalse pädevuse vahel, mille raames meedet taotletakse, ja iii) meetme tõenäoline mõju teises liikmesriigis käimasolevatele või veel esitamata menetlustele; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt põhjenduse kasutuselevõtmist probleemide ületamiseks, mis tulenevad Van Udeni kohtuasjas tunnustatud nõuetest „reaalse seose” kohta neid meetmeid kohaldava liikmesriigi kohtu territoriaalse pädevuse suhtes selgitamaks, et otsustades, kas kohaldada, uuendada, muuta või kinnitada teises liikmesriigis menetluse toetamiseks kohaldatud ajutisi meetmeid, peaksid liikmesriigi kohtud võtma arvesse kõiki asjaolusid, sealhulgas järgmisi asjaolusid: i) põhikohtuasja lahendava liikmesriigi kohtu mis tahes avaldus kõnealuse meetme või samalaadsete meetmete suhtes, ii) kas on olemas reaalne seos taotletava meetme ja liikmesriigi territoriaalse pädevuse vahel, mille raames meedet taotletakse, ja iii) meetme tõenäoline mõju teises liikmesriigis käimasolevatele või veel esitamata menetlustele;

| 31. | lükkab tagasi komisjoni idee, et põhimenetlust lahendav kohus peaks suutma kinnitada, muuta või kohandada teise liikmesriigi kohtu kohaldatud ajutisi meetmeid, kuna see ei oleks kooskõlas määrusega kehtestatud vastastikuse usalduse põhimõttega; on lisaks seisukohal, et puudub selgus selles, millistel alustel saab kohus uuesti läbi vaadata teises kohtualluvuses oleva kohtu tehtud otsuse ja millist õigust tuleks selliste asjaolude korral rakendada, ning et see võib põhjustada konkreetseid praktilisi probleeme, näiteks seoses kuludega; |
| --- | --- |

31.

lükkab tagasi komisjoni idee, et põhimenetlust lahendav kohus peaks suutma kinnitada, muuta või kohandada teise liikmesriigi kohtu kohaldatud ajutisi meetmeid, kuna see ei oleks kooskõlas määrusega kehtestatud vastastikuse usalduse põhimõttega; on lisaks seisukohal, et puudub selgus selles, millistel alustel saab kohus uuesti läbi vaadata teises kohtualluvuses oleva kohtu tehtud otsuse ja millist õigust tuleks selliste asjaolude korral rakendada, ning et see võib põhjustada konkreetseid praktilisi probleeme, näiteks seoses kuludega;

Kollektiivne hüvitamine

| 32. | rõhutab, et komisjoni eelseisva kollektiivse hüvitamise vahendeid käsitleva töö käigus võib olla vajalik kaaluda konkreetsete kohtualluvuse eeskirjade koostamist kollektiivmeetmete jaoks; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et komisjoni eelseisva kollektiivse hüvitamise vahendeid käsitleva töö käigus võib olla vajalik kaaluda konkreetsete kohtualluvuse eeskirjade koostamist kollektiivmeetmete jaoks;

Muud küsimused

| 33. | on seisukohal, et arvestades rahvusvahelise eraõiguse erilisi raskusi, liidu õigusnormide vastuolu alase õigusakti tähtsust ettevõtete, kodanike ja kohtuvaidluse rahvusvaheliste osaliste jaoks ning vajadust sidusa pretsedendiõiguse kogumi järele, on aeg luua Euroopa Kohtus eraldi koda tegelemiseks viidetega eelotsuste jaoks, mis on seotud rahvusvahelise eraõigusega; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et arvestades rahvusvahelise eraõiguse erilisi raskusi, liidu õigusnormide vastuolu alase õigusakti tähtsust ettevõtete, kodanike ja kohtuvaidluse rahvusvaheliste osaliste jaoks ning vajadust sidusa pretsedendiõiguse kogumi järele, on aeg luua Euroopa Kohtus eraldi koda tegelemiseks viidetega eelotsuste jaoks, mis on seotud rahvusvahelise eraõigusega;

*

* *

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0090.

(3)  Otsus kohtuasjas C-394/07: Gambazzi v. DaimlerChrysler Canada (EKL 2009, lk I-2563).

(4)  Arvamus 1/03 (EKL 2006, lk I-1145).

(5)  Otsus kohtuasjas C-185/07: Allianz SpA v. West Tankers Inc. (EKL 2009, lk I-663).

(6)  Otsus kohtuasjas C-116/02: Gasser GmbH v. MISAT Srl (EKL 2003, lk I-14693).

(7)  Otsus kohtuasjas C-281/02: Owusu v. Jackson (EKL 2005, lk I-1383).

(8)  Otsus kohtuasjas C-68/93: Shevill ja teised v. Presse Alliance (EKL 1995, lk I-415).

(9)  Otsus kohtuasjas C-129/92: Owens Bank Ltd v. Fulvio Bracco ja Bracco Industria Chimica SpA (EKL 1994, lk I-117).

(10)  Otsus kohtuasjas 125/79: Denilauer v. Couchet Frčres (EKL 1980, lk 1553).

(11)  Otsus kohtuasjas C-104/03: St Paul Dairy Industries v. Unibel (EKL 2005, lk I-3481).

(12)  Otsus kohtuasjas C-391/95: Van Uden vs. Deco-Line (EKL 1998, lk I-7091).

(13)  Konsolideeritud versioon EÜT C 27, 26.1.1998, lk 1.

(14)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.

(15)  ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.

(16)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 1.

(17)  ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

(18)  ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.

(19)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.

(20)  Vt preambuli üheksandat põhjendust.

(21)  KOM(2009)0154; artikkel 5.

(22)  ELT L 147, 10.6.2009, lk 5.

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).

(24)  Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59).

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/44

---

Teisipäev, 7. september 2010Rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimine ühiskonda

P7_TA(2010)0305

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste integreerimise kohta ühiskonda (2010/2041(INI))

2011/C 308 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu teist osa, milles on sätestatud Euroopa Liidu kohustus võidelda diskrimineerimise vastu;

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (3) ning nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21;

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (5), ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (6) ning ÜRO deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta (7);

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;

võttes arvesse Stockholmi programmi (8);

võttes arvesse Lissaboni strateegiat ning ELi 2020. aasta strateegiat, mis on praegu väljatöötamisel;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (9);

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (10);

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse võrdset kohtlemist sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (11);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus (12);

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (13);

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (15);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0221/2010),

| A. | arvestades, et kuigi Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud väärtused, millele on EL rajatud, ei saa praktikas kõik Euroopa Liidus elavad inimesed, eriti rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised, kaasa arvatud need, kes on vägivalla, inimkaubanduse ja vaesuse ohvrid, Euroopa Liidu põhiõiguste hartast täiel määral kasu; arvestades lisaks, et need väärtused on ühised kõikide liikmesriikide ühiskondadele, milles valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud väärtused, millele on EL rajatud, ei saa praktikas kõik Euroopa Liidus elavad inimesed, eriti rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised, kaasa arvatud need, kes on vägivalla, inimkaubanduse ja vaesuse ohvrid, Euroopa Liidu põhiõiguste hartast täiel määral kasu; arvestades lisaks, et need väärtused on ühised kõikide liikmesriikide ühiskondadele, milles valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 keelatakse igasugune diskrimineerimine rahvusvähemusse kuulumise alusel; arvestades siiski, et paljud Euroopa Liidus elavad rahvusvähemuste kogukonnad on veel diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja eraldamise ohvrid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 keelatakse igasugune diskrimineerimine rahvusvähemusse kuulumise alusel; arvestades siiski, et paljud Euroopa Liidus elavad rahvusvähemuste kogukonnad on veel diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja eraldamise ohvrid;

| C. | arvestades, et võrdne kohtlemine on kõikide põhiõigus, mitte eesõigus, ja sallivus peaks olema üldine eluhoiak, mitte eelis, mis on tagatud ainult mõnedele; arvestades, et kõikide diskrimineerimise vormide vastu peab võitlema võrdse jõuga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et võrdne kohtlemine on kõikide põhiõigus, mitte eesõigus, ja sallivus peaks olema üldine eluhoiak, mitte eelis, mis on tagatud ainult mõnedele; arvestades, et kõikide diskrimineerimise vormide vastu peab võitlema võrdse jõuga;

| D. | arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised on ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega, vaid ka rahvusvähemustesse kuuluvate meestega võrreldes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised on ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega, vaid ka rahvusvähemustesse kuuluvate meestega võrreldes;

| E. | arvestades, et ELi terviklik lähenemisviis on ülimalt oluline rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse integreerimise ühtse poliitika jaoks, mis hõlmab diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid, mis võimaldavad saada eluaset, töökohta, haridust, kasutada tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid ning kindlustavad põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi terviklik lähenemisviis on ülimalt oluline rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse integreerimise ühtse poliitika jaoks, mis hõlmab diskrimineerimise vastu võitlemise meetmeid, mis võimaldavad saada eluaset, töökohta, haridust, kasutada tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid ning kindlustavad põhiõiguste austamist;

| F. | arvestades, et rahvusvähemusrühmade kohta puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus; arvestades, et ELi poliitika aluseks peaksid olema vastastikusel austusel, mõistmisel ja tunnustamisel põhinevad võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtted, mis kehtivad kõikide ELi elanike jaoks võrdselt ega sõltu nende päritolust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvähemusrühmade kohta puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus; arvestades, et ELi poliitika aluseks peaksid olema vastastikusel austusel, mõistmisel ja tunnustamisel põhinevad võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtted, mis kehtivad kõikide ELi elanike jaoks võrdselt ega sõltu nende päritolust;

| G. | arvestades, et kõikide inimeste võrdne ligipääs heatasemelisele haridusele aitab paremini pääseda tööturule ja parandab üldist elukvaliteeti; arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei ole rahvusvähemuste kogukonnad täiel määral ja võrdselt kaasatud tavaharidussüsteemi; arvestades, et demokraatliku ja eelarvamusteta ühiskonna arengu tagamiseks ELis peab haridussüsteem kandma edasi selliseid väärtusi nagu sallivus ja võrdsus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõikide inimeste võrdne ligipääs heatasemelisele haridusele aitab paremini pääseda tööturule ja parandab üldist elukvaliteeti; arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei ole rahvusvähemuste kogukonnad täiel määral ja võrdselt kaasatud tavaharidussüsteemi; arvestades, et demokraatliku ja eelarvamusteta ühiskonna arengu tagamiseks ELis peab haridussüsteem kandma edasi selliseid väärtusi nagu sallivus ja võrdsus;

| H. | arvestades, et kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitikat parandab suurem keskendatus soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele, mis on hädavajalik selleks, et tagada naissoost sisserändajate erivajadustega arvestamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitikat parandab suurem keskendatus soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele, mis on hädavajalik selleks, et tagada naissoost sisserändajate erivajadustega arvestamine;

| I. | arvestades, et sisserännu- ja varjupaigapoliitika ning vastavad õigusaktid peaks edendama rahvusvähemusrühmade naiste kaasamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sisserännu- ja varjupaigapoliitika ning vastavad õigusaktid peaks edendama rahvusvähemusrühmade naiste kaasamist;

| J. | arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse kaasamise küsimuses on vaja täpsema suunitlusega lähenemist, mis aitab vältida mitmekordset diskrimineerimist, stereotüüpide loomist, häbimärgistamist ja etnilist eraldamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalse kaasamise küsimuses on vaja täpsema suunitlusega lähenemist, mis aitab vältida mitmekordset diskrimineerimist, stereotüüpide loomist, häbimärgistamist ja etnilist eraldamist;

| K. | arvestades, et kultuuri, tavade ja/või usundiga seotud erinevused ei tohiks olla takistuseks rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste kaasamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kultuuri, tavade ja/või usundiga seotud erinevused ei tohiks olla takistuseks rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste kaasamisele;

| L. | arvestades, et eristatud andmete kogumine on naiste ja rahvusvähemuste inimõiguste kaitsmise ning edendamise eeltingimus; arvestades, et statistika puudumise tõttu ei ole paljusid probleeme võimalik tuvastada, mis tähendab, et ei töötata välja täpse suunitlusega poliitikat; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eristatud andmete kogumine on naiste ja rahvusvähemuste inimõiguste kaitsmise ning edendamise eeltingimus; arvestades, et statistika puudumise tõttu ei ole paljusid probleeme võimalik tuvastada, mis tähendab, et ei töötata välja täpse suunitlusega poliitikat;

| M. | arvestades, et on olemas suur hulk sobivaid meetmeid ja poliitikavaldkondi, tagamaks rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste kaasamine, kuid siseriiklikul tasandil on nende rakendamises vajakajäämisi ja ELi tasandil puudub koordineerimine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on olemas suur hulk sobivaid meetmeid ja poliitikavaldkondi, tagamaks rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste kaasamine, kuid siseriiklikul tasandil on nende rakendamises vajakajäämisi ja ELi tasandil puudub koordineerimine;

| N. | arvestades, et enamikel juhtudel diskrimineeritakse rahvusvähemusrühmadesse kuuluvaid naisi mitmekordselt, samuti on nad vähem kaitstud sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja inimõiguste äärmuslike rikkumiste (näiteks inimkaubanduse ja sundsteriliseerimise) eest kui tavaühiskonna naised või vähemusrühmadesse kuuluvad mehed; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et enamikel juhtudel diskrimineeritakse rahvusvähemusrühmadesse kuuluvaid naisi mitmekordselt, samuti on nad vähem kaitstud sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja inimõiguste äärmuslike rikkumiste (näiteks inimkaubanduse ja sundsteriliseerimise) eest kui tavaühiskonna naised või vähemusrühmadesse kuuluvad mehed;

| O. | arvestades, et paljude rahvusvähemustesse kuuluvate naiste madalam sotsiaalmajanduslik seisund viib praktikas nende põhiõiguste piiramiseni ja ressurssidele, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiu ressurssidele juurdepääsu puudumiseni ning teeb kaasamise protsessi raskemaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljude rahvusvähemustesse kuuluvate naiste madalam sotsiaalmajanduslik seisund viib praktikas nende põhiõiguste piiramiseni ja ressurssidele, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiu ressurssidele juurdepääsu puudumiseni ning teeb kaasamise protsessi raskemaks;

| P. | arvestades, et naiste tervislik seisund ei mõjuta mitte ainult nende oma tervist, vaid ka nende laste tervist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naiste tervislik seisund ei mõjuta mitte ainult nende oma tervist, vaid ka nende laste tervist;

| Q. | arvestades, et naiste aktiivsel osalemisel ühiskonnas ja nende edukal kaasamisel on positiivne mõju nende lastele ja tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naiste aktiivsel osalemisel ühiskonnas ja nende edukal kaasamisel on positiivne mõju nende lastele ja tulevastele põlvkondadele;

| R. | arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalne tõrjutus võib tuua kaasa raskusi majandusliku sõltumatuse vallas, mille tulemusel võivad avalik-õiguslikele ja kogukondade eelarvetele tekkida olulised otsesed ja kaudsed kulud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalne tõrjutus võib tuua kaasa raskusi majandusliku sõltumatuse vallas, mille tulemusel võivad avalik-õiguslikele ja kogukondade eelarvetele tekkida olulised otsesed ja kaudsed kulud;

| S. | arvestades, et rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised on vähem kaitstud meeste vägivalla ja ekspluateerimise eri vormide eest, kui nad on vähem integreerunud kui ühiskonna põhiosa naised; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rahvusvähemusrühmadesse kuuluvad naised on vähem kaitstud meeste vägivalla ja ekspluateerimise eri vormide eest, kui nad on vähem integreerunud kui ühiskonna põhiosa naised;

| T. | arvestades, et sotsiaalset kaasatust aitaks suurendada aktiivsem ja korrapärasem konsulteerimine rahvusvähemustesse kuuluvate naistega kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sotsiaalset kaasatust aitaks suurendada aktiivsem ja korrapärasem konsulteerimine rahvusvähemustesse kuuluvate naistega kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil,

| 1. | rõhutab, et rahvusvähemusrühmade jaoks puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus ja et see mõiste hõlmab erinevate rahvusrühmade väga erinevat olukorda ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et rahvusvähemusrühmade jaoks puudub üldiselt tunnustatud õiguslik määratlus ja et see mõiste hõlmab erinevate rahvusrühmade väga erinevat olukorda ELi liikmesriikides;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike koos valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna rühmadega tungivalt üles koguma ja analüüsima regulaarselt ning liikmesriikide andmekaitseseadusi arvesse võttes soolise ja etnilise kuuluvuse alusel jaotatud andmeid sotsiaalse kaasamisega seotud valdkondade kohta, näiteks hariduse, tööturu, sotsiaalkindlustuse, tervishoiusüsteemi ja eluaseme kohta; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike koos valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna rühmadega tungivalt üles koguma ja analüüsima regulaarselt ning liikmesriikide andmekaitseseadusi arvesse võttes soolise ja etnilise kuuluvuse alusel jaotatud andmeid sotsiaalse kaasamisega seotud valdkondade kohta, näiteks hariduse, tööturu, sotsiaalkindlustuse, tervishoiusüsteemi ja eluaseme kohta;

| 3. | on arvamusel, et esmatähtis on rakendada õigeaegselt olemasolevaid õigusakte ja seega võtta liikmesriikides üle direktiive; on arvamusel, et ELi, siseriiklikku, piirkondlikku ja kohalikku poliitikat rahvusvähemusrühmade osas on vaja koordineerida struktureeritumalt, et saavutada ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil püsiv mõju ja parem poliitika, ning julgustab kõikide tasandite poliitikakujundajaid konsulteerima naistega, kelle õigusi see puudutab, nende kogukondadega ja selle valdkonna organisatsioonidega sellise poliitika ja meetmete üle, mille eesmärk on parandada rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalset kaasamist; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et esmatähtis on rakendada õigeaegselt olemasolevaid õigusakte ja seega võtta liikmesriikides üle direktiive; on arvamusel, et ELi, siseriiklikku, piirkondlikku ja kohalikku poliitikat rahvusvähemusrühmade osas on vaja koordineerida struktureeritumalt, et saavutada ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil püsiv mõju ja parem poliitika, ning julgustab kõikide tasandite poliitikakujundajaid konsulteerima naistega, kelle õigusi see puudutab, nende kogukondadega ja selle valdkonna organisatsioonidega sellise poliitika ja meetmete üle, mille eesmärk on parandada rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalset kaasamist;

| 4. | rõhutab, kui oluline on hariduse roll erinevate kultuuride tunnustamisel ja diskrimineerimise ning eelarvamuste vähendamisel; märgib, et vastutus eduka kaasamise eest lasub nii rahvusvähemustel kui ka ühiskonna põhiosal, kes mõlemad peavad pingutama üksteisega integreerumise nimel, kui soovitakse saavutada sotsiaalset ühtsust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline on hariduse roll erinevate kultuuride tunnustamisel ja diskrimineerimise ning eelarvamuste vähendamisel; märgib, et vastutus eduka kaasamise eest lasub nii rahvusvähemustel kui ka ühiskonna põhiosal, kes mõlemad peavad pingutama üksteisega integreerumise nimel, kui soovitakse saavutada sotsiaalset ühtsust;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mille eesmärgiks on vältida rahvusvähemustesse kuuluvate naiste tööalase kvalifikatsiooni kaotust, andes parema juurdepääsu tööturule, sealhulgas soodsa hinnaga ja kvaliteetsele lastehooldusele, ning tagades ligipääsu haridusele, koolitusele ja kutseõppele; nõuab, et rahvusvähemustesse kuuluvatele naistele suunatud poliitika viidaks tõhusalt ellu ning võetaks kasutusele selge ning kiire oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise kord; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mille eesmärgiks on vältida rahvusvähemustesse kuuluvate naiste tööalase kvalifikatsiooni kaotust, andes parema juurdepääsu tööturule, sealhulgas soodsa hinnaga ja kvaliteetsele lastehooldusele, ning tagades ligipääsu haridusele, koolitusele ja kutseõppele; nõuab, et rahvusvähemustesse kuuluvatele naistele suunatud poliitika viidaks tõhusalt ellu ning võetaks kasutusele selge ning kiire oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise kord;

| 6. | märgib, et integratsiooni jaoks on tähtis positiivsete eeskujude olemasolu ning toetab sotsiaalse tõrjutuse ärahoidmisel kogenumate liikmesriikide parimate tavade vahetamist; julgustab poliitikakujundajaid ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil konsulteerima rahvusvähemustesse kuuluvate naiste organisatsioonidega rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalsele kaasamisele suunatud poliitika ja meetmete üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles tegema ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis aitaksid edendada kultuurivahendajate ja sotsiaalkultuuriliste vahendajate rolli Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et integratsiooni jaoks on tähtis positiivsete eeskujude olemasolu ning toetab sotsiaalse tõrjutuse ärahoidmisel kogenumate liikmesriikide parimate tavade vahetamist; julgustab poliitikakujundajaid ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil konsulteerima rahvusvähemustesse kuuluvate naiste organisatsioonidega rahvusvähemustesse kuuluvate naiste sotsiaalsele kaasamisele suunatud poliitika ja meetmete üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles tegema ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis aitaksid edendada kultuurivahendajate ja sotsiaalkultuuriliste vahendajate rolli Euroopa Liidus;

| 7. | on arvamusel, et kaasamisega tuleb alustada varajases eluetapis, et pakkuda tõhusalt alternatiive vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele; on seetõttu seisukohal, et vajalik on luua institutsiooniline raamistik lastele ja peredele mõeldud kogukonnapõhistele sotsiaalsetele ja haridusalastele teenustele, mis vastavad piirkondlikele ja isiklikele vajadustele, tagades võrdse juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, ja kutsub komisjoni seepärast üles andma varajase kaasamise programmidele konkreetset toetust; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et kaasamisega tuleb alustada varajases eluetapis, et pakkuda tõhusalt alternatiive vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele; on seetõttu seisukohal, et vajalik on luua institutsiooniline raamistik lastele ja peredele mõeldud kogukonnapõhistele sotsiaalsetele ja haridusalastele teenustele, mis vastavad piirkondlikele ja isiklikele vajadustele, tagades võrdse juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, ja kutsub komisjoni seepärast üles andma varajase kaasamise programmidele konkreetset toetust;

| 8. | kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Sotsiaalfondi ja siseriiklike sotsiaalfondide kaudu ettevõtlusvõimalusi, mis on konkreetselt mõeldud rahvusvähemusrühmadest pärit naistele, aidates korraldada ettevõtlusalaseid seminare ja töötubasid ning reklaamides arendusprojekte; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Sotsiaalfondi ja siseriiklike sotsiaalfondide kaudu ettevõtlusvõimalusi, mis on konkreetselt mõeldud rahvusvähemusrühmadest pärit naistele, aidates korraldada ettevõtlusalaseid seminare ja töötubasid ning reklaamides arendusprojekte;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama koostöös VVOdega teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis on mõeldud nii rahvusvähemusrühmadest pärit naistele kui ka üldsusele, ning tagada vastavate sätete täielik rakendamine, et võidelda diskrimineerivate kultuuritavadega ja patriarhaalsete eeskujudega, vältida polariseerumist ja võidelda valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise probleemiga, mis toestab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade või usuliste kaalutlustega; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama koostöös VVOdega teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis on mõeldud nii rahvusvähemusrühmadest pärit naistele kui ka üldsusele, ning tagada vastavate sätete täielik rakendamine, et võidelda diskrimineerivate kultuuritavadega ja patriarhaalsete eeskujudega, vältida polariseerumist ja võidelda valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise probleemiga, mis toestab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade või usuliste kaalutlustega;

| 10. | rõhutab, et suunatud integratsioonipoliitikale teabe andmiseks on vaja valdkondadevahelisi teadusuuringuid ja näitajaid selle kohta, kuidas mõjutab diskrimineerimine ning sotsiaalne tõrjutus rahvusvähemuste kogukondadesse kuuluvaid naisi ELis; julgustab seoses sellega komisjoni, eriti teadusuuringute peadirektoraati selliseid teadusuuringute projekte rahastama; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et suunatud integratsioonipoliitikale teabe andmiseks on vaja valdkondadevahelisi teadusuuringuid ja näitajaid selle kohta, kuidas mõjutab diskrimineerimine ning sotsiaalne tõrjutus rahvusvähemuste kogukondadesse kuuluvaid naisi ELis; julgustab seoses sellega komisjoni, eriti teadusuuringute peadirektoraati selliseid teadusuuringute projekte rahastama;

| 11. | julgustab rahvusvähemusrühmadesse kuuluvaid naisi poliitiliselt ja sotsiaalselt aktiivselt osalema kõikides ühiskonna valdkondades, kaasa arvatud poliitikajuhtimises, hariduses ja kultuuris, et võidelda praeguse alaesindatuse vastu; |
| --- | --- |

11.

julgustab rahvusvähemusrühmadesse kuuluvaid naisi poliitiliselt ja sotsiaalselt aktiivselt osalema kõikides ühiskonna valdkondades, kaasa arvatud poliitikajuhtimises, hariduses ja kultuuris, et võidelda praeguse alaesindatuse vastu;

| 12. | märgib, et naiste majanduslik sõltumatus ja majanduslike õiguste suurendamine on võtmetegurid, mis tagavad nende täieliku osalemise tavaühiskonnas; |
| --- | --- |

12.

märgib, et naiste majanduslik sõltumatus ja majanduslike õiguste suurendamine on võtmetegurid, mis tagavad nende täieliku osalemise tavaühiskonnas;

| 13. | kutsub liikmesriike üles austama kõikide naiste, kaasa arvatud rahvusvähemustesse kuuluvate naiste põhiõigusi ning eelkõige tagama neile juurdepääsu tervishoiule, õigusemõistmisele, õigusabile, õigusalasele teabele ja eluasemele; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles austama kõikide naiste, kaasa arvatud rahvusvähemustesse kuuluvate naiste põhiõigusi ning eelkõige tagama neile juurdepääsu tervishoiule, õigusemõistmisele, õigusabile, õigusalasele teabele ja eluasemele;

| 14. | julgustab komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi püüdma aktiivselt parandada ja kergendada rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste ja tüdrukute juurdepääsu haridusele, asetades erilise rõhu keeleõppele, eelkõige elukohariigi ametlike keelte õppimisele, ning juurdepääsule elukestvale õppele ja kõrgharidusele, et vältida soolise ebavõrdsuse tekkimist haridustasemes, mis võib põhjustada tööturult väljatõrjumist ja vaesust; |
| --- | --- |

14.

julgustab komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi püüdma aktiivselt parandada ja kergendada rahvusvähemusrühmadesse kuuluvate naiste ja tüdrukute juurdepääsu haridusele, asetades erilise rõhu keeleõppele, eelkõige elukohariigi ametlike keelte õppimisele, ning juurdepääsule elukestvale õppele ja kõrgharidusele, et vältida soolise ebavõrdsuse tekkimist haridustasemes, mis võib põhjustada tööturult väljatõrjumist ja vaesust;

| 15. | rõhutab, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised vajavad juurdepääsu tervishoiualasele teabele eri keeltes; rõhutab, et on tähtis korraldada kultuuridevahelist koolitust tervishoiutöötajatele koostöös rahvusvähemustesse kuuluvate naiste rühmadega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised vajavad juurdepääsu tervishoiualasele teabele eri keeltes; rõhutab, et on tähtis korraldada kultuuridevahelist koolitust tervishoiutöötajatele koostöös rahvusvähemustesse kuuluvate naiste rühmadega;

Sooline võrdõiguslikkus

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks otsuste langetamisel sotsiaalse kaasamise poliitika ja meetmete kohta ka soolise aspektiga; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon arvestaks otsuste langetamisel sotsiaalse kaasamise poliitika ja meetmete kohta ka soolise aspektiga;

| 17. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid juurdepääsu tagamiseks abiteenustele, mis aitavad ära hoida soolist vägivalda või kaitsevad selle eest naisi, sõltumata nende õiguslikust seisundist, rassist, east, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust või religioonist; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid juurdepääsu tagamiseks abiteenustele, mis aitavad ära hoida soolist vägivalda või kaitsevad selle eest naisi, sõltumata nende õiguslikust seisundist, rassist, east, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust või religioonist;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et soolise võrdõiguslikkuse alaseid ja diskrimineerimise vastaseid õigusakte rakendatakse täies ulatuses, ning eraldama sel eesmärgil ressursse sihtkoolituseks ja meetmeteks, mille eesmärk on tõsta teadlikkust rahvusvähemustesse kuuluvate naiste olemasolevatest õigustest ning nende õiguste rikkumiste heastamise võimalustest; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et soolise võrdõiguslikkuse alaseid ja diskrimineerimise vastaseid õigusakte rakendatakse täies ulatuses, ning eraldama sel eesmärgil ressursse sihtkoolituseks ja meetmeteks, mille eesmärk on tõsta teadlikkust rahvusvähemustesse kuuluvate naiste olemasolevatest õigustest ning nende õiguste rikkumiste heastamise võimalustest;

| 19. | kutsub liikmesriike üles tagama kaitse mitmekordse diskrimineerimise ohvritele, kelle hulgast paljud naised kuuluvad rahvusvähemustesse, ning lisama selleks õigussüsteemi mitmekordset diskrimineerimist käsitlevad selged klauslid ja siduvad eeskirjad; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles tagama kaitse mitmekordse diskrimineerimise ohvritele, kelle hulgast paljud naised kuuluvad rahvusvähemustesse, ning lisama selleks õigussüsteemi mitmekordset diskrimineerimist käsitlevad selged klauslid ja siduvad eeskirjad;

| 20. | nõuab, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut osaleks aktiivselt rahvusvähemustesse kuuluvaid naisi käsitlevate andmete kogumises ja teadusuuringute läbiviimises rahvusvähemustesse kuuluvaid naisi käsitlevates küsimustes ning kohaldaks sealjuures järjepidevalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet ja edendaks sotsiaalse kaasatuse prioriteete; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut osaleks aktiivselt rahvusvähemustesse kuuluvaid naisi käsitlevate andmete kogumises ja teadusuuringute läbiviimises rahvusvähemustesse kuuluvaid naisi käsitlevates küsimustes ning kohaldaks sealjuures järjepidevalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet ja edendaks sotsiaalse kaasatuse prioriteete;

| 21. | kutsub põhiõiguste ametit üles lisama mitmeaastase raamprogrammi ja oma järgneva tegevuse (ka etnilisele diskrimineerimisele ning romide põhiõigustele keskenduva tegevuse) kõikidesse aspektidesse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste läbiva aspekti; |
| --- | --- |

21.

kutsub põhiõiguste ametit üles lisama mitmeaastase raamprogrammi ja oma järgneva tegevuse (ka etnilisele diskrimineerimisele ning romide põhiõigustele keskenduva tegevuse) kõikidesse aspektidesse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste läbiva aspekti;

| 22. | kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti üles koguma süstemaatiliselt andmeid, mis on jaotatud vastavalt soolisele ja etnilisele kuuluvusele ning muudele näitajatele ja esitama tulemused samuti soolise ja etnilise kuuluvuse alusel; rõhutab, et on vaja sobivaid andmekogumise ja -kaitse süsteeme, et hoida ära andmete väärkasutust sellistel eesmärkidel nagu rassiliste profiilide koostamine; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti üles koguma süstemaatiliselt andmeid, mis on jaotatud vastavalt soolisele ja etnilisele kuuluvusele ning muudele näitajatele ja esitama tulemused samuti soolise ja etnilise kuuluvuse alusel; rõhutab, et on vaja sobivaid andmekogumise ja -kaitse süsteeme, et hoida ära andmete väärkasutust sellistel eesmärkidel nagu rassiliste profiilide koostamine;

| 23. | rõhutab rahvusliku võrdsuse organite olulist rolli diskrimineerimise ohvrite toetamises ja abistamises ning nende teavitamises nende õigustest ja kohustustest; kutsub liikmesriike üles tagama, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad riiklikud asutused tegutseksid tõhusalt ja sõltumatult ning et neil oleks piisavalt rahalisi vahendeid ja personali, et võidelda diskrimineerimise vastu mis tahes alusel, kaasa arvatud mitmekordse diskrimineerimise vastu; kutsub võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid riiklikke asutusi üles töötama välja vahendid ja koolitused mitmekordse diskrimineerimise teemal, sealhulgas rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste konkreetse olukorra teemal, |
| --- | --- |

23.

rõhutab rahvusliku võrdsuse organite olulist rolli diskrimineerimise ohvrite toetamises ja abistamises ning nende teavitamises nende õigustest ja kohustustest; kutsub liikmesriike üles tagama, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad riiklikud asutused tegutseksid tõhusalt ja sõltumatult ning et neil oleks piisavalt rahalisi vahendeid ja personali, et võidelda diskrimineerimise vastu mis tahes alusel, kaasa arvatud mitmekordse diskrimineerimise vastu; kutsub võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid riiklikke asutusi üles töötama välja vahendid ja koolitused mitmekordse diskrimineerimise teemal, sealhulgas rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste konkreetse olukorra teemal,

*

* *

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(4)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(5)  Vastu võetud ÜRO Peaassamblee 10. detsembri 1948. aasta resolutsiooniga nr 217A (III).

(6)  Vastu võetud ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga nr 34/180.

(7)  Vastu võetud ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1992. aasta resolutsiooniga nr 47/135.

(8)  Euroopa Liidu Nõukogu 3. märtsi 2010. aasta dokument nr 5731/10.

(9)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(10)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 283.

(11)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 317.

(12)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118.

(13)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 48.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0021.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/49

---

Teisipäev, 7. september 2010Naiste roll vananevas ühiskonnas

P7_TA(2010)0306

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (2009/2205(INI))

2011/C 308 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” (KOM(2009)0180);

võttes arvesse komisjoni talituste 11. mai 2007. aasta töödokumenti „Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” (SEK(2007)0638);

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244);

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571);

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (KOM(2006)0092);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 23 ja 25 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning eakate õiguste kohta, samuti artikleid 34, 35 ja 36, kus määratletakse täpsemalt õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemelisele kaitsele ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kasutamise võimalusele;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, milles rõhutatakse selliseid liikmesriikide ühiseid väärtusi nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles käsitletakse võitlust diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2006. aasta märtsis vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti (1);

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitust vanemaealiste töötajate kohta (nr 162, 1980);

võttes arvesse 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni (2) soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmise ja kohaldamise kohta (3);

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0237/2010),

| A. | arvestades, et ühiskonna vananemist peetakse liiga sageli negatiivseks nähtuseks, mis hõlmab tööjõu vanuselise struktuuri probleeme ning sotsiaal- ja tervisekaitse jätkusuutlikkust, kuigi eakad on ka majanduslikuks ressursiks ja kogemuste allikaks ning pakuvad kogukonnale ja perekonnale olulist tuge ülalpeetavate hooldajana ja tänu oma pikale töökogemusele ka tööalase nõuandjana ning ühtlasi aitavad alles hoida maakogukondi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühiskonna vananemist peetakse liiga sageli negatiivseks nähtuseks, mis hõlmab tööjõu vanuselise struktuuri probleeme ning sotsiaal- ja tervisekaitse jätkusuutlikkust, kuigi eakad on ka majanduslikuks ressursiks ja kogemuste allikaks ning pakuvad kogukonnale ja perekonnale olulist tuge ülalpeetavate hooldajana ja tänu oma pikale töökogemusele ka tööalase nõuandjana ning ühtlasi aitavad alles hoida maakogukondi;

| B. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 toodi esile puudujäägid täieliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel, ning et need juhised on mõnel juhul edendanud soolist võrdõiguslikkust, kuid üldised edusammud on jäänud tagasihoidlikuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 toodi esile puudujäägid täieliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel, ning et need juhised on mõnel juhul edendanud soolist võrdõiguslikkust, kuid üldised edusammud on jäänud tagasihoidlikuks;

| C. | arvestades, et praegusel majandus- ja sotsiaalkriisil on eriti tõsised tagajärjed naiste, eelkõige eakate naiste jaoks ja nendele pakutavate teenuste osas, mis suurendab ebavõrdsust ja diskrimineerimist mitte ainult soo, vaid ka vanuse ja tervisliku seisundi alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegusel majandus- ja sotsiaalkriisil on eriti tõsised tagajärjed naiste, eelkõige eakate naiste jaoks ja nendele pakutavate teenuste osas, mis suurendab ebavõrdsust ja diskrimineerimist mitte ainult soo, vaid ka vanuse ja tervisliku seisundi alusel;

| D. | arvestades, et eakatel on elanikkonna enamusega võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EU-27 riikides ligikaudu 19 %-ni, samas kui 2005. aastal oli see 19 % ning 2000. aastal 17 %; arvestades, et 65-aastastel ja vanematel naistel on suur oht vaesuda (vaesumise ohus on neist 22 %, st 5 protsendipunkti rohkem kui meestest); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eakatel on elanikkonna enamusega võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EU-27 riikides ligikaudu 19 %-ni, samas kui 2005. aastal oli see 19 % ning 2000. aastal 17 %; arvestades, et 65-aastastel ja vanematel naistel on suur oht vaesuda (vaesumise ohus on neist 22 %, st 5 protsendipunkti rohkem kui meestest);

| E. | arvestades, et EU-27 elanikkond jääb prognooside kohaselt üha vanemaks, kusjuures üle 65-aastaste osakaal, mis aastal 2008 moodustas 17,1 %, jõuab 2060. aastal 30 %-ni ning samas ajavahemikus kasvab üle 80-aastaste osakaal 4,4 %-lt 12,1 %-le; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EU-27 elanikkond jääb prognooside kohaselt üha vanemaks, kusjuures üle 65-aastaste osakaal, mis aastal 2008 moodustas 17,1 %, jõuab 2060. aastal 30 %-ni ning samas ajavahemikus kasvab üle 80-aastaste osakaal 4,4 %-lt 12,1 %-le;

| F. | arvestades, et kuna ennustuste kohaselt töötav elanikkond suhteliselt kahaneb, muutub üha olulisemaks kaasata rühmad, kes hetkel aktiivselt tööturul ei osale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna ennustuste kohaselt töötav elanikkond suhteliselt kahaneb, muutub üha olulisemaks kaasata rühmad, kes hetkel aktiivselt tööturul ei osale;

| G. | arvestades, et sugu muutub vananemisel oluliseks teguriks, kuivõrd naiste keskmine eluiga on umbes kuue aasta võrra pikem kui meestel ja EL-27 riikide statistika kohaselt elavad mehed keskmiselt 76- ja naised 82-aastaseks, Eurostati andmetel aga on meeste ja naiste tervena elatud aastate vahe palju väiksem – meestel 61,6 ja naistel 62,3 aastat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sugu muutub vananemisel oluliseks teguriks, kuivõrd naiste keskmine eluiga on umbes kuue aasta võrra pikem kui meestel ja EL-27 riikide statistika kohaselt elavad mehed keskmiselt 76- ja naised 82-aastaseks, Eurostati andmetel aga on meeste ja naiste tervena elatud aastate vahe palju väiksem – meestel 61,6 ja naistel 62,3 aastat;

| H. | arvestades, et tavapäraselt ohustavad vaesus ja piiratud pension rohkem naisi, eriti üle 65-aastaseid naisi, kelle pension katab sageli vaid vaevu minimaalseks toimetulekuks vajalikud kulud, põhjuseks mitmesugused asjaolud, nagu meeste ja naiste palkade suur erinevus, mis mõjutab otseselt pensioniõigust, töötegevuse katkestamine või töötamisest loobumine perekonnale pühendumise tõttu või peamiselt äri- ja põllumajandusvaldkonnas oma abikaasa ettevõttes palgata ja sotsiaalkindlustuseta töötamine, ning arvestades, et vaesusse langemise oht majanduslanguse ajal on nende naiste seas veelgi suurem, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tavapäraselt ohustavad vaesus ja piiratud pension rohkem naisi, eriti üle 65-aastaseid naisi, kelle pension katab sageli vaid vaevu minimaalseks toimetulekuks vajalikud kulud, põhjuseks mitmesugused asjaolud, nagu meeste ja naiste palkade suur erinevus, mis mõjutab otseselt pensioniõigust, töötegevuse katkestamine või töötamisest loobumine perekonnale pühendumise tõttu või peamiselt äri- ja põllumajandusvaldkonnas oma abikaasa ettevõttes palgata ja sotsiaalkindlustuseta töötamine, ning arvestades, et vaesusse langemise oht majanduslanguse ajal on nende naiste seas veelgi suurem,

| 1. | väljendab rahulolu komisjoni teatisega, mis käsitleb toimetulekut rahvastiku vananemise mõjuga, kuid kahetseb siiski, et teatises vaadeldud mõistete, statistika ja olukordade aluseks ei ole piisav teadlikkus soolisest ebavõrdsusest vanemas eas, mille põhjuseks on peamiselt kogu eluea jooksul kogunenud sooline halvemus; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu komisjoni teatisega, mis käsitleb toimetulekut rahvastiku vananemise mõjuga, kuid kahetseb siiski, et teatises vaadeldud mõistete, statistika ja olukordade aluseks ei ole piisav teadlikkus soolisest ebavõrdsusest vanemas eas, mille põhjuseks on peamiselt kogu eluea jooksul kogunenud sooline halvemus;

| 2. | kiidab heaks, et komisjon keskendub strateegiale, mille kohta tehti otsus 2001. aastal Stockholmi Euroopa Ülemkogul (5), võttes selle pikaajaliseks tegevusjuhiseks toimetulekul ühiskonna vananemisest tulenevate ülesannete ja võimalustega; kiidab samuti heaks teatises tehtud ettepaneku võtta ulatuslik ja multidistsiplinaarne lähenemisviis kasutusele nii vananemise suhtes kui ka võimaluste loomisel, eelkõige eakamate inimeste ja mitteametlikult sõltuvate isikute eest hoolitsejate vajaduste rahuldamisele suunatud toodete ja teenuste turgude valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama tarbijaõiguste kaitsel erilist tähelepanu eakamatele inimestele, sest liiga sageli neid eksitatakse või kasutatakse ära; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks, et komisjon keskendub strateegiale, mille kohta tehti otsus 2001. aastal Stockholmi Euroopa Ülemkogul (5), võttes selle pikaajaliseks tegevusjuhiseks toimetulekul ühiskonna vananemisest tulenevate ülesannete ja võimalustega; kiidab samuti heaks teatises tehtud ettepaneku võtta ulatuslik ja multidistsiplinaarne lähenemisviis kasutusele nii vananemise suhtes kui ka võimaluste loomisel, eelkõige eakamate inimeste ja mitteametlikult sõltuvate isikute eest hoolitsejate vajaduste rahuldamisele suunatud toodete ja teenuste turgude valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama tarbijaõiguste kaitsel erilist tähelepanu eakamatele inimestele, sest liiga sageli neid eksitatakse või kasutatakse ära;

| 3. | kutsub institutsioone üles looma positiivsemat suhtumist vananemisse ning suurendama ELi kodanike teadlikkust vananemisega seotud teemadest ja vananemise tõelistest tagajärgedest; nõuab tungivalt, et komisjon võitleks hoiakuga, mille järgi vananemine seostub koormaks olemisega, ning algataks näiteks uuringu nn hõbemajanduse (mille aktiivsed osalised on eakamad naised) mõju ja potentsiaali kohta; väljendab suurt rahulolu komisjoni algatusega kuulutada 2012. aasta aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aastaks; |
| --- | --- |

3.

kutsub institutsioone üles looma positiivsemat suhtumist vananemisse ning suurendama ELi kodanike teadlikkust vananemisega seotud teemadest ja vananemise tõelistest tagajärgedest; nõuab tungivalt, et komisjon võitleks hoiakuga, mille järgi vananemine seostub koormaks olemisega, ning algataks näiteks uuringu nn hõbemajanduse (mille aktiivsed osalised on eakamad naised) mõju ja potentsiaali kohta; väljendab suurt rahulolu komisjoni algatusega kuulutada 2012. aasta aktiivse vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse aastaks;

| 4. | peab erinevaid vanuserühmi (sh vananemise ja soo vastastikuseid seoseid) arvestava lähenemisviisi kasutuselevõttu vananemispoliitika tulevikusuunaks; peab sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks ühtlasi vajalikuks vanust ja sugu arvestavat lähenemisviisi, kus vanuselise ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine saab hädavajalikuks meetodiks ja poliitikakujundamise vahendiks kõikides olulistes valdkondades (majandus, ühiskond, tööhõive, rahvatervis, toiduohutus, tarbijaõigused, digitaalareng, maaelu ja linnade areng jne); |
| --- | --- |

4.

peab erinevaid vanuserühmi (sh vananemise ja soo vastastikuseid seoseid) arvestava lähenemisviisi kasutuselevõttu vananemispoliitika tulevikusuunaks; peab sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks ühtlasi vajalikuks vanust ja sugu arvestavat lähenemisviisi, kus vanuselise ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine saab hädavajalikuks meetodiks ja poliitikakujundamise vahendiks kõikides olulistes valdkondades (majandus, ühiskond, tööhõive, rahvatervis, toiduohutus, tarbijaõigused, digitaalareng, maaelu ja linnade areng jne);

Toimetulek vanuselise diskrimineerimisega

| 5. | nõuab diskrimineerimisvastase direktiivi võimalikult kiiret vastuvõtmist; |
| --- | --- |

5.

nõuab diskrimineerimisvastase direktiivi võimalikult kiiret vastuvõtmist;

| 6. | tunnistab, et vanuselise diskrimineerimise vastu tuleb võidelda ka tulemuslikumate kohtumeetmete ja kättesaadavamate menetluste abil, eelkõige juhul, kui diskrimineerimine toimub tööelu valdkonnas, mida hõlmavad konkreetsed õigusaktid ning mille puhul isiku toetamine ja asjaolude uurimine on väga oluline; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et vanuselist diskrimineerimist ja diskrimineerimise muid vorme käsitlevaid vajalikke õigusakte rakendataks tõhusalt; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et vanuselise diskrimineerimise vastu tuleb võidelda ka tulemuslikumate kohtumeetmete ja kättesaadavamate menetluste abil, eelkõige juhul, kui diskrimineerimine toimub tööelu valdkonnas, mida hõlmavad konkreetsed õigusaktid ning mille puhul isiku toetamine ja asjaolude uurimine on väga oluline; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et vanuselist diskrimineerimist ja diskrimineerimise muid vorme käsitlevaid vajalikke õigusakte rakendataks tõhusalt;

| 7. | nõuab, et vananemisega seotud probleemide lahendamisel toetutaks rohkem õigustele, nii et eakad saaksid käituda õigustega subjektina, selle asemel et neid käsitletaks õiguse objektina; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et vananemisega seotud probleemide lahendamisel toetutaks rohkem õigustele, nii et eakad saaksid käituda õigustega subjektina, selle asemel et neid käsitletaks õiguse objektina;

| 8. | palub rohkem ressursse, uuringuid ja olemasolevate järelevalvemehhanismide edasiarendamist, sest vanuselist diskrimineerimist tunnistatakse harva ja sellega ei tegeleta; tunnistab, et liikmesriikides on vaja suuremat teadlikkust ning leiab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja uue Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi panus oleks teretulnud; |
| --- | --- |

8.

palub rohkem ressursse, uuringuid ja olemasolevate järelevalvemehhanismide edasiarendamist, sest vanuselist diskrimineerimist tunnistatakse harva ja sellega ei tegeleta; tunnistab, et liikmesriikides on vaja suuremat teadlikkust ning leiab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja uue Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi panus oleks teretulnud;

| 9. | toonitab vajadust tunnistada eakamate naiste sageli mitmekordset diskrimineerimist ühiskonnas vanuse, soo, tervisliku seisundi ja puude alusel; |
| --- | --- |

9.

toonitab vajadust tunnistada eakamate naiste sageli mitmekordset diskrimineerimist ühiskonnas vanuse, soo, tervisliku seisundi ja puude alusel;

| 10. | tunneb sügavat muret selle üle, kui suures ulatuses mitmekordselt diskrimineeritakse kõige kaitsetumas olukorras naisi – sisserändajaid, puuetega, homoseksuaalseid, vähemustesse kuuluvaid, vähekvalifitseeritud ja eakaid, sest see toimub vanuse, soo, rahvusliku päritolu, seksuaalse või usulise suunitluse jne tõttu, ning nõuab positiivse diskrimineerimise meetmeid; |
| --- | --- |

10.

tunneb sügavat muret selle üle, kui suures ulatuses mitmekordselt diskrimineeritakse kõige kaitsetumas olukorras naisi – sisserändajaid, puuetega, homoseksuaalseid, vähemustesse kuuluvaid, vähekvalifitseeritud ja eakaid, sest see toimub vanuse, soo, rahvusliku päritolu, seksuaalse või usulise suunitluse jne tõttu, ning nõuab positiivse diskrimineerimise meetmeid;

| 11. | palub liikmesriikidel korraldada ulatuslikke kampaaniaid, et suurendada teadlikkust eakate inimeste olulisest rollist ühiskonnas ning vajadusest võimaldada eakamatel naistel aktiivselt tegutseda, muuhulgas nn väikesemahuliste tegevusalade edendamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

palub liikmesriikidel korraldada ulatuslikke kampaaniaid, et suurendada teadlikkust eakate inimeste olulisest rollist ühiskonnas ning vajadusest võimaldada eakamatel naistel aktiivselt tegutseda, muuhulgas nn väikesemahuliste tegevusalade edendamise kaudu;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse eakamate homo-, bi- ja transseksuaalsete naiste eriolukorda; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse eakamate homo-, bi- ja transseksuaalsete naiste eriolukorda;

Töö ja hooldamise ühendamine

| 13. | palub liikmesriikidel võtta kasutusele uusi puhkusetüüpe, võimaldades lisaks vanemapuhkusele võtta ka muud tasustatavat hoolduspuhkust, ning edendada tasustamata hooldamise võrdsemat jagamist meeste ja naiste vahel, sest kodune mitteametlik hooldus piirab hooldaja võimalusi väljaspool kodu tööl käia; on seisukohal, et sellega seoses on üks võimalus vanemate naiste vaesuse vähendamiseks toetada paindliku töötamise meetmeid, nagu osaline tööaeg ja jagatud töö; rõhutab aga sellega seoses, et paindliku ja täistööajaga töötajate ametialased õigused peavad olema võrdsed; juhib tähelepanu sellele, et vanemate naiste tööpuudust tuleb vähendada, saavutamaks ELi 2020. aasta strateegia tööhõivet puudutavaid eesmärke; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel võtta kasutusele uusi puhkusetüüpe, võimaldades lisaks vanemapuhkusele võtta ka muud tasustatavat hoolduspuhkust, ning edendada tasustamata hooldamise võrdsemat jagamist meeste ja naiste vahel, sest kodune mitteametlik hooldus piirab hooldaja võimalusi väljaspool kodu tööl käia; on seisukohal, et sellega seoses on üks võimalus vanemate naiste vaesuse vähendamiseks toetada paindliku töötamise meetmeid, nagu osaline tööaeg ja jagatud töö; rõhutab aga sellega seoses, et paindliku ja täistööajaga töötajate ametialased õigused peavad olema võrdsed; juhib tähelepanu sellele, et vanemate naiste tööpuudust tuleb vähendada, saavutamaks ELi 2020. aasta strateegia tööhõivet puudutavaid eesmärke;

| 14. | palub liikmesriikidel välja töötada mehhanismid, et tagada pensioniõiguste piisav kogunemine ka ajal, mil hooldaja sissetulek on hoolduskohustuste tõttu ajutiselt madalam – olukord, mis puudutab peamiselt naisi; palub komisjonil algatada uurimus liikmesriikide pensionisüsteemide erineva mõju kohta naistele ja meestele; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel välja töötada mehhanismid, et tagada pensioniõiguste piisav kogunemine ka ajal, mil hooldaja sissetulek on hoolduskohustuste tõttu ajutiselt madalam – olukord, mis puudutab peamiselt naisi; palub komisjonil algatada uurimus liikmesriikide pensionisüsteemide erineva mõju kohta naistele ja meestele;

| 15. | kutsub liikmesriike üles võtma pensionisüsteemide reformimisel ja pensioniea kohandamisel arvesse soolist mõõdet, arvestades töömallide puhul naiste ja meeste erinevusi ning vanemate naiste suuremat diskrimineerimisohtu tööturul; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles võtma pensionisüsteemide reformimisel ja pensioniea kohandamisel arvesse soolist mõõdet, arvestades töömallide puhul naiste ja meeste erinevusi ning vanemate naiste suuremat diskrimineerimisohtu tööturul;

| 16. | palub liikmesriikidel edendada vastastikuse abistamise vorme, et ületada noorte ja vanade vaheline lõhe, rakendades noorte indu ja vanade kogemust; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel edendada vastastikuse abistamise vorme, et ületada noorte ja vanade vaheline lõhe, rakendades noorte indu ja vanade kogemust;

Tervishoiu-, hooldus- ja sotsiaalteenused

| 17. | nõuab õigustepõhist lähenemisviisi, et võimaldada eakatel aktiivselt osaleda otsuste tegemisel, mis käsitlevad neile pakutava hoolduse ning sotsiaalteenuste ja ravi valikut ja väljatöötamist, kui valikud on olemas; nõuab ka nõudlusest lähtumist seoses mis tahes tüüpi hooldusteenuste pakkumisega, et võimaldada eakatel elada teistest sõltumatult nii kaua, kui nad soovivad; |
| --- | --- |

17.

nõuab õigustepõhist lähenemisviisi, et võimaldada eakatel aktiivselt osaleda otsuste tegemisel, mis käsitlevad neile pakutava hoolduse ning sotsiaalteenuste ja ravi valikut ja väljatöötamist, kui valikud on olemas; nõuab ka nõudlusest lähtumist seoses mis tahes tüüpi hooldusteenuste pakkumisega, et võimaldada eakatel elada teistest sõltumatult nii kaua, kui nad soovivad;

| 18. | nõuab, et toetuspoliitika oleks perekeskne, võimaldades inimestel valida, kas nad hoolitsevad eakate pereliikmete eest ise või taotlevad lisaks sotsiaalteenuseid; mõlemal juhul peaks hooldus olema võrdselt tasustatud; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et toetuspoliitika oleks perekeskne, võimaldades inimestel valida, kas nad hoolitsevad eakate pereliikmete eest ise või taotlevad lisaks sotsiaalteenuseid; mõlemal juhul peaks hooldus olema võrdselt tasustatud;

| 19. | toonitab, et riiklikud ja erateenused peaksid olema eakatele hõlpsasti ligipääsetavad, kvaliteetsed ja taskukohased ning nende struktuur peaks toetama võimalikult pikka kodust hooldusperioodi; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et riiklikud ja erateenused peaksid olema eakatele hõlpsasti ligipääsetavad, kvaliteetsed ja taskukohased ning nende struktuur peaks toetama võimalikult pikka kodust hooldusperioodi;

| 20. | on seisukohal, et mitteametlike hooldajate toetuseks, kellest enamus on naised, vajatakse terviklikku poliitikat, mis hõlmaks hooldajate staatust, hüvitisi ja sotsiaalkindlustusõigusi, sotsiaal- ja tugiteenuste osutamist, professionaalsete hooldusteenuste kättesaadavust jne; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et mitteametlike hooldajate toetuseks, kellest enamus on naised, vajatakse terviklikku poliitikat, mis hõlmaks hooldajate staatust, hüvitisi ja sotsiaalkindlustusõigusi, sotsiaal- ja tugiteenuste osutamist, professionaalsete hooldusteenuste kättesaadavust jne;

| 21. | rõhutab, et sageli naiste õlul lasuv vabatahtlik töö või mitteametlik hooldus ei peaks korvama sotsiaalhoolduse puudujääke, ning palub asjakohaste sotsiaalmeetmete loomist, et võimaldada naistel osaleda valitud tasustatavas tegevuses; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et sageli naiste õlul lasuv vabatahtlik töö või mitteametlik hooldus ei peaks korvama sotsiaalhoolduse puudujääke, ning palub asjakohaste sotsiaalmeetmete loomist, et võimaldada naistel osaleda valitud tasustatavas tegevuses;

| 22. | nõuab liikmesriikide tasandil abipakettide loomist, mis hõlmavad meetmeprogramme tööalase konkurentsivõime tõstmiseks, töötuse mõju vähendamiseks ja tööhõive taseme tõstmiseks üle 50-aastaste inimeste hulgas; |
| --- | --- |

22.

nõuab liikmesriikide tasandil abipakettide loomist, mis hõlmavad meetmeprogramme tööalase konkurentsivõime tõstmiseks, töötuse mõju vähendamiseks ja tööhõive taseme tõstmiseks üle 50-aastaste inimeste hulgas;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et hoolduse kvaliteet tuleb tagada vanaduse kvaliteedi parandamiseks ning selleks, et hoida ära füüsiline, seksuaalne, psühholoogiline ja majanduslik väärkohtlemine, mille all eakad sageli kannatavad; rõhutab, et eakate hoolduseks ette nähtud riiklikes ja eraasutustes elavatel inimestel peaks olema õigus osaleda nende asutustega seotud otsuste tegemises juhatuse ja haldusstruktuuride kaudu; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama riigi- ja erasektoris eakate hooldajatena töötavate isikute pideva koolituse ja nende töö korrapärase hindamise ning selle, et hooldajate tööle omistataks suurem majanduslik väärtus, kaasa arvatud tasu, kindlustus ja töötingimused; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et hoolduse kvaliteet tuleb tagada vanaduse kvaliteedi parandamiseks ning selleks, et hoida ära füüsiline, seksuaalne, psühholoogiline ja majanduslik väärkohtlemine, mille all eakad sageli kannatavad; rõhutab, et eakate hoolduseks ette nähtud riiklikes ja eraasutustes elavatel inimestel peaks olema õigus osaleda nende asutustega seotud otsuste tegemises juhatuse ja haldusstruktuuride kaudu; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama riigi- ja erasektoris eakate hooldajatena töötavate isikute pideva koolituse ja nende töö korrapärase hindamise ning selle, et hooldajate tööle omistataks suurem majanduslik väärtus, kaasa arvatud tasu, kindlustus ja töötingimused;

| 24. | palub liikmesriikidel pakkuda soodustusi eakate psühholoogilise ja füüsilise hooldamise alase väljaõppe korraldamiseks, samuti neile sobivate eluruumide leidmiseks; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel pakkuda soodustusi eakate psühholoogilise ja füüsilise hooldamise alase väljaõppe korraldamiseks, samuti neile sobivate eluruumide leidmiseks;

| 25. | ergutab tavaliselt haiglatena tegutsevate hooldekodude ümberkujundamist perekonnamudelit rakendavateks sõbralikeks asutusteks, mis võimaldaks vältida institutsionaliseerumist; |
| --- | --- |

25.

ergutab tavaliselt haiglatena tegutsevate hooldekodude ümberkujundamist perekonnamudelit rakendavateks sõbralikeks asutusteks, mis võimaldaks vältida institutsionaliseerumist;

| 26. | teeb ettepaneku tunnistada Alzheimeri tõbe käsitleva Euroopa tegevuskava käivitamisel asjakohaselt vanemate naiste osa dementsuse all kannatavate inimeste hooldamisel, ning soovib, et see kava kiiresti ellu rakendataks; peab ühtlasi vajalikuks riiklikke programme, et kindlaks teha, milliseid meetmeid võiks võtta vanemate naiste elukvaliteedi parandamiseks; teeb ettepaneku, et nende meetmete planeerimiseks ja rakendamiseks peetaks nõu Alzheimeri tõvega tegelevate ühendustega; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku tunnistada Alzheimeri tõbe käsitleva Euroopa tegevuskava käivitamisel asjakohaselt vanemate naiste osa dementsuse all kannatavate inimeste hooldamisel, ning soovib, et see kava kiiresti ellu rakendataks; peab ühtlasi vajalikuks riiklikke programme, et kindlaks teha, milliseid meetmeid võiks võtta vanemate naiste elukvaliteedi parandamiseks; teeb ettepaneku, et nende meetmete planeerimiseks ja rakendamiseks peetaks nõu Alzheimeri tõvega tegelevate ühendustega;

| 27. | palub võtta meditsiiniliste diagnooside juures arvesse soolist aspekti, et tagada diagnoosi täpsus ning see, et inimesed saavad asjakohast ravi ja hooldust; palub mitte piirata diagnoosi- ning tervishoiuteenuste ja hoolduse osutamise vahendeid üksnes patsiendi vanuse ja soo tõttu, st võimaldada ka eakatele naistele rinna-, emakakaela-, kopsu- ja kolorektaalvähi ning samuti südame-veresoonkonna haiguste sõeluuringuid; lisaks palub pöörata suuremat tähelepanu eelkõige vanemaid naisi ähvardavate haiguste, nt osteoporoosi ja reumatoidartriidi ennetamisele ja ravile; |
| --- | --- |

27.

palub võtta meditsiiniliste diagnooside juures arvesse soolist aspekti, et tagada diagnoosi täpsus ning see, et inimesed saavad asjakohast ravi ja hooldust; palub mitte piirata diagnoosi- ning tervishoiuteenuste ja hoolduse osutamise vahendeid üksnes patsiendi vanuse ja soo tõttu, st võimaldada ka eakatele naistele rinna-, emakakaela-, kopsu- ja kolorektaalvähi ning samuti südame-veresoonkonna haiguste sõeluuringuid; lisaks palub pöörata suuremat tähelepanu eelkõige vanemaid naisi ähvardavate haiguste, nt osteoporoosi ja reumatoidartriidi ennetamisele ja ravile;

| 28. | palub arvestada toitumist käsitlevates soovitustes soolist ja vanuselist aspekti; palub soolist ja vanuselist aspekti arvesse võtta ka toiduohutusega seotud soovitustes, nt toiduainete märgistamine, tervisealased väited, REACHi määrus ja uuendtoit; |
| --- | --- |

28.

palub arvestada toitumist käsitlevates soovitustes soolist ja vanuselist aspekti; palub soolist ja vanuselist aspekti arvesse võtta ka toiduohutusega seotud soovitustes, nt toiduainete märgistamine, tervisealased väited, REACHi määrus ja uuendtoit;

| 29. | juhib tähelepanu asjaolule, et nii tehnoloogia kui ka tehnilised uuendused võivad ühiskonda oluliselt aidata vananeva elanikkonna vajadustega kohanemisel; nõuab, et laialdasemalt võetaks kasutusele eakatega koostöös väljatöötatud uuendused, nagu lihtsustatud mobiiltelefonid ja internetiühendused, eritoodetesse paigaldatud nn targad andurid, mille eesmärk on vähendada õnnetusi, koerte treenimine nt mälu mõjutavaid haigusi põdevate inimeste abistamiseks jne, samuti nõuab eakate elukestva õppe eriprogrammide riiklikku toetamist; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu asjaolule, et nii tehnoloogia kui ka tehnilised uuendused võivad ühiskonda oluliselt aidata vananeva elanikkonna vajadustega kohanemisel; nõuab, et laialdasemalt võetaks kasutusele eakatega koostöös väljatöötatud uuendused, nagu lihtsustatud mobiiltelefonid ja internetiühendused, eritoodetesse paigaldatud nn targad andurid, mille eesmärk on vähendada õnnetusi, koerte treenimine nt mälu mõjutavaid haigusi põdevate inimeste abistamiseks jne, samuti nõuab eakate elukestva õppe eriprogrammide riiklikku toetamist;

| 30. | nõuab väljatöötamisjärgus ravimite katsetamist, et uurida nende mõju mitte ainult mehe, vaid ka naise kehale; |
| --- | --- |

30.

nõuab väljatöötamisjärgus ravimite katsetamist, et uurida nende mõju mitte ainult mehe, vaid ka naise kehale;

| 31. | teeb ettepaneku korraldada statistilisi uurimusi eakate inimeste vastase vägivalla suurenemise kohta, et juhtida tähelepanu sellele tõsisele probleemile – millest eakad ei ole enamasti võimelised teada andma, kuna nad võtavad halba kohtlemist vanaduse ja oma iseseisvusetuse loomuliku osana – ning et võidelda tõhusamalt ja suurema pühendumusega eakate väärkohtlemise vastu; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku korraldada statistilisi uurimusi eakate inimeste vastase vägivalla suurenemise kohta, et juhtida tähelepanu sellele tõsisele probleemile – millest eakad ei ole enamasti võimelised teada andma, kuna nad võtavad halba kohtlemist vanaduse ja oma iseseisvusetuse loomuliku osana – ning et võidelda tõhusamalt ja suurema pühendumusega eakate väärkohtlemise vastu;

| 32. | nõuab eriprogrammide koostamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ja eakate naiste kaasamist kohaliku kogukonna algatustesse, et vältida eakate naiste väljajäämist ühiskonnast; |
| --- | --- |

32.

nõuab eriprogrammide koostamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ja eakate naiste kaasamist kohaliku kogukonna algatustesse, et vältida eakate naiste väljajäämist ühiskonnast;

Edasiliikumine

| 33. | palub komisjonil teha 2011. aasta lõpuks ettepanek tegevuskava kohta, mis sisaldaks järgmist:






  — | uuring, kas vanadust käsitlevateks teadusuuringuteks on vaja rohkem vahendeid; |
| --- | --- | --- |

33.

palub komisjonil teha 2011. aasta lõpuks ettepanek tegevuskava kohta, mis sisaldaks järgmist:

—

uuring, kas vanadust käsitlevateks teadusuuringuteks on vaja rohkem vahendeid;

| — | meetmed kvaliteetse hoolduse ja hooldajate töötingimuste kvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed kvaliteetse hoolduse ja hooldajate töötingimuste kvaliteedi tagamiseks;

| — | muudatused sotsiaalkindlustuse sidususe suurendamiseks, sealhulgas pensioniskeemid, hoolduspuhkused ja osalise tööajaga töötamise kord; |
| --- | --- |

—

muudatused sotsiaalkindlustuse sidususe suurendamiseks, sealhulgas pensioniskeemid, hoolduspuhkused ja osalise tööajaga töötamise kord;

| — | soolisi erinevusi arvestav vanusega seotud haiguste käsitlus ning nende haiguste parima diagnoosimise ja ravi meetmed; |
| --- | --- |

—

soolisi erinevusi arvestav vanusega seotud haiguste käsitlus ning nende haiguste parima diagnoosimise ja ravi meetmed;

| — | iga-aastane aruandlus, mille aluseks on Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtted ning mida haldavad institutsionaalsel tasandil Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja liikmesriikide riiklikud ametid, eakate õiguste rikkumise ning meetmete kohta, mida tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil võtta, et kaotada otsene ja varjatud diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

iga-aastane aruandlus, mille aluseks on Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtted ning mida haldavad institutsionaalsel tasandil Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja liikmesriikide riiklikud ametid, eakate õiguste rikkumise ning meetmete kohta, mida tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil võtta, et kaotada otsene ja varjatud diskrimineerimine;

| — | õigusloomega mitteseotud meetmed vanuselise diskrimineerimise vastu, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniad; |
| --- | --- |

—

õigusloomega mitteseotud meetmed vanuselise diskrimineerimise vastu, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniad;

| — | vanemate sisserändajate ja nn LGBT-inimeste (homo-, bi- ja transseksuaalid) arvessevõtmine kõigis meetmetes; |
| --- | --- |

—

vanemate sisserändajate ja nn LGBT-inimeste (homo-, bi- ja transseksuaalid) arvessevõtmine kõigis meetmetes;

| — | põlvkondadevahelise solidaarsuse toetamise meetmed, nt kava toetada naisi, kes hoolitsevad lapselaste eest, kui lapsevanemad on töökohustuste tõttu ära; |
| --- | --- |

—

põlvkondadevahelise solidaarsuse toetamise meetmed, nt kava toetada naisi, kes hoolitsevad lapselaste eest, kui lapsevanemad on töökohustuste tõttu ära;

| — | meetmed eakate inimeste teadmiste ja töökogemuse rakendamiseks, näiteks tööd otsivate inimeste nõustamisega tegelevate eakate ühingute loomine; |
| --- | --- |

—

meetmed eakate inimeste teadmiste ja töökogemuse rakendamiseks, näiteks tööd otsivate inimeste nõustamisega tegelevate eakate ühingute loomine;

| — | parimate tavade vahetamine; |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine;

| 34. | palub komisjonil 2012. aasta lõpuks ajakohastada ja tugevdada järelevalvemehhanisme seoses põhiõiguste rakendamisega; samuti nõuab teadlikkuse suurendamist nendest sageli vähekasutatud mehhanismidest, sest eakad üldiselt ning eriti eakad naised ei ole oma õigustest teadlikud; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil 2012. aasta lõpuks ajakohastada ja tugevdada järelevalvemehhanisme seoses põhiõiguste rakendamisega; samuti nõuab teadlikkuse suurendamist nendest sageli vähekasutatud mehhanismidest, sest eakad üldiselt ning eriti eakad naised ei ole oma õigustest teadlikud;

| 35. | kinnitab, et igal mehel ja naisel ELis peab olema õigus piisavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, vastavalt oma vajadustele ja eelistustele; kutsub komisjoni esitama direktiivi põhiteenuste kohta, milles arvestataks riigisiseste tingimustega; toonitab, et eakad naised on eriti tundlikus olukorras, ning palub komisjonil kaaluda süsteemi, mille raames kõigile meestele ja naistele ELis antaks õigus põhisissetulekule, mis sõltub liikmesriigi elatustasemest; |
| --- | --- |

35.

kinnitab, et igal mehel ja naisel ELis peab olema õigus piisavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, vastavalt oma vajadustele ja eelistustele; kutsub komisjoni esitama direktiivi põhiteenuste kohta, milles arvestataks riigisiseste tingimustega; toonitab, et eakad naised on eriti tundlikus olukorras, ning palub komisjonil kaaluda süsteemi, mille raames kõigile meestele ja naistele ELis antaks õigus põhisissetulekule, mis sõltub liikmesriigi elatustasemest;

| 36. | kutsub komisjoni tagama, et ühenduse rahalisi vahendeid eraldataks projektidele, milles osalejate hulka kuulub sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevaid üksikuid ja eakaid naisi; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni tagama, et ühenduse rahalisi vahendeid eraldataks projektidele, milles osalejate hulka kuulub sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevaid üksikuid ja eakaid naisi;

*

* *

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜ bülletään 3-2006, punkt I.13.

(2)  ELT C 67 E, 12.3.2010, lk 31.

(3)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 95.

(4)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 75.

(5)  Euroopa Ülemkogu Stockholmi kohtumise (23. ja 24. märts 2001) eesistuja lõppjäreldused.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/55

---

Teisipäev, 7. september 2010Ajakirjandus ja uus meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomine

P7_TA(2010)0307

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta (2010/2015(INI))

2011/C 308 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu II jaotist;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 41 ja 42;

võttes arvesse 22. oktoobril 2008 allkirjastatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni pealkirjaga „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (1);

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „ „Debate Europe” – demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava kogemuste rakendamine” (KOM(2008)0158);

võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine audiovisuaalmeedia abil” (SEK(2008)0506);

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine interneti kaudu – kodanike kaasamine” (SEK(2007)1742);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta töödokumenti pealkirjaga „Ettepanek: institutsioonidevaheline kokkulepe partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel” (KOM(2007)0569);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (2);

võttes arvesse komisjoni 1. veebruari 2006. aasta teatist pealkirjaga „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” (KOM(2006)0035);

võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa teabevahetuspoliitikat käsitleva valge raamatu kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005)0494);

võttes arvesse oma 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu teabe- ja kommunikatsioonistrateegia rakendamise kohta (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0223/2010),

| A. | arvestades, et kodanike juurdepääs teabele ning poliitikakujundajate ja valijate vaheline suhtlemine on meie esindusdemokraatlike ühiskondade kesksed tahud ning vajalikud eeltingimused, et kasutada üldsuse õigust täielikuks ja informeeritud demokraatlikuks osalemiseks riigi ja ELi avalikus elus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodanike juurdepääs teabele ning poliitikakujundajate ja valijate vaheline suhtlemine on meie esindusdemokraatlike ühiskondade kesksed tahud ning vajalikud eeltingimused, et kasutada üldsuse õigust täielikuks ja informeeritud demokraatlikuks osalemiseks riigi ja ELi avalikus elus;

| B. | arvestades, et üldsusel on õigus saada teavet ELi ja selle konkreetsete projektide kohta, väljendada oma seisukohti ELi küsimustes ja saada ära kuulatud; arvestades, et vahendajate ülesanne on selle dialoogi hõlbustamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üldsusel on õigus saada teavet ELi ja selle konkreetsete projektide kohta, väljendada oma seisukohti ELi küsimustes ja saada ära kuulatud; arvestades, et vahendajate ülesanne on selle dialoogi hõlbustamine;

| C. | arvestades, et viimased Euroopa Parlamendi valimised ei muutnud valijate osalusprotsendi vähenemise suundumust ning tõstsid esile vajaduse jätkata jõupingutusi ELi ja selle kodanike teineteisele lähendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimased Euroopa Parlamendi valimised ei muutnud valijate osalusprotsendi vähenemise suundumust ning tõstsid esile vajaduse jätkata jõupingutusi ELi ja selle kodanike teineteisele lähendamiseks;

| D. | arvestades, et on selgeid tõendeid selle kohta, et kodanikud teavad ELi poliitikast ja küsimustest liiga vähe, kuid soovivad olla paremini informeeritud, nagu kajastavad ka mitmete Eurobaromeetri küsitluste tulemused; arvestades, et need küsitlused näitavad, et teabepuudus on üks peamisi põhjuseid, miks inimesed loobuvad hääletamast ega soovi usaldada ELi institutsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on selgeid tõendeid selle kohta, et kodanikud teavad ELi poliitikast ja küsimustest liiga vähe, kuid soovivad olla paremini informeeritud, nagu kajastavad ka mitmete Eurobaromeetri küsitluste tulemused; arvestades, et need küsitlused näitavad, et teabepuudus on üks peamisi põhjuseid, miks inimesed loobuvad hääletamast ega soovi usaldada ELi institutsioone;

| E. | arvestades, et Lissaboni leping on andnud parlamendile ELi otsustusprotsessides rohkem volitusi, mis muudab veelgi tähtsamaks ELi kodanike teavitamise nende valitud esindajate tööst; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni leping on andnud parlamendile ELi otsustusprotsessides rohkem volitusi, mis muudab veelgi tähtsamaks ELi kodanike teavitamise nende valitud esindajate tööst;

| F. | arvestades, et Lissaboni lepinguga on kehtestatud uus vorm üldsuse osalemiseks ELi poliitika kujundamises – Euroopa kodanikualgatus; arvestades, et üldsuse juurdepääs teabele ja selle kriitiline mõistmine on Euroopa kodanikualgatuse seisukohast võtmetähtsusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni lepinguga on kehtestatud uus vorm üldsuse osalemiseks ELi poliitika kujundamises – Euroopa kodanikualgatus; arvestades, et üldsuse juurdepääs teabele ja selle kriitiline mõistmine on Euroopa kodanikualgatuse seisukohast võtmetähtsusega;

| G. | arvestades, et avalikku sfääri võib mõista kui ruumi, milles kõik ELi kodanikud ja mitmekesised elanikkonnarühmad võivad avalikku poliitikat paremini mõista ja kus nendega selle üle arutatakse, eesmärgiga nende ootusi paremini täita, ning arvestades, et see peab olema ruum nii teabe andmiseks kui ka ulatuslikeks konsultatsioonideks, mis ületab riigipiire ning soodustab jagatud avaliku huvi tunnet kogu ELis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et avalikku sfääri võib mõista kui ruumi, milles kõik ELi kodanikud ja mitmekesised elanikkonnarühmad võivad avalikku poliitikat paremini mõista ja kus nendega selle üle arutatakse, eesmärgiga nende ootusi paremini täita, ning arvestades, et see peab olema ruum nii teabe andmiseks kui ka ulatuslikeks konsultatsioonideks, mis ületab riigipiire ning soodustab jagatud avaliku huvi tunnet kogu ELis;

| H. | arvestades, et mõistet „uus meedia” kasutatakse võrku ühendatud digitaalse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta; arvestades, et uus tehnoloogia soodustab teabe levikut ja sisendi mitmekesisust ning kaalutlevamat demokraatiat; arvestades, et elektrooniline sotsiaalne meedia loob uusi avalikkuse vorme, mis on füüsiliselt hajutatud, kuid seotud ühise huvi tõttu sama teema vastu ja millel on võime luua uusi piiriüleseid avalikke sfääre; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõistet „uus meedia” kasutatakse võrku ühendatud digitaalse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta; arvestades, et uus tehnoloogia soodustab teabe levikut ja sisendi mitmekesisust ning kaalutlevamat demokraatiat; arvestades, et elektrooniline sotsiaalne meedia loob uusi avalikkuse vorme, mis on füüsiliselt hajutatud, kuid seotud ühise huvi tõttu sama teema vastu ja millel on võime luua uusi piiriüleseid avalikke sfääre;

| I. | arvestades, et sotsiaalse meedia platvormide kasutamine parlamendi poolt 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaania ajal suurendas edukalt aktiivsete kasutajate arvu, eriti noorte hulgas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalse meedia platvormide kasutamine parlamendi poolt 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaania ajal suurendas edukalt aktiivsete kasutajate arvu, eriti noorte hulgas;

| J. | arvestades, et muutunud on viis, kuidas noored meediat tajuvad ja kasutavad; arvestades, et noored kasutavad uut tehnoloogiat laialdaselt kommunikatsioonivahendina; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muutunud on viis, kuidas noored meediat tajuvad ja kasutavad; arvestades, et noored kasutavad uut tehnoloogiat laialdaselt kommunikatsioonivahendina;

| K. | arvestades, et Euroopa avaliku sfääri loomine on tihedalt seotud üleeuroopaliste või riikidevaheliste meediastruktuuride olemasoluga; arvestades, et praegu puudub Euroopa ühine avalik sfäär, kuid on olemas väga elavad riikide avalikud sfäärid, mille vahel tuleks luua sünergia, nagu seda on teinud näiteks Prantsuse-Saksa telekanal Arte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa avaliku sfääri loomine on tihedalt seotud üleeuroopaliste või riikidevaheliste meediastruktuuride olemasoluga; arvestades, et praegu puudub Euroopa ühine avalik sfäär, kuid on olemas väga elavad riikide avalikud sfäärid, mille vahel tuleks luua sünergia, nagu seda on teinud näiteks Prantsuse-Saksa telekanal Arte;

| L. | arvestades, et Amsterdami lepingu protokolli kohaselt, mis käsitleb liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut (5), on liikmesriikide ülesanne määratleda ja korraldada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegevust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Amsterdami lepingu protokolli kohaselt, mis käsitleb liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut (5), on liikmesriikide ülesanne määratleda ja korraldada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegevust;

| M. | arvestades, et meediaturgu reguleeriv õigusraamistik erineb liikmesriigiti oluliselt ja seda tuleb austada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meediaturgu reguleeriv õigusraamistik erineb liikmesriigiti oluliselt ja seda tuleb austada;

| N. | arvestades, et riikide meedial ja eriti avalikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline kohustus teavitada avalikkust põhjalikult poliitilistest otsustusprotsessidest ja haldusest, mis peaks hõlmama ka ELi asju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et riikide meedial ja eriti avalikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline kohustus teavitada avalikkust põhjalikult poliitilistest otsustusprotsessidest ja haldusest, mis peaks hõlmama ka ELi asju;

| O. | arvestades, et inimeste ELi puudutavate teadmiste parandamise eelduseks on see, et EList saab kooli õppekavasse kuuluv teema; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimeste ELi puudutavate teadmiste parandamise eelduseks on see, et EList saab kooli õppekavasse kuuluv teema;

| P. | arvestades, et ajakirjandus on demokraatia oluline mõõdupuu, mis peaks tagama vaba juurdepääsu väga erinevatele seisukohtadele; arvestades, et ajakirjanikel ja meedial on juhtroll Euroopa integratsiooniprotsessis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ajakirjandus on demokraatia oluline mõõdupuu, mis peaks tagama vaba juurdepääsu väga erinevatele seisukohtadele; arvestades, et ajakirjanikel ja meedial on juhtroll Euroopa integratsiooniprotsessis;

| Q. | arvestades, et EL peaks liikmesriikides avaliku legitiimsuse otsinguil soodustama rahvusvahelise meedia teket, mis annaks Euroopale uue demokraatliku ja sõltumatu mõõtme, tugevdades samal ajal eeskirju, mille eesmärk on kaitsta pluralismi ja võidelda meediaomandi koondumise vastu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL peaks liikmesriikides avaliku legitiimsuse otsinguil soodustama rahvusvahelise meedia teket, mis annaks Euroopale uue demokraatliku ja sõltumatu mõõtme, tugevdades samal ajal eeskirju, mille eesmärk on kaitsta pluralismi ja võidelda meediaomandi koondumise vastu;

| R. | arvestades, et uute kommunikatsioonivahendite teke on muutnud kõiki ajakirjanduse ja meediatööstuse harusid, sundides järele mõtlema sektoris traditsiooniliselt kasutatud meetodite üle, et võimaldada kõikidel luua ja jagada blogide sisu; arvestades, et suhtlusvõrkudest on saanud veeb 2.0 keskne võimalus ning need on muutnud harjumusi ja loonud uudiste edastamisele uue mõõtme, sest üha rohkem ajakirjanikke kasutavad võrke teabeallika või teabe levitamise vahendina; arvestades, et sotsiaalset meediat kasutatakse mingil määral mitmesuguste artiklite kirjutamiseks ja taustauuringuteks ning ajakirjanikud kasutavad seda oma artiklite avaldamiseks, jagamiseks ja reklaamimiseks, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uute kommunikatsioonivahendite teke on muutnud kõiki ajakirjanduse ja meediatööstuse harusid, sundides järele mõtlema sektoris traditsiooniliselt kasutatud meetodite üle, et võimaldada kõikidel luua ja jagada blogide sisu; arvestades, et suhtlusvõrkudest on saanud veeb 2.0 keskne võimalus ning need on muutnud harjumusi ja loonud uudiste edastamisele uue mõõtme, sest üha rohkem ajakirjanikke kasutavad võrke teabeallika või teabe levitamise vahendina; arvestades, et sotsiaalset meediat kasutatakse mingil määral mitmesuguste artiklite kirjutamiseks ja taustauuringuteks ning ajakirjanikud kasutavad seda oma artiklite avaldamiseks, jagamiseks ja reklaamimiseks,

| 1. | võtab lähtekohaks asjaolu, et ELi institutsioonide eesmärk peab olema luua üheskoos Euroopa avalik sfäär, mida iseloomustab kõikide ELi kodanike võimalus osaleda ja mille aluseks on vaba ja tasuta juurdepääs komisjoni, nõukogu ja parlamendi kogu avalikule teabele kõikides ELi keeltes; |
| --- | --- |

1.

võtab lähtekohaks asjaolu, et ELi institutsioonide eesmärk peab olema luua üheskoos Euroopa avalik sfäär, mida iseloomustab kõikide ELi kodanike võimalus osaleda ja mille aluseks on vaba ja tasuta juurdepääs komisjoni, nõukogu ja parlamendi kogu avalikule teabele kõikides ELi keeltes;

| 2. | pooldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni pealkirjaga „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” ning nõuab tungivalt ELi institutsioonidelt selle deklaratsiooni austamist ja täitmist; |
| --- | --- |

2.

pooldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni pealkirjaga „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” ning nõuab tungivalt ELi institutsioonidelt selle deklaratsiooni austamist ja täitmist;

| 3. | on seisukohal, et ELi-teemaliste uudiste vahendamine peab toimuma iga liiki meedias, eriti massimeedias, ning olema erapooletu, faktipõhine ja sõltumatu, mis on üleeuroopalise arutelu tekitamise ja Euroopa avaliku sfääri loomise keskne eeltingimus; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ELi-teemaliste uudiste vahendamine peab toimuma iga liiki meedias, eriti massimeedias, ning olema erapooletu, faktipõhine ja sõltumatu, mis on üleeuroopalise arutelu tekitamise ja Euroopa avaliku sfääri loomise keskne eeltingimus;

| 4. | märgib, et probleemiks ei ole ELi ja selle institutsioone puudutava teabe ja uudiste puudumine internetis, vaid hoopis suure hulga teabe kättesaadavus ilma mingi korra ja süsteemita, mis viib olukorrani, kus liiga palju teavet tapab teabe; märgib, et kõik institutsioonid on käivitanud oma uudisteplatvormid, mis siiski laiemale avalikkusele huvi ei paku, kuna tihtipeale ei ole need piisavalt selged, atraktiivsed ja arusaadavad, mis sageli on tingitud asjaolust, et kasutatakse liiga tehnilist keelt, mis on inimeste jaoks, kes ei ole Euroopa asjadega kursis, väga eemaletõukav; on seisukohal, et nende platvormide jaoks on vaja sissejuhatavat portaali, mis selgitab kõikide Euroopa institutsioonide toimimist; |
| --- | --- |

4.

märgib, et probleemiks ei ole ELi ja selle institutsioone puudutava teabe ja uudiste puudumine internetis, vaid hoopis suure hulga teabe kättesaadavus ilma mingi korra ja süsteemita, mis viib olukorrani, kus liiga palju teavet tapab teabe; märgib, et kõik institutsioonid on käivitanud oma uudisteplatvormid, mis siiski laiemale avalikkusele huvi ei paku, kuna tihtipeale ei ole need piisavalt selged, atraktiivsed ja arusaadavad, mis sageli on tingitud asjaolust, et kasutatakse liiga tehnilist keelt, mis on inimeste jaoks, kes ei ole Euroopa asjadega kursis, väga eemaletõukav; on seisukohal, et nende platvormide jaoks on vaja sissejuhatavat portaali, mis selgitab kõikide Euroopa institutsioonide toimimist;

| 5. | kinnitab, et kommunikatsioon peaks põhinema tõelisel dialoogil üldsuse ja poliitikakujundajate vahel ning isikute rahulikul poliitilisel arutelul; soovib näha interaktiivsemat dialoogi, mis põhineks vähem institutsioonilisel kommunikatsioonil, mis on sageli eemaletõukav ja liiga kaugel inimeste igapäevaelust; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et kommunikatsioon peaks põhinema tõelisel dialoogil üldsuse ja poliitikakujundajate vahel ning isikute rahulikul poliitilisel arutelul; soovib näha interaktiivsemat dialoogi, mis põhineks vähem institutsioonilisel kommunikatsioonil, mis on sageli eemaletõukav ja liiga kaugel inimeste igapäevaelust;

| 6. | on veendunud, et tulemuste saavutamiseks peab kommunikatsiooni abil selgeks tegema, et ELi tasandil tehtud poliitilised otsused mõjutavad otseselt ELi kodanike igapäevaelu, sest kodanikud näevad ELi endiselt liiga kaugena ning arvavad, et ELil on liiga vähe mõjuvõimu nende tegelike probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et tulemuste saavutamiseks peab kommunikatsiooni abil selgeks tegema, et ELi tasandil tehtud poliitilised otsused mõjutavad otseselt ELi kodanike igapäevaelu, sest kodanikud näevad ELi endiselt liiga kaugena ning arvavad, et ELil on liiga vähe mõjuvõimu nende tegelike probleemide lahendamiseks;

| 7. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma teabevahetuspoliitikat ja seadma selle prioriteediks, kui algavad läbirääkimised 2013. aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku üle; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tugevdama oma teabevahetuspoliitikat ja seadma selle prioriteediks, kui algavad läbirääkimised 2013. aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku üle;

Liikmesriigid

| 8. | tuletab meelde, et ELi lepingu uue artikli 12 kohaselt on liikmesriikide parlamendid kaasatud ELi poliitika kujundamisse varasemas etapis kui seni, ning ergutab seda kaasatust, et suurendada ELi poliitilist arutelu riiklikul tasandil; rõhutab riikide parlamendiliikmete ELi poliitika kujundamisse kaasamise tähtsust ja tervitab algatusi, nagu riikide parlamendiliikmete osalemine parlamendikomisjonide koosolekutel voogedastuse kaudu; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et ELi lepingu uue artikli 12 kohaselt on liikmesriikide parlamendid kaasatud ELi poliitika kujundamisse varasemas etapis kui seni, ning ergutab seda kaasatust, et suurendada ELi poliitilist arutelu riiklikul tasandil; rõhutab riikide parlamendiliikmete ELi poliitika kujundamisse kaasamise tähtsust ja tervitab algatusi, nagu riikide parlamendiliikmete osalemine parlamendikomisjonide koosolekutel voogedastuse kaudu;

| 9. | rõhutab erakondade olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel Euroopa küsimustes; rõhutab, et erakondadel on juhtroll arutelu edendamisel ja Euroopa avaliku sfääri kujundamisel; on seisukohal, et erakonnad peaksid Euroopa teemad oma programmis tähtsamale kohale tõstma; |
| --- | --- |

9.

rõhutab erakondade olulist rolli avaliku arvamuse kujundamisel Euroopa küsimustes; rõhutab, et erakondadel on juhtroll arutelu edendamisel ja Euroopa avaliku sfääri kujundamisel; on seisukohal, et erakonnad peaksid Euroopa teemad oma programmis tähtsamale kohale tõstma;

| 10. | on veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on Euroopa arutelus oluline roll; on seisukohal, et nende rolli tuleks suurendada sihtotstarbeliste koostööprojektide abil avaliku kommunikatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on Euroopa arutelus oluline roll; on seisukohal, et nende rolli tuleks suurendada sihtotstarbeliste koostööprojektide abil avaliku kommunikatsiooni valdkonnas;

| 11. | rõhutab, et igal liikmesriigil on vaja spetsialiseeritud ELi asjade osakonda, kus oleks isik, kes vastutaks ELi poliitika kohalike, piirkondlike ja riiklike mõjude selgitamise eest, ning mis oleks kontaktpunktiks, kuhu inimesed saavad ELi puudutavates küsimustes pöörduda; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et igal liikmesriigil on vaja spetsialiseeritud ELi asjade osakonda, kus oleks isik, kes vastutaks ELi poliitika kohalike, piirkondlike ja riiklike mõjude selgitamise eest, ning mis oleks kontaktpunktiks, kuhu inimesed saavad ELi puudutavates küsimustes pöörduda;

| 12. | toonitab, kui oluline on, et pressinõunikud komisjoni esindustes ja parlamendi infobüroodes oleksid kutselised meediatöötajad, kelle ülesanne on täita Euroopa küsimusi käsitlevates riigisisestes aruteludes aktiivset ja nähtavat rolli; |
| --- | --- |

12.

toonitab, kui oluline on, et pressinõunikud komisjoni esindustes ja parlamendi infobüroodes oleksid kutselised meediatöötajad, kelle ülesanne on täita Euroopa küsimusi käsitlevates riigisisestes aruteludes aktiivset ja nähtavat rolli;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa integratsiooniprotsess on vaja noortele lähemale tuua ning seepärast palub liikmesriikidel ja piirkondadel kaaluda õpilastele ELi institutsioonide tutvustamiseks ELi teema täielikumat lisamist kõikidesse õppekavadesse, keskendudes ELi ajaloolisele taustale, eesmärgile ja toimimisele, ning julgustab neid selles valdkonnas ELi tasandil parimaid tavasid vahetama; on veendunud, et koolide täielik osalemine on ELi kommunikatsioonipoliitika jaoks väga tähtis, et jõuda noorteni ja neid kaasata; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa integratsiooniprotsess on vaja noortele lähemale tuua ning seepärast palub liikmesriikidel ja piirkondadel kaaluda õpilastele ELi institutsioonide tutvustamiseks ELi teema täielikumat lisamist kõikidesse õppekavadesse, keskendudes ELi ajaloolisele taustale, eesmärgile ja toimimisele, ning julgustab neid selles valdkonnas ELi tasandil parimaid tavasid vahetama; on veendunud, et koolide täielik osalemine on ELi kommunikatsioonipoliitika jaoks väga tähtis, et jõuda noorteni ja neid kaasata;

Meedia ja EL

| 14. | väljendab heameelt komisjoni ja parlamendi ELi-teemaliste koolituskavade üle ajakirjanikele ning nõuab nende mahu suurendamist, et rahuldada kasvavat nõudlust; väljendab muret komisjoni teabevahetuse eelarveridade, eriti programmi „Teave meedia jaoks” vahendite kärpimise pärast; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt komisjoni ja parlamendi ELi-teemaliste koolituskavade üle ajakirjanikele ning nõuab nende mahu suurendamist, et rahuldada kasvavat nõudlust; väljendab muret komisjoni teabevahetuse eelarveridade, eriti programmi „Teave meedia jaoks” vahendite kärpimise pärast;

| 15. | tunnistab, kui oluline on see, et Euronews laiendab oma keelte valikut, hõlmamaks kõiki ELi liikmesriikide keeli (ja mitte ainult) ning olemaks edaspidigi sõltumatu teleajakirjanduse mudel, mis edendab uudiste objektiivsust, poliitika kvaliteeti ja reklaami läbipaistvust; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, kui oluline on see, et Euronews laiendab oma keelte valikut, hõlmamaks kõiki ELi liikmesriikide keeli (ja mitte ainult) ning olemaks edaspidigi sõltumatu teleajakirjanduse mudel, mis edendab uudiste objektiivsust, poliitika kvaliteeti ja reklaami läbipaistvust;

| 16. | toonitab, kui oluline on austada ajakirjandusvabadust ja toimetuste sõltumatust nii ELi kui ka riigi tasandil, eriti avalik-õigusliku raadio- ja teleringhäälingu õigust oma programmi vastavalt oma äranägemisele koostada, sest nende programmi autonoomia on ELi ja tema meediamaastiku põhiväärtus ning ülimalt oluline vaba, avatud ja demokraatliku ühiskonna õitsenguks; |
| --- | --- |

16.

toonitab, kui oluline on austada ajakirjandusvabadust ja toimetuste sõltumatust nii ELi kui ka riigi tasandil, eriti avalik-õigusliku raadio- ja teleringhäälingu õigust oma programmi vastavalt oma äranägemisele koostada, sest nende programmi autonoomia on ELi ja tema meediamaastiku põhiväärtus ning ülimalt oluline vaba, avatud ja demokraatliku ühiskonna õitsenguks;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalsel meedial on tohutu potentsiaal noorteni jõudmiseks, ja julgustab seepärast nii komisjoni kui ka parlamenti tugevdama ajakirjanduslikult sõltumatu meedia reportaaže, mida tehakse riigist eraldiseisvalt; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalsel meedial on tohutu potentsiaal noorteni jõudmiseks, ja julgustab seepärast nii komisjoni kui ka parlamenti tugevdama ajakirjanduslikult sõltumatu meedia reportaaže, mida tehakse riigist eraldiseisvalt;

| 18. | rõhutab vajadust usaldusväärse poliitilise teabe järele, muu hulgas uue meedia valdkonnas, arvestades meedia erilist rolli demokraatliku tahte ja avaliku arvamuse kujundamise protsessis; rõhutab, kui oluline on edendada avaliku ja erameedia partnerlust, et jõuda laiema üldsuseni; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust usaldusväärse poliitilise teabe järele, muu hulgas uue meedia valdkonnas, arvestades meedia erilist rolli demokraatliku tahte ja avaliku arvamuse kujundamise protsessis; rõhutab, kui oluline on edendada avaliku ja erameedia partnerlust, et jõuda laiema üldsuseni;

| 19. | julgustab komisjoni ja parlamenti veelgi suurendama jõupingutusi oma töötajate harimisel ja koolitamisel teabevahetusoskuste vallas, mis võimaldaks neil meedia ja üldsusega suhelda, et parandada ELi institutsioonide teabeandmist ja kommunikatsiooni; peab nende tingimuste täitmiseks väga oluliseks professionaalsete ajakirjanike tõhustatud töölevõtmist; |
| --- | --- |

19.

julgustab komisjoni ja parlamenti veelgi suurendama jõupingutusi oma töötajate harimisel ja koolitamisel teabevahetusoskuste vallas, mis võimaldaks neil meedia ja üldsusega suhelda, et parandada ELi institutsioonide teabeandmist ja kommunikatsiooni; peab nende tingimuste täitmiseks väga oluliseks professionaalsete ajakirjanike tõhustatud töölevõtmist;

| 20. | palub komisjonil olla avatud kõikide kommunikatsiooniviiside suhtes, luua tihedamad suhted ajakirjanike ja meediaga ning toetada kõiki projekte ja algatusi, mille eesmärk on üldsust ELi asjadest paremini teavitada; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil olla avatud kõikide kommunikatsiooniviiside suhtes, luua tihedamad suhted ajakirjanike ja meediaga ning toetada kõiki projekte ja algatusi, mille eesmärk on üldsust ELi asjadest paremini teavitada;

| 21. | soovitab komisjonil edendada ja rahastada teabevahetust ELi teemade kajastamise heade tavade üle eri liikmesriikide ringhäälinguorganisatsioonide ja teiste meediakanalite vahel, muu hulgas koolitada avalik-õigusliku ja erameedia sektoreid; |
| --- | --- |

21.

soovitab komisjonil edendada ja rahastada teabevahetust ELi teemade kajastamise heade tavade üle eri liikmesriikide ringhäälinguorganisatsioonide ja teiste meediakanalite vahel, muu hulgas koolitada avalik-õigusliku ja erameedia sektoreid;

| 22. | on arvamusel, et viimase aja suundumus, mille kohaselt akrediteeritud ajakirjanike arv Brüsselis väheneb, on äärmiselt murettekitav, ning on seisukohal, et selline olukord ei ole ei ELi institutsioonide ega Brüsseli akrediteeritud ajakirjanike huvides; kutsub seepärast ELi institutsioone üles tegema Brüsselis asuvate pressiesindajatega nende toetamiseks tihedamat koostööd ja kohtlema neid suurema avatusega; teeb seetõttu ettepaneku võtta meetmeid ajakirjanike akrediteerimise korra lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et viimase aja suundumus, mille kohaselt akrediteeritud ajakirjanike arv Brüsselis väheneb, on äärmiselt murettekitav, ning on seisukohal, et selline olukord ei ole ei ELi institutsioonide ega Brüsseli akrediteeritud ajakirjanike huvides; kutsub seepärast ELi institutsioone üles tegema Brüsselis asuvate pressiesindajatega nende toetamiseks tihedamat koostööd ja kohtlema neid suurema avatusega; teeb seetõttu ettepaneku võtta meetmeid ajakirjanike akrediteerimise korra lihtsustamiseks;

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et paljud meediaettevõtted ning eriti avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid on teinud märkimisväärseid investeeringuid eelkõige internetis pakutavatesse uutesse interaktiivsetesse mittelineaarsetesse meediateenustesse, mis hõlmavad uudiseid ja päevakajalisi sündmusi, muu hulgas Euroopa teemadel, ning jõuavad seetõttu eelkõige noorema vaatajaskonnani; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt asjaolu üle, et paljud meediaettevõtted ning eriti avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid on teinud märkimisväärseid investeeringuid eelkõige internetis pakutavatesse uutesse interaktiivsetesse mittelineaarsetesse meediateenustesse, mis hõlmavad uudiseid ja päevakajalisi sündmusi, muu hulgas Euroopa teemadel, ning jõuavad seetõttu eelkõige noorema vaatajaskonnani;

| 24. | tunnistab, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei ole ainus vahend, mida saab kasutada ELi sõnumi kodanikeni toimetamiseks, sest empiirilised tõendid näitavad, et eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid on ELi uudiste kajastamisel samuti võtmetähtsusega ning võivad aidata kaasa Euroopa avaliku sfääri kujundamisele ja edendamisele; |
| --- | --- |

24.

tunnistab, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ei ole ainus vahend, mida saab kasutada ELi sõnumi kodanikeni toimetamiseks, sest empiirilised tõendid näitavad, et eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid on ELi uudiste kajastamisel samuti võtmetähtsusega ning võivad aidata kaasa Euroopa avaliku sfääri kujundamisele ja edendamisele;

| 25. | pooldab pilootprojekti uurimisstipendiumide määramiseks piiriülesele uurivale ajakirjandusele; on seisukohal, et valimispaneeli liikmete sõltumatus on hädavajalik ajakirjandusliku sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

25.

pooldab pilootprojekti uurimisstipendiumide määramiseks piiriülesele uurivale ajakirjandusele; on seisukohal, et valimispaneeli liikmete sõltumatus on hädavajalik ajakirjandusliku sõltumatuse tagamiseks;

| 26. | ergutab Euroopa algatuse loomist eelkõige noorte ajakirjanike koolitamiseks Euroopa asjades; on jätkuvalt arvamusel, et tuleks astuda samme, mis innustaksid ajakirjanikke kirjutama regulaarselt artikleid ELi institutsioonide töö kohta; ergutab liikmesriike lisama koolide õppekavadesse uut meediat kasutava ajakirjanduse õppeainet; |
| --- | --- |

26.

ergutab Euroopa algatuse loomist eelkõige noorte ajakirjanike koolitamiseks Euroopa asjades; on jätkuvalt arvamusel, et tuleks astuda samme, mis innustaksid ajakirjanikke kirjutama regulaarselt artikleid ELi institutsioonide töö kohta; ergutab liikmesriike lisama koolide õppekavadesse uut meediat kasutava ajakirjanduse õppeainet;

Avalik-õiguslik meedia

| 27. | rõhutab, et Amsterdami protokolli kohaselt on avalik-õigusliku ringhäälingu määratlemine, korraldamine ja rahastamine liikmesriikide pädevuses; ergutab seepärast liikmesriike võimaluse korral lisama sinna ELi asju käsitlevad uudised, kooskõlas ajakirjandusliku sõltumatuse ja ajakirjanduseetikaga; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Amsterdami protokolli kohaselt on avalik-õigusliku ringhäälingu määratlemine, korraldamine ja rahastamine liikmesriikide pädevuses; ergutab seepärast liikmesriike võimaluse korral lisama sinna ELi asju käsitlevad uudised, kooskõlas ajakirjandusliku sõltumatuse ja ajakirjanduseetikaga;

| 28. | rõhutab, et riiklikel ja piirkondlikel avalik-õiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline ülesanne teavitada avalikkust ELi tasandi poliitikast ja poliitika kujundamisest; rõhutab sellega seoses, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad kriitiliselt ja täiesti sõltumatult vaatama üle oma ELi teemade vahendamise ja seadma kaugeleulatuvad eesmärgid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et riiklikel ja piirkondlikel avalik-õiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline ülesanne teavitada avalikkust ELi tasandi poliitikast ja poliitika kujundamisest; rõhutab sellega seoses, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid peavad kriitiliselt ja täiesti sõltumatult vaatama üle oma ELi teemade vahendamise ja seadma kaugeleulatuvad eesmärgid;

| 29. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatuse ning et viimastel on kohustus ELi teemasid vahendada, arvestades nende kui avaliku teenuse osutajate ülesannet teavitada ja toetada kodanikke ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatuse ning et viimastel on kohustus ELi teemasid vahendada, arvestades nende kui avaliku teenuse osutajate ülesannet teavitada ja toetada kodanikke ja kodanikuühiskonda;

| 30. | rõhutab, et avalik-õiguslik meedia peaks võtma kasutusele uue meedia kommunikatsioonitehnikad, et suurendada oma usaldusväärsust avatud avaliku osaluse kaudu; julgustab avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone näiteks looma voogedastust kasutavaid internetifoorumeid, kus avalikkus saab jälgida liikmesriikide parlamentides ja Euroopa Parlamendis toimuvat arutelu ning sel teemal arvamusi vahetada; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et avalik-õiguslik meedia peaks võtma kasutusele uue meedia kommunikatsioonitehnikad, et suurendada oma usaldusväärsust avatud avaliku osaluse kaudu; julgustab avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone näiteks looma voogedastust kasutavaid internetifoorumeid, kus avalikkus saab jälgida liikmesriikide parlamentides ja Euroopa Parlamendis toimuvat arutelu ning sel teemal arvamusi vahetada;

ELi ja kohalik tasand

| 31. | rõhutab vajadust tagada, et ELi institutsioonid töötaksid üheskoos kommunikatsioonitegevuse parandamiseks; on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid aitama detsentraliseerida ELi kommunikatsioonipoliitikat, et anda sellele teabevahetuse eri tasandite lähendamiseks kohalik ja piirkondlik mõõde, ning nad peaksid ergutama liikmesriike andma üldsusele rohkem teavet ELiga seotud küsimuste kohta; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust tagada, et ELi institutsioonid töötaksid üheskoos kommunikatsioonitegevuse parandamiseks; on seisukohal, et ELi institutsioonid peaksid aitama detsentraliseerida ELi kommunikatsioonipoliitikat, et anda sellele teabevahetuse eri tasandite lähendamiseks kohalik ja piirkondlik mõõde, ning nad peaksid ergutama liikmesriike andma üldsusele rohkem teavet ELiga seotud küsimuste kohta;

| 32. | palub komisjonil jätkata kohaliku tasandi lähenemisviisi, et muuta EL kohalikul tasandil nähtavamaks; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil jätkata kohaliku tasandi lähenemisviisi, et muuta EL kohalikul tasandil nähtavamaks;

| 33. | võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni töö kohalike raadio- ja televisioonivõrkudega ja nende rahastamise; juhib tähelepanu sellele, et ringhäälinguorganisatsioonide toimetused peavad olema täiesti sõltumatud; |
| --- | --- |

33.

võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni töö kohalike raadio- ja televisioonivõrkudega ja nende rahastamise; juhib tähelepanu sellele, et ringhäälinguorganisatsioonide toimetused peavad olema täiesti sõltumatud;

Euroopa Parlament

| 34. | soovitab luua Euroopa Parlamendi ajutise töörühma, et uurida olemasolevaid uue meedia lahendusi ning esitada ettepanekud selle kohta, kuidas luua liikmesriikide või piirkondlike parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel parlamentidevahelisi suhteid; |
| --- | --- |

34.

soovitab luua Euroopa Parlamendi ajutise töörühma, et uurida olemasolevaid uue meedia lahendusi ning esitada ettepanekud selle kohta, kuidas luua liikmesriikide või piirkondlike parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel parlamentidevahelisi suhteid;

| 35. | tunnistab liikmesriikide parlamentide olulist rolli ja sellega seoses Euroopa Parlamendi infobüroode tähtsust liikmesriikides; osutab siiski, et nähtavamaks muutumiseks peavad nad oma ülesannete hulka lisama sidemete tugevdamise liikmesriikide parlamentidega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

35.

tunnistab liikmesriikide parlamentide olulist rolli ja sellega seoses Euroopa Parlamendi infobüroode tähtsust liikmesriikides; osutab siiski, et nähtavamaks muutumiseks peavad nad oma ülesannete hulka lisama sidemete tugevdamise liikmesriikide parlamentidega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning kodanikuühiskonna esindajatega;

| 36. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi infobürood peavad saama kohaliku iseloomu ning andma üldsusele suunatud teavet parlamendi otsuste ja tegevuse kohta; teeb ettepaneku kaaluda võimalust suurendada infobüroode sõltumatust otsustamisel, kuidas üldsusega suhelda; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi infobürood peavad saama kohaliku iseloomu ning andma üldsusele suunatud teavet parlamendi otsuste ja tegevuse kohta; teeb ettepaneku kaaluda võimalust suurendada infobüroode sõltumatust otsustamisel, kuidas üldsusega suhelda;

| 37. | on seisukohal, et parlamendi infobürood liikmesriikides peaksid mängima suuremat rolli nii riikliku, piirkondliku kui ka kohaliku meedia kaasamises; soovitab suurendada parlamendi infobüroode eelarveridade mahtu konkreetse eesmärgiga tagada parem kommunikatsioon; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et parlamendi infobürood liikmesriikides peaksid mängima suuremat rolli nii riikliku, piirkondliku kui ka kohaliku meedia kaasamises; soovitab suurendada parlamendi infobüroode eelarveridade mahtu konkreetse eesmärgiga tagada parem kommunikatsioon;

| 38. | on veendunud, et oleks vaja hinnata EuroparlTV tulu ja kulu suhet, võttes aluseks vaadatavuse ja vaatajaskonna põhjaliku analüüsi; on veendunud, et EuroparlTV tuleks muuta tõhusamaks ning integreerida seda rohkem parlamendi internetistrateegiaga, kohandades samaaegselt selle staatust, et tagada toimetuse sõltumatus, ning tehes selle sisu võimalikult laialdaselt kättesaadavaks nendele telekanalitele ja internetimeediale, kes soovib seda kasutada; |
| --- | --- |

38.

on veendunud, et oleks vaja hinnata EuroparlTV tulu ja kulu suhet, võttes aluseks vaadatavuse ja vaatajaskonna põhjaliku analüüsi; on veendunud, et EuroparlTV tuleks muuta tõhusamaks ning integreerida seda rohkem parlamendi internetistrateegiaga, kohandades samaaegselt selle staatust, et tagada toimetuse sõltumatus, ning tehes selle sisu võimalikult laialdaselt kättesaadavaks nendele telekanalitele ja internetimeediale, kes soovib seda kasutada;

| 39. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi ajakirjandusauhind sisaldab uue meedia kategooriat; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi ajakirjandusauhind sisaldab uue meedia kategooriat;

Ajakirjandus ja uus meedia

| 40. | nõuab tungivalt, et ajakirjanikud ja teised meediatöötajad tuleksid kokku, et arutada ja mõtiskleda Euroopa ajakirjanduse tuleviku üle; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et ajakirjanikud ja teised meediatöötajad tuleksid kokku, et arutada ja mõtiskleda Euroopa ajakirjanduse tuleviku üle;

| 41. | rõhutab, et liikmesriigid peavad leidma ELi meediale elujõulise vormi, mis läheks kaugemale lihtsalt teabe edastamisest ning võimaldaks sellel anda tõelise panuse ELi kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et liikmesriigid peavad leidma ELi meediale elujõulise vormi, mis läheks kaugemale lihtsalt teabe edastamisest ning võimaldaks sellel anda tõelise panuse ELi kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse;

| 42. | rõhutab, et kuigi suhtlusvõrgud on suhteliselt hea viis kiiresti teavet levitada, ei ole nende usaldusväärsus teabeallikana alati piisavalt suur ning neid ei saa pidada professionaalse meedia osaks; toonitab, et viis, kuidas suhtlusvõrkudes andmeid käsitletakse, võib olla sageli ohtlik ja vastuolus ajakirjanduseetikaga ning seetõttu tuleb nende uute vahendite kasutamisel ettevaatlik olla; rõhutab uue meedia eetikakoodeksi koostamise tähtsust; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kuigi suhtlusvõrgud on suhteliselt hea viis kiiresti teavet levitada, ei ole nende usaldusväärsus teabeallikana alati piisavalt suur ning neid ei saa pidada professionaalse meedia osaks; toonitab, et viis, kuidas suhtlusvõrkudes andmeid käsitletakse, võib olla sageli ohtlik ja vastuolus ajakirjanduseetikaga ning seetõttu tuleb nende uute vahendite kasutamisel ettevaatlik olla; rõhutab uue meedia eetikakoodeksi koostamise tähtsust;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et muutused ajakirjanike töös sillutavad teed avatumale ja pühendunumale meediale, mis on üha paremini informeeritud kogukondade teenistuses, kuid tuleb tagada, et see on ajakirjanduse kui terviku huvides ega mõjuta ajakirjanike staatust; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et muutused ajakirjanike töös sillutavad teed avatumale ja pühendunumale meediale, mis on üha paremini informeeritud kogukondade teenistuses, kuid tuleb tagada, et see on ajakirjanduse kui terviku huvides ega mõjuta ajakirjanike staatust;

| 44. | rõhutab, et ajakirjanikud ja meediatöötajad peavad jääma valvsaks oma pidevalt muutuva eriala arengute suhtes ning kasutama ära võimalusi, mida pakuvad suhtlusvõrgud, mis tõenäoliselt võimaldavad neil laiendada oma teadmistevõrku ja hõlbustada nn veebijälgimist; märgib huviga, et hoolimata suhtlusvõrkude pöördumatust esilekerkimisest, on ajakirjandus säilitanud oma võtmerolli uudiste edastamisel, sest ajakirjanikud kasutavad neid äärmiselt mitmekesiseid võrke põhjalikeks uuringuteks ja faktide kontrollimiseks, mis toob kaasa uue osalusajakirjanduse mudeli ning edendab teabe levitamist; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ajakirjanikud ja meediatöötajad peavad jääma valvsaks oma pidevalt muutuva eriala arengute suhtes ning kasutama ära võimalusi, mida pakuvad suhtlusvõrgud, mis tõenäoliselt võimaldavad neil laiendada oma teadmistevõrku ja hõlbustada nn veebijälgimist; märgib huviga, et hoolimata suhtlusvõrkude pöördumatust esilekerkimisest, on ajakirjandus säilitanud oma võtmerolli uudiste edastamisel, sest ajakirjanikud kasutavad neid äärmiselt mitmekesiseid võrke põhjalikeks uuringuteks ja faktide kontrollimiseks, mis toob kaasa uue osalusajakirjanduse mudeli ning edendab teabe levitamist;

| 45. | rõhutab ajakirjanike suurt rolli moodsas ühiskonnas, mis seisab silmitsi infouputusega, sest ainult nemad võivad anda teabele märkimisväärset lisaväärtust, kasutades oma ekspertteadmisi, eetikat, oskusi ja usaldusväärsust, et uudised mõtestada; juhib tähelepanu asjaolule, et meedia kvaliteeti ja sõltumatust saab tagada üksnes rangete ameti- ja sotsiaalsete standardite abil; |
| --- | --- |

45.

rõhutab ajakirjanike suurt rolli moodsas ühiskonnas, mis seisab silmitsi infouputusega, sest ainult nemad võivad anda teabele märkimisväärset lisaväärtust, kasutades oma ekspertteadmisi, eetikat, oskusi ja usaldusväärsust, et uudised mõtestada; juhib tähelepanu asjaolule, et meedia kvaliteeti ja sõltumatust saab tagada üksnes rangete ameti- ja sotsiaalsete standardite abil;

*

* *

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 13, 20.1.2009, lk 3.

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

(3)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 369.

(4)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 403.

(5)  EÜT C 340, 10.11.1997, lk 109.

---

Kolmapäev, 8. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/62

---

Kolmapäev, 8. september 2010Inimõigused Iraanis, eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumid

P7_TA(2010)0310

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Iraanis – eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumite kohta

2011/C 308 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi, ning eelkõige 22. oktoobri 2009. aasta (1) ja 10. veebruari 2010. aasta (2) resolutsioone;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi avaldust seoses surmanuhtlusevastase Euroopa päevaga 9. oktoobril 2009. aastal ning tema 11. augusti 2010. aasta avaldust bahaistide usujuhtide vangi mõistmise kohta Iraanis;

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. juuni ja 6. juuli 2010. aasta avaldusi;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. septembri 2009. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 4. märtsi 2010. aasta avaldust Iraani kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone ning eelkõige resolutsioone 62/149 ja 63/168, millega nähakse ette hukkamiste moratooriumi kehtestamine kuni surmanuhtluse lõpliku kaotamiseni;

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja lapse õiguste konventsiooni, millega Iraani Islamivabariik on ühinenud;

võttes arvesse diplomaatiliste suhete ja konsulaarsuhete 1963. aasta Viini konventsiooni;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Iraanile kuulub endiselt kurb rekord riigina, kus hukatakse elanikkonna kohta kõige rohkem inimesi ja kõige rohkem alaealisi õiguserikkujaid maailmas, ning arvestades, et üksnes 2010. aastal on välja kuulutatud umbes 2 000 surmaotsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraanile kuulub endiselt kurb rekord riigina, kus hukatakse elanikkonna kohta kõige rohkem inimesi ja kõige rohkem alaealisi õiguserikkujaid maailmas, ning arvestades, et üksnes 2010. aastal on välja kuulutatud umbes 2 000 surmaotsust;

| B. | arvestades, et teadete kohaselt on üksnes mõne viimase nädala jooksul Mashadi Vahil Abadi vanglas hukatud rohkem kui 100 vangi uimastitega seotud süüasjus ning lähipäevil kavatsetakse hukata veel sadakond inimest; arvestades, et nende massihukkamistega, mis otsustati pealegi suurima saladuskatte all, rikutakse jõhkralt rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teadete kohaselt on üksnes mõne viimase nädala jooksul Mashadi Vahil Abadi vanglas hukatud rohkem kui 100 vangi uimastitega seotud süüasjus ning lähipäevil kavatsetakse hukata veel sadakond inimest; arvestades, et nende massihukkamistega, mis otsustati pealegi suurima saladuskatte all, rikutakse jõhkralt rahvusvahelist õigust;

| C. | arvestades, et vastuolus Iraani kõrgeima astme õigusasutuste kinnitustega kehtestab Iraan endiselt karistusena kividega surnuks loopimist, nagu Sahineh Mohammadi Ashtiani juhtumi puhul abielurikkumise eest, mida rõhutati tema 11. augustil 2010. aastal televisioonis üle kantud nn ülestunnistuses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastuolus Iraani kõrgeima astme õigusasutuste kinnitustega kehtestab Iraan endiselt karistusena kividega surnuks loopimist, nagu Sahineh Mohammadi Ashtiani juhtumi puhul abielurikkumise eest, mida rõhutati tema 11. augustil 2010. aastal televisioonis üle kantud nn ülestunnistuses;

| D. | arvestades, et Sakineh Mohammadi Ashtianile, keda süüdistati pärast abikaasa surma kahes abieluvälises intiimsuhtes, määrati 2006. aastal Iraanis karistuseks 99 piitsahoopi ja karistus viidi samal aastal täide; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sakineh Mohammadi Ashtianile, keda süüdistati pärast abikaasa surma kahes abieluvälises intiimsuhtes, määrati 2006. aastal Iraanis karistuseks 99 piitsahoopi ja karistus viidi samal aastal täide;

| E. | arvestades, et teda peeti ka kaassüüdlaseks oma abikaasa mõrvas, kuid ta mõisteti õigeks, misjärel esitati talle süüdistus abielurikkumises ja määrati karistuseks surmanuhtlus kividega surnuks loopimise teel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teda peeti ka kaassüüdlaseks oma abikaasa mõrvas, kuid ta mõisteti õigeks, misjärel esitati talle süüdistus abielurikkumises ja määrati karistuseks surmanuhtlus kividega surnuks loopimise teel;

| F. | arvestades, et kividega surnuks loopimine, mis pidi toimuma 9. juulil 2010, lükati Iraani ametivõimude poolt rahvusvahelise surve tõttu „humanitaarkaalutlustel” edasi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kividega surnuks loopimine, mis pidi toimuma 9. juulil 2010, lükati Iraani ametivõimude poolt rahvusvahelise surve tõttu „humanitaarkaalutlustel” edasi;

| G. | arvestades, et kividega surnuks loopimine on selges vastuolus Iraani rahvusvaheliste kohustustega kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti alusel; arvestades, et Iraan nõustus alles hiljuti tema suhtes ÜRO Inimõiguste Nõukogus teostatud üldise korrapärase läbivaatamise käigus järgima vähemalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti miinimumstandardeid ja sätteid seoses surmanuhtlusega, kuni riigis selline karistus kehtib; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kividega surnuks loopimine on selges vastuolus Iraani rahvusvaheliste kohustustega kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti alusel; arvestades, et Iraan nõustus alles hiljuti tema suhtes ÜRO Inimõiguste Nõukogus teostatud üldise korrapärase läbivaatamise käigus järgima vähemalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti miinimumstandardeid ja sätteid seoses surmanuhtlusega, kuni riigis selline karistus kehtib;

| H. | arvestades, et alaealine õiguserikkuja Ebrahim Hamidi mõisteti pärast tema väitel piinamise tagajärjel saavutatud ülestunnistust 2010. aasta augustis surma selle eest, et ta olevat kõigest 16aastaselt väidetavalt kasutanud ühe mehe suhtes seksuaalset vägivalda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alaealine õiguserikkuja Ebrahim Hamidi mõisteti pärast tema väitel piinamise tagajärjel saavutatud ülestunnistust 2010. aasta augustis surma selle eest, et ta olevat kõigest 16aastaselt väidetavalt kasutanud ühe mehe suhtes seksuaalset vägivalda;

| I. | arvestades, et mõlema juhtumi kaitseadvokaat Mohammad Mostafaei, kes püüdis tõsta avalikkuse teadlikkust kohtualuste olukorrast, pidi arreteerimise kartuses riigist põgenema, ning arvestades, et üha rohkem inimõiguste juriste, sealhulgas Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard ja Mohammad Seifzadeh, ning isegi niisugused silmapaistvad isikud nagu Nobeli preemia laureaat Shirin Ebadi, seisavad silmitsi riigipoolse tagakiusamisega, mis seisneb erakorralistes maksunõuetes ja ähvardustes, mis on suunatud nende elu ja perekonna vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõlema juhtumi kaitseadvokaat Mohammad Mostafaei, kes püüdis tõsta avalikkuse teadlikkust kohtualuste olukorrast, pidi arreteerimise kartuses riigist põgenema, ning arvestades, et üha rohkem inimõiguste juriste, sealhulgas Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard ja Mohammad Seifzadeh, ning isegi niisugused silmapaistvad isikud nagu Nobeli preemia laureaat Shirin Ebadi, seisavad silmitsi riigipoolse tagakiusamisega, mis seisneb erakorralistes maksunõuetes ja ähvardustes, mis on suunatud nende elu ja perekonna vastu;

| J. | arvestades, et Nasrin Sotoudeh – tuntud inimõiguste jurist, keda austatakse laialdaselt tema töö eest surmanuhtlust ootavate alaealiste abistamisel ja meelsusvangide kaitsmise eest – vahistati 4. septembril 2010 süüdistatuna riigivastase propaganda tegemises ning kollusioonis ja kogunemises eesmärgiga ohustada riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Nasrin Sotoudeh – tuntud inimõiguste jurist, keda austatakse laialdaselt tema töö eest surmanuhtlust ootavate alaealiste abistamisel ja meelsusvangide kaitsmise eest – vahistati 4. septembril 2010 süüdistatuna riigivastase propaganda tegemises ning kollusioonis ja kogunemises eesmärgiga ohustada riigi julgeolekut;

| K. | arvestades, et aasta pärast petturlikke presidendivalimisi ja nendele järgnenud massilisi meeleavaldusi, viibivad sajad meeleavaldajad, ajakirjanikud ja kodanikuõiguste aktivistid või isegi meeleavaldustega mitteseotud kodanikud, nagu Hollandi kodanik Zahra Bahrami, endiselt vangistuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et aasta pärast petturlikke presidendivalimisi ja nendele järgnenud massilisi meeleavaldusi, viibivad sajad meeleavaldajad, ajakirjanikud ja kodanikuõiguste aktivistid või isegi meeleavaldustega mitteseotud kodanikud, nagu Hollandi kodanik Zahra Bahrami, endiselt vangistuses;

| L. | arvestades, et Zahra Bahrami, kes reisis Iraani oma perega kohtumiseks, vahistati pärast Ashura meeleavaldust 27. detsembril 2009 ja teda sunniti televisioonis üle kantud ülestunnistuses tema vastu esitatud süüdistusi omaks võtma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Zahra Bahrami, kes reisis Iraani oma perega kohtumiseks, vahistati pärast Ashura meeleavaldust 27. detsembril 2009 ja teda sunniti televisioonis üle kantud ülestunnistuses tema vastu esitatud süüdistusi omaks võtma;

| M. | arvestades, et Zahra Bahrami juurde ei ole lubatud ei rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide ega Hollandi ametivõimude esindajaid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Zahra Bahrami juurde ei ole lubatud ei rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide ega Hollandi ametivõimude esindajaid;

| N. | arvestades, et Iraanis on endiselt laialt levinud sunniviisilised ülestunnistused, vangide piinamine ja väärkohtlemine, magamata hoidmine, üksikvangistus, ebaseaduslik kinnipidamine, julm, ebainimlik ja alandav kohtlemine, füüsiline ja seksuaalne vägivald ning riigiametnike karistamatus, mis tekitab suuri kahtlusi riigi kohtumenetluse õigluse ja läbipaistvuse osas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Iraanis on endiselt laialt levinud sunniviisilised ülestunnistused, vangide piinamine ja väärkohtlemine, magamata hoidmine, üksikvangistus, ebaseaduslik kinnipidamine, julm, ebainimlik ja alandav kohtlemine, füüsiline ja seksuaalne vägivald ning riigiametnike karistamatus, mis tekitab suuri kahtlusi riigi kohtumenetluse õigluse ja läbipaistvuse osas;

| O. | arvestades niisuguste juhtumite arvu kasvu, kus rahumeelseid kodanikuõiguste kaitsjaid süüdistatakse moharebeh’is (jumalavaenulikkuses), mida võidakse karistada surmanuhtlusega, nagu inimõigustest kirjutavate reporterite komitee (CHRR) liikme Shiva Nazar Ahari puhul, keda on kinni peetud alates 20. detsembrist 2009. aastal ja kelle kohtuprotsess toimub lähitulevikus; |
| --- | --- |

O.

arvestades niisuguste juhtumite arvu kasvu, kus rahumeelseid kodanikuõiguste kaitsjaid süüdistatakse moharebeh’is (jumalavaenulikkuses), mida võidakse karistada surmanuhtlusega, nagu inimõigustest kirjutavate reporterite komitee (CHRR) liikme Shiva Nazar Ahari puhul, keda on kinni peetud alates 20. detsembrist 2009. aastal ja kelle kohtuprotsess toimub lähitulevikus;

| P. | arvestades, et usuliste ja etniliste vähemuste tagakiusamine Iraanis ei ole vaibunud; arvestades, et riigivastase propaganda tegemises ja spionaažis süüdistatuna mõisteti 2010. aasta augustis 20 aastaks vangi seitse bahaistide usujuhti, nimelt Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli ja Vahid Tizfahm, kes on vangistuses viibinud alates 2008. aastast üksnes nende usutunnistuse alusel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et usuliste ja etniliste vähemuste tagakiusamine Iraanis ei ole vaibunud; arvestades, et riigivastase propaganda tegemises ja spionaažis süüdistatuna mõisteti 2010. aasta augustis 20 aastaks vangi seitse bahaistide usujuhti, nimelt Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli ja Vahid Tizfahm, kes on vangistuses viibinud alates 2008. aastast üksnes nende usutunnistuse alusel;

| Q. | arvestades, et opositsioonipoliitikute Mir-Hossein Mousavi ja Mehdi Karrubi ning muude erakondade vanemliikmete ahistamine jätkub endiselt; arvestades, et 2010. aasta septembri algul ründasid kümned erariietes relvastatud isikud endise presidendikandidaadi Mehdi Karroubi residentsi, mille tulemuseks olid graffiti, vandalism, katkised aknad ja tulistamine Karroubi kodus; arvestades, et need rünnakud toimusid pärast revolutsioonilise kaardiväe komandöri Mohammad Ali Jafari kommentaari, et Iraani rahvas mõistab „mässajate juhid” hukka, pidades selle all silmas opositsioonijuhte; arvestades, et politsei ei teinud katsetki rünnakuid peatada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et opositsioonipoliitikute Mir-Hossein Mousavi ja Mehdi Karrubi ning muude erakondade vanemliikmete ahistamine jätkub endiselt; arvestades, et 2010. aasta septembri algul ründasid kümned erariietes relvastatud isikud endise presidendikandidaadi Mehdi Karroubi residentsi, mille tulemuseks olid graffiti, vandalism, katkised aknad ja tulistamine Karroubi kodus; arvestades, et need rünnakud toimusid pärast revolutsioonilise kaardiväe komandöri Mohammad Ali Jafari kommentaari, et Iraani rahvas mõistab „mässajate juhid” hukka, pidades selle all silmas opositsioonijuhte; arvestades, et politsei ei teinud katsetki rünnakuid peatada;

| R. | arvestades, et kuritegudes süüdistatud inimesed on olnud seotud Iraani poliitilise opositsiooniga ja arvestades, et Iraani kohtuvõimud on poliitilises opositsioonis osalevad inimesed sidunud kuritegudega, justkui võrdsustamaks poliitilist opositsiooni kuritegevusega, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuritegudes süüdistatud inimesed on olnud seotud Iraani poliitilise opositsiooniga ja arvestades, et Iraani kohtuvõimud on poliitilises opositsioonis osalevad inimesed sidunud kuritegudega, justkui võrdsustamaks poliitilist opositsiooni kuritegevusega,

| 1. | avaldab austust kõigi Iraani meeste ja naiste vaprusele, kes võitlevad põhivabaduste kaitsmise ning inimõiguste ja demokraatia põhimõtete järgimise nimel, astuvad aktiivselt välja kividega surnuks loopimise ja muude julmade karistusviiside vastu ning soovivad elada repressioonide- ja hirmuvabas ühiskonnas; |
| --- | --- |

1.

avaldab austust kõigi Iraani meeste ja naiste vaprusele, kes võitlevad põhivabaduste kaitsmise ning inimõiguste ja demokraatia põhimõtete järgimise nimel, astuvad aktiivselt välja kividega surnuks loopimise ja muude julmade karistusviiside vastu ning soovivad elada repressioonide- ja hirmuvabas ühiskonnas;

| 2. | mõistab kindlalt hukka Sakineh Mohammadi Ashtianile määratud surmanuhtluse kividega surnuks loopimise teel; on seisukohal, et olenemata asjaoludest ei saa surmanuhtlust kividega surnuks loopimise teel kunagi õigustada ega aktsepteerida; |
| --- | --- |

2.

mõistab kindlalt hukka Sakineh Mohammadi Ashtianile määratud surmanuhtluse kividega surnuks loopimise teel; on seisukohal, et olenemata asjaoludest ei saa surmanuhtlust kividega surnuks loopimise teel kunagi õigustada ega aktsepteerida;

| 3. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tühistaksid Sakineh Mohammadi Ashtianile määratud karistused ja vaataksid tema juhtumi uuesti põhjalikult läbi; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tühistaksid Sakineh Mohammadi Ashtianile määratud karistused ja vaataksid tema juhtumi uuesti põhjalikult läbi;

| 4. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud vaataksid Zahra Bahrami juhtumi uuesti läbi, võimaldaksid talle kohe juurdepääsu advokaadile ja konsulaarabile, vabastaksid ta või tagaksid õiglase kohtumenetluse; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti Catherine Ashtonit üles tõstatama Iraani ametivõimudega Zahra Bahrami kinnipidamise probleemi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud vaataksid Zahra Bahrami juhtumi uuesti läbi, võimaldaksid talle kohe juurdepääsu advokaadile ja konsulaarabile, vabastaksid ta või tagaksid õiglase kohtumenetluse; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti Catherine Ashtonit üles tõstatama Iraani ametivõimudega Zahra Bahrami kinnipidamise probleemi;

| 5. | kutsub Iraani valitsust üles peatama homoseksuaalsuses süüdistatud 18-aastase Ebrahim Hamidi hukkamist ning nõuab, et Iraani Islamivabariik lõpetaks surmanuhtluse mõistmise kuritegude eest, mis on sooritatud enne 18-aastaseks saamist, ning muudaks oma õigusakte, et viia need kooskõlla Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iraani valitsust üles peatama homoseksuaalsuses süüdistatud 18-aastase Ebrahim Hamidi hukkamist ning nõuab, et Iraani Islamivabariik lõpetaks surmanuhtluse mõistmise kuritegude eest, mis on sooritatud enne 18-aastaseks saamist, ning muudaks oma õigusakte, et viia need kooskõlla Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga;

| 6. | väljendab suurt jahmatust asjaolu üle, et Iraan kuulub koos Afganistani, Somaalia, Saudi Araabia, Sudaani ja Nigeeriaga jätkuvalt nende väga väheste riikide rühma, kus endiselt kasutatakse karistusena kividega surnuks loopimist; kutsub Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuks loopimise tava õigusvastaseks; |
| --- | --- |

6.

väljendab suurt jahmatust asjaolu üle, et Iraan kuulub koos Afganistani, Somaalia, Saudi Araabia, Sudaani ja Nigeeriaga jätkuvalt nende väga väheste riikide rühma, kus endiselt kasutatakse karistusena kividega surnuks loopimist; kutsub Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuks loopimise tava õigusvastaseks;

| 7. | kinnitab taas, et EL on igal juhul kindlalt surmanuhtluse vastu, ning palub Iraanil kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/168 hukkamiste moratoorium, kuni surmanuhtlus on lõplikult kaotatud; |
| --- | --- |

7.

kinnitab taas, et EL on igal juhul kindlalt surmanuhtluse vastu, ning palub Iraanil kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/168 hukkamiste moratoorium, kuni surmanuhtlus on lõplikult kaotatud;

| 8. | nõuab, et järgmisel ÜRO Peaassambleel esitataks resolutsioon, milles nõutakse, et kõik riigid, kus surmanuhtlus on säilinud, avaldaksid ÜRO peasekretärile ja avalikkusele kogu teabe surmanuhtluse ja hukkamiste kohta, et murda surmanuhtlusi käsitlev riigisaladus, mis on üheks teguriks hukkamiste suure arvu puhul; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et järgmisel ÜRO Peaassambleel esitataks resolutsioon, milles nõutakse, et kõik riigid, kus surmanuhtlus on säilinud, avaldaksid ÜRO peasekretärile ja avalikkusele kogu teabe surmanuhtluse ja hukkamiste kohta, et murda surmanuhtlusi käsitlev riigisaladus, mis on üheks teguriks hukkamiste suure arvu puhul;

| 9. | on vastu täiskasvanute vaheliste vastastikusel nõusolekul toimuvate seksuaalsuhete kriminaliseerimisele ning nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud lõpetaksid abielurikkumise ja homoseksuaalsuse käsitlemise kuriteona; |
| --- | --- |

9.

on vastu täiskasvanute vaheliste vastastikusel nõusolekul toimuvate seksuaalsuhete kriminaliseerimisele ning nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud lõpetaksid abielurikkumise ja homoseksuaalsuse käsitlemise kuriteona;

| 10. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud kõrvaldaksid seadustest ja praktikast kõik piinamise ning muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vormid, tagaksid seadusjärgse menetlemise ja teeksid lõpu karistamatusele inimõiguste rikkumiste puhul; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud kõrvaldaksid seadustest ja praktikast kõik piinamise ning muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vormid, tagaksid seadusjärgse menetlemise ja teeksid lõpu karistamatusele inimõiguste rikkumiste puhul;

| 11. | kutsub Iraani Islamivabariiki üles allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

11.

kutsub Iraani Islamivabariiki üles allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

| 12. | mõistab sügavalt hukka kohtuprotsessi puuduliku õigluse ja läbipaistvuse Iraanis ning kutsub Iraani ametivõime üles tagama õiglast ja avatud apellatsioonimenetlust; |
| --- | --- |

12.

mõistab sügavalt hukka kohtuprotsessi puuduliku õigluse ja läbipaistvuse Iraanis ning kutsub Iraani ametivõime üles tagama õiglast ja avatud apellatsioonimenetlust;

| 13. | kutsub Iraani ametivõime üles võimaldama Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele juurdepääs kõikidele vangidele ja lubama rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel jälgida olukorda riigis; |
| --- | --- |

13.

kutsub Iraani ametivõime üles võimaldama Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele juurdepääs kõikidele vangidele ja lubama rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel jälgida olukorda riigis;

| 14. | kutsub Iraani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik isikud, keda peetakse kinni üksnes nende rahumeelsete meeleavalduste pärast ja nende soovi pärast kasutada nende põhilist inimõigust, st sõnavabadust, ning kordab eelkõige oma nõudmist mõista õigeks seitse bahaistide juhti; |
| --- | --- |

14.

kutsub Iraani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik isikud, keda peetakse kinni üksnes nende rahumeelsete meeleavalduste pärast ja nende soovi pärast kasutada nende põhilist inimõigust, st sõnavabadust, ning kordab eelkõige oma nõudmist mõista õigeks seitse bahaistide juhti;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõtte-, südametunnistus- ja usuvabadus on vaieldamatud põhiõigused, mis tuleb tagada kõikides tingimustes, nagu nähakse ette artikliga 18 kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktis, mille Iraani Islamivabariik on allkirjastanud ja ratifitseerinud; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõtte-, südametunnistus- ja usuvabadus on vaieldamatud põhiõigused, mis tuleb tagada kõikides tingimustes, nagu nähakse ette artikliga 18 kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktis, mille Iraani Islamivabariik on allkirjastanud ja ratifitseerinud;

| 16. | nõuab kõigi vahistatud inimõiguste juristide kohest vabastamist; |
| --- | --- |

16.

nõuab kõigi vahistatud inimõiguste juristide kohest vabastamist;

| 17. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Iraani ametivõimud kuritarvitavad kohtuvõimu inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide, teiste seas näiteks miljoni allkirja kampaania osaliste ja ADVARi kesknõukogu liikmete tagakiusamiseks; |
| --- | --- |

17.

väljendab sügavat muret selle pärast, et Iraani ametivõimud kuritarvitavad kohtuvõimu inimõiguslaste ja kodanikuühiskonna aktivistide, teiste seas näiteks miljoni allkirja kampaania osaliste ja ADVARi kesknõukogu liikmete tagakiusamiseks;

| 18. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama välja täiendavaid meetmeid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kontekstis Iraani inimõiguste kaitsjate aktiivseks kaitsmiseks ning ergutab liikmesriike toetama Euroopa varjupaigalinnade programmi; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama välja täiendavaid meetmeid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kontekstis Iraani inimõiguste kaitsjate aktiivseks kaitsmiseks ning ergutab liikmesriike toetama Euroopa varjupaigalinnade programmi;

| 19. | nõuab uut ÜRO mandaati eriraportööri määramiseks, kes uuriks kuritegusid ja aitaks kaasa inimõiguste rikkujate vastutusele võtmisele Iraanis; |
| --- | --- |

19.

nõuab uut ÜRO mandaati eriraportööri määramiseks, kes uuriks kuritegusid ja aitaks kaasa inimõiguste rikkujate vastutusele võtmisele Iraanis;

| 20. | nõuab, et isikute ja organisatsioonide nimekirja, kellele on kehtestatud ELi reisimise keeld ja kelle varad on külmutatud, laiendataks ka nendele isikutele, kes vastutavad inimõiguste rikkumiste, repressioonide ja vabaduse piiramise eest Iraanis; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et isikute ja organisatsioonide nimekirja, kellele on kehtestatud ELi reisimise keeld ja kelle varad on külmutatud, laiendataks ka nendele isikutele, kes vastutavad inimõiguste rikkumiste, repressioonide ja vabaduse piiramise eest Iraanis;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste komisjonile, Iraani ülemkohtu esimehele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste komisjonile, Iraani ülemkohtu esimehele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0060.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0016.

---

Neljapäev, 9. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/66

---

Neljapäev, 9. september 2010Parem õigusloome

P7_TA(2010)0311

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta– Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (2009/2142(INI))

2011/C 308 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1);

võttes arvesse institutsioonidevahelist ühist lähenemisviisi mõju hindamisele (november 2005);

võttes arvesse oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (2);

võttes arvesse 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni „Parema õigusloome 2006” kohta vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 – 14. aastaaruanne (3);

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta ja 24. aprilli 2009. aasta resolutsioone komisjoni 24. ja 25. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (4);

võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (15. aruanne „Parem õigusloome”, 2007) (KOM(2008)0586);

võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (16. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2008) (KOM(2009)0504);

võttes arvesse komisjoni teatist „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade” (KOM(2009)0015);

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Halduskoormuse vähendamine Euroopa Liidus” – 2008. aasta arenguaruanne ja väljavaated aastaks 2009 (KOM(2009)0016);

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne” (KOM(2009)0017);

võttes arvesse komisjoni teatist „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis. Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed” (KOM(2009)0544);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni sisesuuniseid mõju hindamise kohta (SEK(2009)0092);

võttes arvesse nõukogu 2008. aasta raportit mõju hindamise kohta (SEK(2009)0055);

võttes arvesse nõukogu 2009. aasta raportit mõju hindamise kohta (SEK(2010)1728);

võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 17. septembri 2009. aasta raportit;

võttes arvesse konkurentsinõukogu 4. detsembri 2009 järeldusi;

võttes arvesse 2007.–2009. aasta parlamendireformi töörühma lõppraportit;

võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi töödokumenti „Mõju hindamine: Euroopa Parlamendi kogemused”;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus kodanikualgatuse kohta (KOM(2010)0119);

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A7-0215/2010),

| A. | arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete õige kohaldamine on vajalik Euroopa Liidu nõuetekohaseks toimimiseks ning selle asutuste tegevuse nõuetekohaseks kohandamiseks kodanike, ühisturul tegutsevate ettevõtjate ning riigi- ja kohalike asutuste ootustele, ning tagamaks, et otsuseid tehtaks nii kodanikulähedaselt kui võimalik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete õige kohaldamine on vajalik Euroopa Liidu nõuetekohaseks toimimiseks ning selle asutuste tegevuse nõuetekohaseks kohandamiseks kodanike, ühisturul tegutsevate ettevõtjate ning riigi- ja kohalike asutuste ootustele, ning tagamaks, et otsuseid tehtaks nii kodanikulähedaselt kui võimalik;

| B. | arvestades, et parem õigusloome on saanud Euroopa Liidu tõhusa toimimise vältimatuks eelduseks ning võib aidata olulisel määral kaasa majanduskriisist ülesaamisele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parem õigusloome on saanud Euroopa Liidu tõhusa toimimise vältimatuks eelduseks ning võib aidata olulisel määral kaasa majanduskriisist ülesaamisele ja majanduskasvule;

| C. | arvestades, et parema õigusloome problemaatikat ei tule vaadelda mitte ainult seoses komisjoni programmiga, mille eesmärk on reguleerimispoliitika keskkonna parandamine (better regulation), vaid ka laiemast vaatepunktist, mis on seotud Lissaboni lepingu jõustumisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et parema õigusloome problemaatikat ei tule vaadelda mitte ainult seoses komisjoni programmiga, mille eesmärk on reguleerimispoliitika keskkonna parandamine (better regulation), vaid ka laiemast vaatepunktist, mis on seotud Lissaboni lepingu jõustumisega;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse Euroopa Parlamendile seadusandlikus tavamenetluses nõukoguga võrdne roll; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse Euroopa Parlamendile seadusandlikus tavamenetluses nõukoguga võrdne roll;

| E. | arvestades, et Lissaboni lepinguga nähakse ette liikmesriikide parlamentide ametlik kaasamine järelevalvesse subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamise üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni lepinguga nähakse ette liikmesriikide parlamentide ametlik kaasamine järelevalvesse subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamise üle;

| F. | arvestades, et parem õigusloome oli eelmise komisjoni prioriteet ning peaks olema ka uue komisjoni põhiülesanne; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parem õigusloome oli eelmise komisjoni prioriteet ning peaks olema ka uue komisjoni põhiülesanne;

| G. | arvestades, et reguleerimispoliitika keskkonna parandamine liidus hõlmab mitmeid küsimusi, näiteks mõju hindamine, halduskoormuse vähendamine ning kehtivate õigusaktide lihtsustamine ja ühtlustamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et reguleerimispoliitika keskkonna parandamine liidus hõlmab mitmeid küsimusi, näiteks mõju hindamine, halduskoormuse vähendamine ning kehtivate õigusaktide lihtsustamine ja ühtlustamine;

| H. | arvestades, et konsulteerimine kõigi huvitatud pooltega, eelkõige tööturu osapooltega, on õigusdokumentide (sh mõju hindamise) ettevalmistamisel ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et konsulteerimine kõigi huvitatud pooltega, eelkõige tööturu osapooltega, on õigusdokumentide (sh mõju hindamise) ettevalmistamisel ülimalt tähtis;

| I. | arvestades, et parlamendil on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225 võimalus taotleda, et komisjon esitaks asjakohased ettepanekud küsimuste kohta, mille puhul ta peab aluslepingute rakendamisel vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlamendil on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225 võimalus taotleda, et komisjon esitaks asjakohased ettepanekud küsimuste kohta, mille puhul ta peab aluslepingute rakendamisel vajalikuks liidu õigusakti vastuvõtmist;

| J. | arvestades alates 2005. aastast elluviidavat programmi Euroopa Liidu õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks, mille eesmärk on vähendada koormust 2012. aastaks 25 % võrra; |
| --- | --- |

J.

arvestades alates 2005. aastast elluviidavat programmi Euroopa Liidu õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks, mille eesmärk on vähendada koormust 2012. aastaks 25 % võrra;

| K. | arvestades, et üks selle programmi olulisemaid valdkondi on niinimetatud standardkulude mudelil põhinev halduskulude baasarvestus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üks selle programmi olulisemaid valdkondi on niinimetatud standardkulude mudelil põhinev halduskulude baasarvestus;

| L. | arvestades, et uuesti sõnastamine ja kodifitseerimine kehtiva õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks võimaldab muudatusi teha arusaadavamalt ja ühtlustatumalt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uuesti sõnastamine ja kodifitseerimine kehtiva õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks võimaldab muudatusi teha arusaadavamalt ja ühtlustatumalt;

| M. | arvestades, kui oluline on Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine liikmesriikides, ning arvestades ikka veel esinevat nn õigusaktide kuldamist (gold-plating), mille käigus lisatakse sätteid, mis on Euroopa õigusaktide nõudmistest rangemad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, kui oluline on Euroopa Liidu direktiivide nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine liikmesriikides, ning arvestades ikka veel esinevat nn õigusaktide kuldamist (gold-plating), mille käigus lisatakse sätteid, mis on Euroopa õigusaktide nõudmistest rangemad;

| N. | arvestades, et Lissaboni lepinguga asendati komiteemenetlus ning nüüd eristatakse selles delegeeritud õigusakte ja rakendusakte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Lissaboni lepinguga asendati komiteemenetlus ning nüüd eristatakse selles delegeeritud õigusakte ja rakendusakte;

| O. | arvestades Lissaboni lepingus ette nähtud Euroopa kodanikualgatust kui uut vahendit, mis võimaldab kodanikel Euroopa Liidus loodud õigust mõjutada; |
| --- | --- |

O.

arvestades Lissaboni lepingus ette nähtud Euroopa kodanikualgatust kui uut vahendit, mis võimaldab kodanikel Euroopa Liidus loodud õigust mõjutada;

| P. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud kodanike õiguste hulka kuulub ka õigus heale haldusele, mida ei ole võimalik saavutada ilma kodanikele arusaadavate selgete õigusaktideta, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud kodanike õiguste hulka kuulub ka õigus heale haldusele, mida ei ole võimalik saavutada ilma kodanikele arusaadavate selgete õigusaktideta,

Põhimõttelised märkused

| 1. | rõhutab, et tingimata on vaja õigusloomet, mis on lihtne, läbipaistev ja Euroopa Liidu kodanikele arusaadav; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et tingimata on vaja õigusloomet, mis on lihtne, läbipaistev ja Euroopa Liidu kodanikele arusaadav;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad ettepanekuid koostades austama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning järgima Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitlevas protokollis sätestatud kriteeriume; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad ettepanekuid koostades austama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning järgima Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitlevas protokollis sätestatud kriteeriume;

| 3. | rõhutab, et kõikide õigusaktide eelnõud peavad sisaldama põhjusi, millest saab järeldada, et eesmärki on võimalik paremini saavutada ELi tegevusega, ning seda tuleb põhjendada kvalitatiivsete ja võimaluse korral kvantitatiivsete näitajatega vastavalt eespool nimetatud protokollile; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kõikide õigusaktide eelnõud peavad sisaldama põhjusi, millest saab järeldada, et eesmärki on võimalik paremini saavutada ELi tegevusega, ning seda tuleb põhjendada kvalitatiivsete ja võimaluse korral kvantitatiivsete näitajatega vastavalt eespool nimetatud protokollile;

| 4. | toetab otsustavalt õiguskeskkonna parandamise protsessi, mille eesmärk on Euroopa Liidu õiguse suurem läbipaistvus, tõhusus ja järjepidevus; rõhutab komisjoni kui õigusakte algatava institutsiooni olulist rolli kvaliteetsete õigusakti ettepanekute ettevalmistamisel; kohustub tegema kõik võimaliku, et neid ettepanekuid vastavalt ettenähtud seadusandlikule menetlusele kontrollitaks; rõhutab lisaks liikmeriikide koostöö olulisust selle õiguse nõuetekohase rakendamise tagamisel; |
| --- | --- |

4.

toetab otsustavalt õiguskeskkonna parandamise protsessi, mille eesmärk on Euroopa Liidu õiguse suurem läbipaistvus, tõhusus ja järjepidevus; rõhutab komisjoni kui õigusakte algatava institutsiooni olulist rolli kvaliteetsete õigusakti ettepanekute ettevalmistamisel; kohustub tegema kõik võimaliku, et neid ettepanekuid vastavalt ettenähtud seadusandlikule menetlusele kontrollitaks; rõhutab lisaks liikmeriikide koostöö olulisust selle õiguse nõuetekohase rakendamise tagamisel;

| 5. | märgib komisjoni pühendumist ülalnimetatud protsessile, mis väljendub mitmetes dokumentides, eriti komisjoni koostatud kolmandas strateegilises ülevaates parema õigusloome kohta Euroopa Liidus ning sellega kaasnevas tegevuses; märgib samal ajal, et programm on suuremale osale sihtrühmast tundmatu ning palub komisjonilt programmi arusaadavamalt edendada; |
| --- | --- |

5.

märgib komisjoni pühendumist ülalnimetatud protsessile, mis väljendub mitmetes dokumentides, eriti komisjoni koostatud kolmandas strateegilises ülevaates parema õigusloome kohta Euroopa Liidus ning sellega kaasnevas tegevuses; märgib samal ajal, et programm on suuremale osale sihtrühmast tundmatu ning palub komisjonilt programmi arusaadavamalt edendada;

| 6. | nõustub nõukogu 4. detsembri 2009. aasta järelduste punktides 3 ja 15 esitatud seisukohtadega, mis puudutavad ühist vastutust õiguskeskkonna parandamisel ning kõigi protsessis osalevate institutsioonide ja isikute vastutuse suurendamist; |
| --- | --- |

6.

nõustub nõukogu 4. detsembri 2009. aasta järelduste punktides 3 ja 15 esitatud seisukohtadega, mis puudutavad ühist vastutust õiguskeskkonna parandamisel ning kõigi protsessis osalevate institutsioonide ja isikute vastutuse suurendamist;

| 7. | märgib ära Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee osalemise arutelus parema õigusloome ning halduskoormuse vähendamise üle ning loodab selles valdkonnas viljakat koostööd; |
| --- | --- |

7.

märgib ära Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee osalemise arutelus parema õigusloome ning halduskoormuse vähendamise üle ning loodab selles valdkonnas viljakat koostööd;

| 8. | on seisukohal, et institutsioonidevahelise koostöö parandamiseks selles laias valdkonnas tuleb 2003. aasta parema õigusloome kokkulepe läbi vaadata; juhib sellega seoses tähelepanu oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks) nendele punktidele, mis on olulised ka kõnealuse küsimuse jaoks, eelkõige kahe institutsiooni ühisele lubadusele leppida kokku põhiliste muudatuste osas, valmistudes ette tulevasteks läbirääkimisteks ministrite nõukoguga paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe kohandamise üle Lissaboni lepingu uute sätetega; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et institutsioonidevahelise koostöö parandamiseks selles laias valdkonnas tuleb 2003. aasta parema õigusloome kokkulepe läbi vaadata; juhib sellega seoses tähelepanu oma 9. veebruari 2010. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks) nendele punktidele, mis on olulised ka kõnealuse küsimuse jaoks, eelkõige kahe institutsiooni ühisele lubadusele leppida kokku põhiliste muudatuste osas, valmistudes ette tulevasteks läbirääkimisteks ministrite nõukoguga paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe kohandamise üle Lissaboni lepingu uute sätetega;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks poliitilise kokkuleppe alusel, mis põhineb 9. veebruari 2010. aasta resolutsioonil parlamendi ja komisjoni raamkokkuleppe kohta, kõik endast oleneva, et parlamenti ja nõukogu koheldaks õigusloomeprotsessis võrdsetel alustel, rakendades sellega Lissaboni lepingust tulenevat parlamendi ja nõukogu võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige teavitades mõlemat institutsiooni samaaegselt ja täielikult kõigist õigusloomeprotsessi mõjutavatest sündmustest ja muutustest ning tagades neile võrdsed võimalused kohtumistel ja ettepanekute esitamisel osaleda ning muud teavet saada; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks poliitilise kokkuleppe alusel, mis põhineb 9. veebruari 2010. aasta resolutsioonil parlamendi ja komisjoni raamkokkuleppe kohta, kõik endast oleneva, et parlamenti ja nõukogu koheldaks õigusloomeprotsessis võrdsetel alustel, rakendades sellega Lissaboni lepingust tulenevat parlamendi ja nõukogu võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige teavitades mõlemat institutsiooni samaaegselt ja täielikult kõigist õigusloomeprotsessi mõjutavatest sündmustest ja muutustest ning tagades neile võrdsed võimalused kohtumistel ja ettepanekute esitamisel osaleda ning muud teavet saada;

| 10. | rõhutab, et õigusaktide lihtsustamise protsess ei tohi tuua kaasa olemasolevates õigusaktides sisalduvate normide leevendamist, mistõttu peavad kõnealuse protsessi kohustuslikuks osaks olema konsultatsioonid kõigi osapooltega, sealhulgas sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et õigusaktide lihtsustamise protsess ei tohi tuua kaasa olemasolevates õigusaktides sisalduvate normide leevendamist, mistõttu peavad kõnealuse protsessi kohustuslikuks osaks olema konsultatsioonid kõigi osapooltega, sealhulgas sotsiaalpartneritega;

| 11. | väljendab rahulolu liikmesriikide parlamentide tihedama kaasamise üle Euroopa õiguse loomise protsessi, eriti õigusaktide ettepanekute subsidiaarsuspõhimõttele vastavuse kontrolli protsessi; rõhutab, et liikmesriikide parlamendid peavad oma seisukohad esitama sätestatud kaheksanädalase tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

11.

väljendab rahulolu liikmesriikide parlamentide tihedama kaasamise üle Euroopa õiguse loomise protsessi, eriti õigusaktide ettepanekute subsidiaarsuspõhimõttele vastavuse kontrolli protsessi; rõhutab, et liikmesriikide parlamendid peavad oma seisukohad esitama sätestatud kaheksanädalase tähtaja jooksul;

| 12. | väljendab rahulolu komisjoni tegevusega, mille eesmärk on tagada liikmesriikide parlamentide vahel tõhus infovahetus ning teavitada sellest parlamenti ja nõukogu; julgustab liikmesriikide parlamente eristama selgelt seisukohti, mis puudutavad subsidiaarsuspõhimõtteid, ning seisukohti, mis on seotud komisjoni ettepanekute sisuga; |
| --- | --- |

12.

väljendab rahulolu komisjoni tegevusega, mille eesmärk on tagada liikmesriikide parlamentide vahel tõhus infovahetus ning teavitada sellest parlamenti ja nõukogu; julgustab liikmesriikide parlamente eristama selgelt seisukohti, mis puudutavad subsidiaarsuspõhimõtteid, ning seisukohti, mis on seotud komisjoni ettepanekute sisuga;

Mõju hindamine

| 13. | rõhutab komisjoni esmast kohustust viia läbi mõju hindamisi; nõuab selliste mehhanismide väljatöötamist, mis tagavad analüüside sõltumatuse ja usaldusväärsuse; kohustub samal ajal hindama nende oluliste muudatuste mõju, mida parlament teeb ise komisjoni ettepanekutesse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab komisjoni esmast kohustust viia läbi mõju hindamisi; nõuab selliste mehhanismide väljatöötamist, mis tagavad analüüside sõltumatuse ja usaldusväärsuse; kohustub samal ajal hindama nende oluliste muudatuste mõju, mida parlament teeb ise komisjoni ettepanekutesse;

| 14. | kutsub sel eesmärgil komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt kahe kuni nelja lehekülje pikkuseid mõjuhinnangu kokkuvõtteid ning terviklikke mõjuhinnanguid õigusaktide ettepanekute esitamise ajal; |
| --- | --- |

14.

kutsub sel eesmärgil komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt kahe kuni nelja lehekülje pikkuseid mõjuhinnangu kokkuvõtteid ning terviklikke mõjuhinnanguid õigusaktide ettepanekute esitamise ajal;

| 15. | kutsub kõiki Euroopa Parlamendi komisjone üles vahetama komisjoniga arvamusi mõjuhinnangu kohta enne komisjoni õigusakti ettepanekute käsitlemist; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki Euroopa Parlamendi komisjone üles vahetama komisjoniga arvamusi mõjuhinnangu kohta enne komisjoni õigusakti ettepanekute käsitlemist;

| 16. | tunnistab senise kogemuse põhjal, et institutsioonidevaheline ühine lähenemisviis mõju hindamisele tuleb uuesti läbi vaadata ja kutsub kõiki institutsioone üles täitma oma kohustusi mõju hindamise osas; juhib tähelepanu komisjonide esimeeste konverentsi töödokumendis esitatud järeldustele kõnealuse teema kohta; kiidab heaks parlamendikomisjonide üleskutsed komisjonile esitada kõik mõjuhindamised, et asjaomased komisjonid saaksid enne esimest arvamuste vahetust nendega põhjalikult tutvuda; |
| --- | --- |

16.

tunnistab senise kogemuse põhjal, et institutsioonidevaheline ühine lähenemisviis mõju hindamisele tuleb uuesti läbi vaadata ja kutsub kõiki institutsioone üles täitma oma kohustusi mõju hindamise osas; juhib tähelepanu komisjonide esimeeste konverentsi töödokumendis esitatud järeldustele kõnealuse teema kohta; kiidab heaks parlamendikomisjonide üleskutsed komisjonile esitada kõik mõjuhindamised, et asjaomased komisjonid saaksid enne esimest arvamuste vahetust nendega põhjalikult tutvuda;

| 17. | tuletab komisjonile samal ajal meelde, et kõigi uute ettepanekute hindamisel tuleb arvestada kõigi mõjudega, kusjuures rakendada tuleb integreeritud lähenemisviisi, mis nõuab samal ajal nii majanduslike, sotsiaalsete kui ka keskkonnapoliitiliste mõjude hindamist; |
| --- | --- |

17.

tuletab komisjonile samal ajal meelde, et kõigi uute ettepanekute hindamisel tuleb arvestada kõigi mõjudega, kusjuures rakendada tuleb integreeritud lähenemisviisi, mis nõuab samal ajal nii majanduslike, sotsiaalsete kui ka keskkonnapoliitiliste mõjude hindamist;

| 18. | rõhutab, et eelkõige tuleb analüüsida õigusaktide ettepanekute sotsiaalseid mõjusid, kaasa arvatud mõju Euroopa tööturule ja ühiskonna elatustasemele; toonitab veel kord, et on vaja hoolikalt uurida õigusaktide mõju ettevõtetele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et eelkõige tuleb analüüsida õigusaktide ettepanekute sotsiaalseid mõjusid, kaasa arvatud mõju Euroopa tööturule ja ühiskonna elatustasemele; toonitab veel kord, et on vaja hoolikalt uurida õigusaktide mõju ettevõtetele;

| 19. | teeb ettepaneku, et komisjon hindaks kõigi halduskoormuse vähendamise ettepanekute mõjusid, mis võimaldab analüüsida selliste ettepanekute võimalikke kõrvalmõjusid; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku, et komisjon hindaks kõigi halduskoormuse vähendamise ettepanekute mõjusid, mis võimaldab analüüsida selliste ettepanekute võimalikke kõrvalmõjusid;

| 20. | tuletab meelde, et komisjon peab mõjude objektiivseks hindamiseks konsulteerima süstemaatiliselt kõigi huvitatud pooltega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega; tunnistab, et huvitatud pooli tuleb konsultatsioonides osalemise võimalusest paremini teavitada ning nõuab praegu kehtiva konsultatsioonide kaheksanädalase tähtaja pikendamist; palub, et komisjoni koostaks ja avaldaks selge nimekirja järgmiseks aastaks plaanitavatest mõju hindamistest, mis võimaldaks kõigil osapooltel selleks vajalikul määral valmistuda; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et komisjon peab mõjude objektiivseks hindamiseks konsulteerima süstemaatiliselt kõigi huvitatud pooltega, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega; tunnistab, et huvitatud pooli tuleb konsultatsioonides osalemise võimalusest paremini teavitada ning nõuab praegu kehtiva konsultatsioonide kaheksanädalase tähtaja pikendamist; palub, et komisjoni koostaks ja avaldaks selge nimekirja järgmiseks aastaks plaanitavatest mõju hindamistest, mis võimaldaks kõigil osapooltel selleks vajalikul määral valmistuda;

| 21. | on seisukohal, et objektiivsed mõjuhinnangud on komisjoni ettepanekute hindamiseks äärmiselt olulised, ning nõuab seetõttu, et mõjuhinnangute läbiviimise üle teostaks järelevalvet sõltumatu välisasutus, mis peaks siiski andma oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et objektiivsed mõjuhinnangud on komisjoni ettepanekute hindamiseks äärmiselt olulised, ning nõuab seetõttu, et mõjuhinnangute läbiviimise üle teostaks järelevalvet sõltumatu välisasutus, mis peaks siiski andma oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile;

| 22. | rõhutab, et mõju hindamise kvaliteeti tuleb pidevalt kontrollida; võtab teadmiseks nõukogu seisukoha mõju hindamise ja selle kvaliteedi üldise parandamise kohta; märgib, et nõukogu kasutab rangemaid hindamiskriteeriume; märgib samal ajal, et nõukogu poolt algul tagasi lükatud mõjuhinnangute kõrge osakaal (üle 30 %) näitab, et komisjoni vastavad talitused peavad mõjuhinnangute kvaliteeti parandama; lisaks sellele nõuab nõukogu personali suurendamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et mõju hindamise kvaliteeti tuleb pidevalt kontrollida; võtab teadmiseks nõukogu seisukoha mõju hindamise ja selle kvaliteedi üldise parandamise kohta; märgib, et nõukogu kasutab rangemaid hindamiskriteeriume; märgib samal ajal, et nõukogu poolt algul tagasi lükatud mõjuhinnangute kõrge osakaal (üle 30 %) näitab, et komisjoni vastavad talitused peavad mõjuhinnangute kvaliteeti parandama; lisaks sellele nõuab nõukogu personali suurendamist;

| 23. | tervitab asjaolu, et komisjon on välja töötanud mõju hindamise uued suunised, ning on eelkõige rahul sellega, et suunistele on lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega seotud küsimuste kogumik; loodab, et uued suunised aitavad mõju hindamist oluliselt parandada ning parandavad seega ka õigusaktide ettepanekute kvaliteeti; |
| --- | --- |

23.

tervitab asjaolu, et komisjon on välja töötanud mõju hindamise uued suunised, ning on eelkõige rahul sellega, et suunistele on lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega seotud küsimuste kogumik; loodab, et uued suunised aitavad mõju hindamist oluliselt parandada ning parandavad seega ka õigusaktide ettepanekute kvaliteeti;

| 24. | tervitab eriti asjaolu, et komisjoni uute mõju hindamise suunistes nõutakse VKEdega seotud tulevaste õigusaktide ja haldusalgatuste mõju analüüsi (VKE-test) ja selle tulemuste arvestamist ettepanekute kavandamisel; rõhutab, et VKE-testi süstemaatilisel kohaldamisel komisjoni mõjuhinnangus on oluline roll väikeettevõtlusalgatuse rakendamises ning see aitab olulisel määral kaasa VKE-sõbralikuma regulatiivse keskkonna kujundamisele; kutsub liikmesriike üles kohaldama VKE-testi siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

24.

tervitab eriti asjaolu, et komisjoni uute mõju hindamise suunistes nõutakse VKEdega seotud tulevaste õigusaktide ja haldusalgatuste mõju analüüsi (VKE-test) ja selle tulemuste arvestamist ettepanekute kavandamisel; rõhutab, et VKE-testi süstemaatilisel kohaldamisel komisjoni mõjuhinnangus on oluline roll väikeettevõtlusalgatuse rakendamises ning see aitab olulisel määral kaasa VKE-sõbralikuma regulatiivse keskkonna kujundamisele; kutsub liikmesriike üles kohaldama VKE-testi siseriiklikul tasandil;

| 25. | kutsub komisjoni üles täpsustama aruka reguleerimise kava, millest räägib komisjoni president Barroso oma poliitilistes suunistes eelkõige seoses jõupingutuste tugevdamisega järelhindamise valdkonnas, ja samuti lisama nimetatud kavasse kvantitatiivseid näitajaid, eriti neid, mille eesmärk on vähendada bürokraatlikku koormust; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles täpsustama aruka reguleerimise kava, millest räägib komisjoni president Barroso oma poliitilistes suunistes eelkõige seoses jõupingutuste tugevdamisega järelhindamise valdkonnas, ja samuti lisama nimetatud kavasse kvantitatiivseid näitajaid, eriti neid, mille eesmärk on vähendada bürokraatlikku koormust;

| 26. | kutsub komisjoni üles teostama vastuvõetud õigusaktide süstemaatilist järelhindamist, et vastavalt võimalusele muu hulgas kontrollida oma ettepanekute mõjuhinnangute prognooside õigsust; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles teostama vastuvõetud õigusaktide süstemaatilist järelhindamist, et vastavalt võimalusele muu hulgas kontrollida oma ettepanekute mõjuhinnangute prognooside õigsust;

| 27. | võtab teadmiseks, et kontrollikoda on otsustanud analüüsida mõjuhinnangute süsteemi ja ootab huviga selle analüüsi tulemusi; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda on otsustanud analüüsida mõjuhinnangute süsteemi ja ootab huviga selle analüüsi tulemusi;

Halduskoormuse vähendamine

| 28. | rõhutab, et on oluline vähendada Euroopa Liidu ettevõtete tegevuskulusid, et võimaldada neil edukalt tegutseda ka rasketes majandustingimustes ja olla konkurentsivõimeline ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et riiklike haldusorganite tegevuskorda tuleb tõhusamaks muuta; rõhutab, et halduskoormuse vähendamisel tuleb keskenduda asjatutele teavitamisnõuetele, ning toetab täielikult väikeettevõtlusalgatuses esitatud põhimõtet „ainult üks kord”; rõhutab, et ettevõtete halduskulude vähendamine ei tohi kaasa tuua negatiivseid sotsiaalseid ja keskkonda mõjutavaid tagajärgi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et on oluline vähendada Euroopa Liidu ettevõtete tegevuskulusid, et võimaldada neil edukalt tegutseda ka rasketes majandustingimustes ja olla konkurentsivõimeline ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et riiklike haldusorganite tegevuskorda tuleb tõhusamaks muuta; rõhutab, et halduskoormuse vähendamisel tuleb keskenduda asjatutele teavitamisnõuetele, ning toetab täielikult väikeettevõtlusalgatuses esitatud põhimõtet „ainult üks kord”; rõhutab, et ettevõtete halduskulude vähendamine ei tohi kaasa tuua negatiivseid sotsiaalseid ja keskkonda mõjutavaid tagajärgi;

| 29. | tunneb heameelt komisjoni senise töö tulemuste üle ettepanekute ettevalmistamisel, mis pärast vastuvõtmist võimaldavad vähendada halduskoormust 2012. aastaks kuni 33 %, ületades senise 25 % vähendamiskohustuse; märgib, et nii võib kokku hoida üle 40 miljardi euro (5); |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt komisjoni senise töö tulemuste üle ettepanekute ettevalmistamisel, mis pärast vastuvõtmist võimaldavad vähendada halduskoormust 2012. aastaks kuni 33 %, ületades senise 25 % vähendamiskohustuse; märgib, et nii võib kokku hoida üle 40 miljardi euro (5);

| 30. | juhib eelkõige tähelepanu edusammudele komisjoni ettepanekute ettevalmistamisel, mis võimaldavad suurimat kokkuhoiupotentsiaali (näiteks mikroettevõtjatele erandi tegemine liidu raamatupidamisnõuete osas ning käibemaksudirektiivi muutmine, mis peab lihtsustama arvete elektroonilist esitamist); kutsub liikmesriike üles konstruktiivsele koostööle nõukogus ning vastuvõetud dokumentide tõhusale ülevõtmisele oma õigusesse; |
| --- | --- |

30.

juhib eelkõige tähelepanu edusammudele komisjoni ettepanekute ettevalmistamisel, mis võimaldavad suurimat kokkuhoiupotentsiaali (näiteks mikroettevõtjatele erandi tegemine liidu raamatupidamisnõuete osas ning käibemaksudirektiivi muutmine, mis peab lihtsustama arvete elektroonilist esitamist); kutsub liikmesriike üles konstruktiivsele koostööle nõukogus ning vastuvõetud dokumentide tõhusale ülevõtmisele oma õigusesse;

| 31. | märgib, et halduskoormuse arvestamise programm on osutunud kasulikuks, kuid kulukaks meetodiks; julgustab komisjoni kaaluma alternatiivseid meetodeid halduskoormuse arvutamiseks, näiteks konsultatsioonid osapooltega, mis võimaldab neid koormusi konkreetsetel juhtudel kiirelt kõrvaldada; |
| --- | --- |

31.

märgib, et halduskoormuse arvestamise programm on osutunud kasulikuks, kuid kulukaks meetodiks; julgustab komisjoni kaaluma alternatiivseid meetodeid halduskoormuse arvutamiseks, näiteks konsultatsioonid osapooltega, mis võimaldab neid koormusi konkreetsetel juhtudel kiirelt kõrvaldada;

| 32. | rõhutab, et halduskoormuse mõõtmise standardkulude mudelile ei ole antud sõltumatut hinnangut; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et halduskoormuse mõõtmise standardkulude mudelile ei ole antud sõltumatut hinnangut;

| 33. | märgib samal ajal, et spetsiaalse internetilehe kaudu tehtud ettepanekute arv on suhteliselt väike (2008. aastal 148 ettepanekut); märgib, et komisjon peab avalikult teavitama asjaolust, et osalistel on võimalus Euroopa või siseriiklikest õigusaktidest tulenevatest liigsetest halduskuludest teada anda; |
| --- | --- |

33.

märgib samal ajal, et spetsiaalse internetilehe kaudu tehtud ettepanekute arv on suhteliselt väike (2008. aastal 148 ettepanekut); märgib, et komisjon peab avalikult teavitama asjaolust, et osalistel on võimalus Euroopa või siseriiklikest õigusaktidest tulenevatest liigsetest halduskuludest teada anda;

| 34. | jagab komisjoni arvamust, et elektroonilised sidevahendid annavad suurepärase võimaluse halduskoormust vähendada, ning kutsub komisjoni üles rakendama e-komisjoni teatise 2006–2010 teese ning strateegiat i2010, mille eesmärk on ajakohastada Euroopa haldust; |
| --- | --- |

34.

jagab komisjoni arvamust, et elektroonilised sidevahendid annavad suurepärase võimaluse halduskoormust vähendada, ning kutsub komisjoni üles rakendama e-komisjoni teatise 2006–2010 teese ning strateegiat i2010, mille eesmärk on ajakohastada Euroopa haldust;

| 35. | kutsub komisjoni üles halduskoormuse vähendamise sektoripõhiste kavade teese jätkuvalt ellu viima; kohustub tõhusalt kontrollima vastavaid õigusaktide ettepanekuid; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles halduskoormuse vähendamise sektoripõhiste kavade teese jätkuvalt ellu viima; kohustub tõhusalt kontrollima vastavaid õigusaktide ettepanekuid;

| 36. | märgib sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise rühma positiivset panust halduskoormuse valdkonnas, mille rühm on andnud Euroopa Komisjoni elluviidavasse halduskoormuse vähendamise programmi; rõhutab siiski, et rühma koosseis peaks olema paremini tasakaalustatud ning sellesse tuleks kaasata rohkem kodanikuühiskonda esindavaid ja teistest liikmesriikidest pärit eksperte; nõuab sellise laiendatud rühma volituste pikendamist 2013. aastani; |
| --- | --- |

36.

märgib sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise rühma positiivset panust halduskoormuse valdkonnas, mille rühm on andnud Euroopa Komisjoni elluviidavasse halduskoormuse vähendamise programmi; rõhutab siiski, et rühma koosseis peaks olema paremini tasakaalustatud ning sellesse tuleks kaasata rohkem kodanikuühiskonda esindavaid ja teistest liikmesriikidest pärit eksperte; nõuab sellise laiendatud rühma volituste pikendamist 2013. aastani;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et kodanikud ei suuda eristada Euroopa õigusaktidest tulenevat halduskoormust siseriiklikest õigusaktidest tulenevast halduskoormusest ning et siseriiklik halduskoormus aitab kaasa Euroopa Liidu negatiivse kuvandi loomisele; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et kodanikud ei suuda eristada Euroopa õigusaktidest tulenevat halduskoormust siseriiklikest õigusaktidest tulenevast halduskoormusest ning et siseriiklik halduskoormus aitab kaasa Euroopa Liidu negatiivse kuvandi loomisele;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et halduskoormuse vähendamise programmi edukaks elluviimise ning tõlgenduserinevuste ja niinimetatud kuldamise vältimiseks on vajalik komisjoni aktiivne koostöö liikmesriikidega; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et halduskoormuse vähendamise programmi edukaks elluviimise ning tõlgenduserinevuste ja niinimetatud kuldamise vältimiseks on vajalik komisjoni aktiivne koostöö liikmesriikidega;

| 39. | kutsub liikmesriike üles viima järjepidevalt ellu nende endi riiklikke eesmärke halduskoormuse vähendamisel ning loodab teha selles valdkonnas liikmesriikide parlamentidega viljakat koostööd; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles viima järjepidevalt ellu nende endi riiklikke eesmärke halduskoormuse vähendamisel ning loodab teha selles valdkonnas liikmesriikide parlamentidega viljakat koostööd;

| 40. | kutsub komisjoni üles laiendama ELi halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi uutele prioriteetsetele valdkondadele ja teistele õigusaktidele, tuginedes konsulteerimisele huvitatud isikutega, keda need mõjutavad, sealhulgas tööturu osapooltega, ja olemasolevate õigusaktide järelhindamisele; kutsub komisjoni üles jätkama seda tegevusprogrammi ka pärast 2012. aastat; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles laiendama ELi halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi uutele prioriteetsetele valdkondadele ja teistele õigusaktidele, tuginedes konsulteerimisele huvitatud isikutega, keda need mõjutavad, sealhulgas tööturu osapooltega, ja olemasolevate õigusaktide järelhindamisele; kutsub komisjoni üles jätkama seda tegevusprogrammi ka pärast 2012. aastat;

Institutsioonilised ja menetlustega seotud märkused

| 41. | tunnustab komisjoni seniseid pingutusi ettepanekute väljatöötamisel ja ettevalmistamisel Euroopa õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks; tuletab samal ajal meelde hea institutsioonidevahelise koostöö vajadust selles valdkonnas, eriti juhul, kui komisjon võtab tarbetuks osutunud õigusaktide ettepanekud tagasi; |
| --- | --- |

41.

tunnustab komisjoni seniseid pingutusi ettepanekute väljatöötamisel ja ettevalmistamisel Euroopa õiguse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks; tuletab samal ajal meelde hea institutsioonidevahelise koostöö vajadust selles valdkonnas, eriti juhul, kui komisjon võtab tarbetuks osutunud õigusaktide ettepanekud tagasi;

| 42. | palub komisjonil panustada rohkem õigusdokumentide kodifitseerimisse ning esitada 2009. aastaks väljakuulutatud raport, milles kirjeldataks kogu õigusliku ühtlustamise programmi tulemusi (6); |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil panustada rohkem õigusdokumentide kodifitseerimisse ning esitada 2009. aastaks väljakuulutatud raport, milles kirjeldataks kogu õigusliku ühtlustamise programmi tulemusi (6);

| 43. | rõhutab, et kehtivate õigusaktide muutmisel tuleb alati kasutada uuestisõnastamist; tunnustab ja hindab samal ajal komisjoni õigusi õigusloomeprotsessis; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kehtivate õigusaktide muutmisel tuleb alati kasutada uuestisõnastamist; tunnustab ja hindab samal ajal komisjoni õigusi õigusloomeprotsessis;

| 44. | tuletab meelde, et muud õigusaktide lihtsustamise algatused toimuvad seadusandliku tavamenetluse korras ja neile kehtivad vastavad tähtajad; kinnitab sealjuures, et teeb kõik endast oleneva, et käsitleda komisjoni ettepanekuid nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et muud õigusaktide lihtsustamise algatused toimuvad seadusandliku tavamenetluse korras ja neile kehtivad vastavad tähtajad; kinnitab sealjuures, et teeb kõik endast oleneva, et käsitleda komisjoni ettepanekuid nii kiiresti kui võimalik;

| 45. | juhib tähelepanu, et ELi toimimise leping (7) välistab selgelt selliste õigusdokumentide vastuvõtmist parlamendi ja nõukogu poolt, mis ei ole ette nähtud vastava valdkonna lepingusätetes; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu, et ELi toimimise leping (7) välistab selgelt selliste õigusdokumentide vastuvõtmist parlamendi ja nõukogu poolt, mis ei ole ette nähtud vastava valdkonna lepingusätetes;

| 46. | hoiatab vajalikest õigusaktidest loobumise eest isereguleerimise, kaasreguleerimise või muude õigusloomega mitteseotud meetmete kasuks; on seisukohal, et igal konkreetsel juhul tuleb tõsiselt analüüsida vastava otsuse tagajärgi, arvestades asutamislepingut ja konkreetse institutsiooni rolli; |
| --- | --- |

46.

hoiatab vajalikest õigusaktidest loobumise eest isereguleerimise, kaasreguleerimise või muude õigusloomega mitteseotud meetmete kasuks; on seisukohal, et igal konkreetsel juhul tuleb tõsiselt analüüsida vastava otsuse tagajärgi, arvestades asutamislepingut ja konkreetse institutsiooni rolli;

| 47. | rõhutab samal ajal, et niinimetatud pehme õiguse vahendeid tuleb kasutada suurima ettevaatlikkusega ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul, ilma õiguskindlust või kehtiva õiguse arusaadavust kahjustamata ning olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga, nagu seda on rõhutatud parlamendi resolutsioonis muudetud raamkokkuleppe kohta; |
| --- | --- |

47.

rõhutab samal ajal, et niinimetatud pehme õiguse vahendeid tuleb kasutada suurima ettevaatlikkusega ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul, ilma õiguskindlust või kehtiva õiguse arusaadavust kahjustamata ning olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga, nagu seda on rõhutatud parlamendi resolutsioonis muudetud raamkokkuleppe kohta;

| 48. | tunneb heameelt teabe ja dokumentide parema vahetuse üle seoses täitetoimingutega (komiteemenetlus), eelkõige seoses kontrolliga seotud uute reguleerimismenetluste toimimisega; väljendab samal ajal lootust, et üleminek uuele, Lissaboni lepingus ettenähtud süsteemile on tõhus ega too kaasa asjatuid viivitusi; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt teabe ja dokumentide parema vahetuse üle seoses täitetoimingutega (komiteemenetlus), eelkõige seoses kontrolliga seotud uute reguleerimismenetluste toimimisega; väljendab samal ajal lootust, et üleminek uuele, Lissaboni lepingus ettenähtud süsteemile on tõhus ega too kaasa asjatuid viivitusi;

| 49. | peab oluliseks tervet rida Lissaboni lepinguga ette nähtud institutsioonilisi muudatusi, mis avaldavad mõju Euroopa Liidu õigusloomele; rõhutab eriti Euroopa kodanikualgatuse tähtsust, millel on potentsiaali saada Euroopa avaliku arutelu oluliseks osaks, ning tunneb heameelt, et komisjon on esitanud sellel teemal määruse ettepaneku; rõhutab Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise koostöö vajalikkust tõhusa ja arusaadava teostamisvahendi loomiseks, millel on selged vastuvõetavuse kriteeriumid ning mis on kooskõlas ELi õigusloomeprotsessi hea tavaga; |
| --- | --- |

49.

peab oluliseks tervet rida Lissaboni lepinguga ette nähtud institutsioonilisi muudatusi, mis avaldavad mõju Euroopa Liidu õigusloomele; rõhutab eriti Euroopa kodanikualgatuse tähtsust, millel on potentsiaali saada Euroopa avaliku arutelu oluliseks osaks, ning tunneb heameelt, et komisjon on esitanud sellel teemal määruse ettepaneku; rõhutab Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise koostöö vajalikkust tõhusa ja arusaadava teostamisvahendi loomiseks, millel on selged vastuvõetavuse kriteeriumid ning mis on kooskõlas ELi õigusloomeprotsessi hea tavaga;

| 50. | toetab komisjoni ettepanekut uurida kavandatud esialgse kodanikualgatuse vastuvõetavust juba siis, kui see on saanud ühe kolmandiku vajalikest toetusavaldustest, mis võimaldab vältida kodanikele pettumuse valmistamist juhul, kui algatus kuulutatakse vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

50.

toetab komisjoni ettepanekut uurida kavandatud esialgse kodanikualgatuse vastuvõetavust juba siis, kui see on saanud ühe kolmandiku vajalikest toetusavaldustest, mis võimaldab vältida kodanikele pettumuse valmistamist juhul, kui algatus kuulutatakse vastuvõetamatuks;

| 51. | kutsub komisjoni üles määrama kindlaks nii ametlikult esitatud algatuse läbivaatamise tähtaja kui ka õigusloomega seotud ettepaneku esitamise tähtaja, kui algatus osutub vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles määrama kindlaks nii ametlikult esitatud algatuse läbivaatamise tähtaja kui ka õigusloomega seotud ettepaneku esitamise tähtaja, kui algatus osutub vastuvõetavaks;

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks tähtajad, mille jooksul täidetakse parlamendi nõudmised vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, ja viitaks eraldi raamlepingu kohasele kohustusele koostada aruanne kõikide õigusloomega seotud algatuste järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul pärast õigusloomega seotud algatuse raportit ja esitada õigusloomega seotud ettepanek hiljemalt ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks tähtajad, mille jooksul täidetakse parlamendi nõudmised vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, ja viitaks eraldi raamlepingu kohasele kohustusele koostada aruanne kõikide õigusloomega seotud algatuste järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul pärast õigusloomega seotud algatuse raportit ja esitada õigusloomega seotud ettepanek hiljemalt ühe aasta jooksul;

| 53. | palub komisjonil, arvestades parlamendi seniseid resolutsioone ühenduse õiguse kohaldamise kontrolli üle, kasutada täiel määral Lissaboni lepingu artiklitest 258 ja 260 tulenevaid õigusi, eelkõige juhul, kui liikmesriigid ei teavita direktiivide ülevõtmise meetmetest; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil, arvestades parlamendi seniseid resolutsioone ühenduse õiguse kohaldamise kontrolli üle, kasutada täiel määral Lissaboni lepingu artiklitest 258 ja 260 tulenevaid õigusi, eelkõige juhul, kui liikmesriigid ei teavita direktiivide ülevõtmise meetmetest;

| 54. | juhib tähelepanu sellele, et parema õigusloome küsimus on otseselt seotud järelevalve teostamisega Euroopa Liidu õiguse rakendamise üle; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu sellele, et parema õigusloome küsimus on otseselt seotud järelevalve teostamisega Euroopa Liidu õiguse rakendamise üle;

| 55. | jälgib hoolikalt sellise järelevalve ELi katseprojekti elluviimist; tunneb muret selle pärast, et kavandatud meetod kaebuste läbivaatamiseks võib muuta komisjoni liikmesriikidest ülemäära sõltuvaks; |
| --- | --- |

55.

jälgib hoolikalt sellise järelevalve ELi katseprojekti elluviimist; tunneb muret selle pärast, et kavandatud meetod kaebuste läbivaatamiseks võib muuta komisjoni liikmesriikidest ülemäära sõltuvaks;

*

* *

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0009.

(3)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 16.

(4)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 21 ja ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 114.

(5)  Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed (KOM(2009)0544), lk 6.

(6)  Vt Õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia kolmas arenguaruanne (KOM(2009)0017), punkt 5.

(7)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 296 lõige 3.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/73

---

Neljapäev, 9. september 2010Romide olukord Euroopas

P7_TA(2010)0312

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus

2011/C 308 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 1, 8, 20, 21, 19, 24, 25, 35 ja 45;

võttes arvesse inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust, eriti rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi kaitsvaid Euroopa konventsioone, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni (ECHR) ja sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust, Euroopa sotsiaalhartat ja sellega seotud Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee soovitusi ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu põhiõigused ja põhimõtted, kaasa arvatud mittediskrimineerimine ja liikumisvabadus;

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 9, 10, 16, 18, 19, 20, 21, 151, 153 ja 157;

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (1), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2), 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (3), 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta (4), 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta (5), 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni romide sotsiaalse olukorra ja nende tööturule juurdepääsu parandamise kohta ELis (6) ning 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni teise romide teemalise tippkohtumise kohta (7);

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (8), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (9), nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õiguse kohta liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995 aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (12);

võttes arvesse Põhiõiguste ameti poolt avaldatud aruandeid romide, rassismi ja ksenofoobia kohta ELi liikmesriikides 2009. aastal (13) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi aruandeid;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2007. aasta detsembri ja 2008. aasta juuni järeldusi, üldasjade nõukogu 2008. aasta detsembri järeldusi ning romide kaasamist käsitlevaid tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldusi, mis võeti vastu Luxembourgis 8. juunil 2009;

võttes arvesse romide kaasamise aastakümne väljakuulutamist ja romi haridusfondi loomist 2005. aastal paljude ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja muude riikide poolt, kus liidu institutsioonid on olulisel määral esindatud;

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus (14);

võttes arvesse Euroopa esimese romide teemalise tippkohtumise (16. september 2008, Brüssel) ja Euroopa teise romide teemalise tippkohtumise (8. aprill 2010, Córdoba) järeldusi;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni tulevast raportit romide kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta, mis peaks avaldatama 2010. aasta lõpus;

võttes arvesse 2.–27. augustil 2010 toimunud ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitusi;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet pealkirjaga „Rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) neljas raport Prantsusmaa kohta”, mis avaldati 15. juunil 2010;

võttes arvesse romide kaasamise kümmet ühist aluspõhimõtet;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit põhineb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ELi aluslepingutes sätestatud põhimõtetel, kaasa arvatud mittediskrimineerimine, ELi kodakondsusega kaasnevad eriõigused ja õigus isikuandmete kaitsele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit põhineb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ELi aluslepingutes sätestatud põhimõtetel, kaasa arvatud mittediskrimineerimine, ELi kodakondsusega kaasnevad eriõigused ja õigus isikuandmete kaitsele;

| B. | arvestades, et neid põhimõtteid rakendatakse läbivalt ülalnimetatud direktiivides 2000/43/EÜ, 2000/78/EÜ, 2004/38/EÜ ja 95/46/EÜ; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neid põhimõtteid rakendatakse läbivalt ülalnimetatud direktiivides 2000/43/EÜ, 2000/78/EÜ, 2004/38/EÜ ja 95/46/EÜ;

| C. | arvestades, et 10–12 miljonit Euroopa romi kannatavad jätkuvalt tõsise ja süstemaatilise diskrimineerimise all hariduse (eelkõige eraldamine), eluaseme (eelkõige sunniviisilised väljatõstmised ja ebakvaliteetsed elutingimused, tihti getodes), töö saamise (nende eriti madal tööhõive määr) ning tervishoiu- ja muudele avalikele teenustele võrdse juurdepääsu valdkonnas, samuti seoses nende poliitilise osaluse šokeerivalt madala tasemega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 10–12 miljonit Euroopa romi kannatavad jätkuvalt tõsise ja süstemaatilise diskrimineerimise all hariduse (eelkõige eraldamine), eluaseme (eelkõige sunniviisilised väljatõstmised ja ebakvaliteetsed elutingimused, tihti getodes), töö saamise (nende eriti madal tööhõive määr) ning tervishoiu- ja muudele avalikele teenustele võrdse juurdepääsu valdkonnas, samuti seoses nende poliitilise osaluse šokeerivalt madala tasemega;

| D. | arvestades, et enamik Euroopa romisid sai pärast 2004. ja 2007. aasta laienemisi ELi kodanikuks ning seega saavad nemad ja nende pereliikmed kasutada õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enamik Euroopa romisid sai pärast 2004. ja 2007. aasta laienemisi ELi kodanikuks ning seega saavad nemad ja nende pereliikmed kasutada õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil;

| E. | arvestades, et paljud romid ja romi kogukonnad, kes on otsustanud asuda elama muusse ELi liikmesriiki kui see, mille kodanikud nad on, on eriti kaitsetus olukorras; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljud romid ja romi kogukonnad, kes on otsustanud asuda elama muusse ELi liikmesriiki kui see, mille kodanikud nad on, on eriti kaitsetus olukorras;

| F. | arvestades, et romide repatrieerimine ja tagasisaatmine on toimunud mitmes liikmesriigis ja hiljuti Prantsusmaal, kus valitsus on 2010. aasta märtsist kuni augustini välja saatnud või nn vabatahtlikult tagasi saatnud sadu romidest ELi kodanikke; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et romide repatrieerimine ja tagasisaatmine on toimunud mitmes liikmesriigis ja hiljuti Prantsusmaal, kus valitsus on 2010. aasta märtsist kuni augustini välja saatnud või nn vabatahtlikult tagasi saatnud sadu romidest ELi kodanikke;

| G. | arvestades, et Prantsusmaa ametivõimud kutsusid Itaalia, Saksamaa, Ühendkuningriigi, Hispaania, Kreeka, Kanada ja USA siseministrid, hiljem ka Belgia siseministri, ning Euroopa Komisjoni esindajad septembris Pariisis toimuvale kohtumisele, kuhu ülejäänud liikmesriike ei kutsutud, et arutada ELi pädevusse kuuluvaid sisserände ja vaba liikumise küsimusi, ning arvestades, et Itaalia siseminister on teatanud oma kavatsusest taotleda rangemaid ELi eeskirju sisserände ja vaba liikumise kohta, seda eelkõige romide suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Prantsusmaa ametivõimud kutsusid Itaalia, Saksamaa, Ühendkuningriigi, Hispaania, Kreeka, Kanada ja USA siseministrid, hiljem ka Belgia siseministri, ning Euroopa Komisjoni esindajad septembris Pariisis toimuvale kohtumisele, kuhu ülejäänud liikmesriike ei kutsutud, et arutada ELi pädevusse kuuluvaid sisserände ja vaba liikumise küsimusi, ning arvestades, et Itaalia siseminister on teatanud oma kavatsusest taotleda rangemaid ELi eeskirju sisserände ja vaba liikumise kohta, seda eelkõige romide suhtes;

| H. | arvestades, et sellist teguviisi on saatnud romide häbimärgistamine ja poliitilises arutelus ilmnev üldine romivastasus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sellist teguviisi on saatnud romide häbimärgistamine ja poliitilises arutelus ilmnev üldine romivastasus;

| I. | arvestades, et Lille’i halduskohus kiitis heaks varasema 27. augusti 2010. aasta kohtuotsuse, millega tühistati seitsme romi väljasaatmiskäsud põhjendusel, et võimud ei olnud tõestanud, et need romid on „oht avalikule korrale”; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lille’i halduskohus kiitis heaks varasema 27. augusti 2010. aasta kohtuotsuse, millega tühistati seitsme romi väljasaatmiskäsud põhjendusel, et võimud ei olnud tõestanud, et need romid on „oht avalikule korrale”;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles arendama välja romisid käsitlev ELi strateegia, mis edendaks võrdsete võimaluste põhimõtet ja kogu Euroopat hõlmavat sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud komisjoni üles arendama välja romisid käsitlev ELi strateegia, mis edendaks võrdsete võimaluste põhimõtet ja kogu Euroopat hõlmavat sotsiaalset kaasatust;

| K. | arvestades, et ELil on mitmeid vahendeid, mida saab kasutada romide tõrjutusega võitlemisel, näiteks struktuurifondide raames pakutav uus võimalus eraldada kuni 2 % Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) eraldatavast kogusummast marginaliseerunud kogukondade eluasemekulude katteks, mis jõustub 2010. aasta jooksul, või olemasolevad võimalused Euroopa Sotsiaalfondi raames; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELil on mitmeid vahendeid, mida saab kasutada romide tõrjutusega võitlemisel, näiteks struktuurifondide raames pakutav uus võimalus eraldada kuni 2 % Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) eraldatavast kogusummast marginaliseerunud kogukondade eluasemekulude katteks, mis jõustub 2010. aasta jooksul, või olemasolevad võimalused Euroopa Sotsiaalfondi raames;

| L. | arvestades, et liikmesriikide edasiminek romide diskrimineerimise vastases võitluses ja nende õiguse tagamises haridusele, tööhõivele, tervishoiule, eluasemele ja liikumisvabadusele on olnud ebaühtlane ja aeglane ning et liikmesriikides tuleks suurendada romide esindatust valitsusstruktuurides ja avalikus halduses, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriikide edasiminek romide diskrimineerimise vastases võitluses ja nende õiguse tagamises haridusele, tööhõivele, tervishoiule, eluasemele ja liikumisvabadusele on olnud ebaühtlane ja aeglane ning et liikmesriikides tuleks suurendada romide esindatust valitsusstruktuurides ja avalikus halduses,

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Liit on eelkõige kogukond, mis rajaneb väärtustel ja põhimõtetel, mille eesmärgiks on säilitada ja edendada avatud ja kaasavat ühiskonda ja ELi kodakondsust, eelkõige kõigi diskrimineerimise vormide keelamise kaudu; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Liit on eelkõige kogukond, mis rajaneb väärtustel ja põhimõtetel, mille eesmärgiks on säilitada ja edendada avatud ja kaasavat ühiskonda ja ELi kodakondsust, eelkõige kõigi diskrimineerimise vormide keelamise kaudu;

| 2. | rõhutab kõigi ELi kodanike ja nende perekondade õigust liikumis- ja elamisvabadusele kõikjal ELis, sest see on ELi kodakondsuse alustala, mis on määratletud aluslepingutes ning mida rakendatakse direktiiviga 2004/38/EÜ, mida kõik liikmesriigid peavad kohaldama ja järgima; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kõigi ELi kodanike ja nende perekondade õigust liikumis- ja elamisvabadusele kõikjal ELis, sest see on ELi kodakondsuse alustala, mis on määratletud aluslepingutes ning mida rakendatakse direktiiviga 2004/38/EÜ, mida kõik liikmesriigid peavad kohaldama ja järgima;

| 3. | väljendab sügavat muret Prantsusmaa ja ka teiste liikmesriikide ametivõimude poolt romide ja rändlejate vastu suunatud meetmete pärast, mille eesmärk on nende väljasaatmine; nõuab neilt ametivõimudelt tungivalt, et romide väljasaatmine viivitamatult peatataks, ning kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles esitama omalt poolt sama nõudmist; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret Prantsusmaa ja ka teiste liikmesriikide ametivõimude poolt romide ja rändlejate vastu suunatud meetmete pärast, mille eesmärk on nende väljasaatmine; nõuab neilt ametivõimudelt tungivalt, et romide väljasaatmine viivitamatult peatataks, ning kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles esitama omalt poolt sama nõudmist;

| 4. | rõhutab, et inimeste kollektiivne väljasaatmine on vastavalt ELi põhiõiguste hartale ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile keelatud ning need meetmed on vastuolus ELi aluslepingute ja õigusnormidega, kujutades endast diskrimineerimist rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et inimeste kollektiivne väljasaatmine on vastavalt ELi põhiõiguste hartale ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile keelatud ning need meetmed on vastuolus ELi aluslepingute ja õigusnormidega, kujutades endast diskrimineerimist rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil;

| 5. | väljendab sügavat muret eelkõige vaenu õhutava ja varjamatult diskrimineeriva retoorika pärast, mis iseloomustab romide repatrieerimise ajal toimunud poliitilist arutelu ning annab aluse rassistlikele avaldustele ja paremäärmuslike rühmituste tegevusele; tuletab seetõttu poliitikakujundajatele meelde nende kohustusi ning lükkab tagasi kõik avaldused, milles vähemusi ja sisserändajaid seostatakse kuritegevusega ja luuakse diskrimineerivaid stereotüüpe; |
| --- | --- |

5.

väljendab sügavat muret eelkõige vaenu õhutava ja varjamatult diskrimineeriva retoorika pärast, mis iseloomustab romide repatrieerimise ajal toimunud poliitilist arutelu ning annab aluse rassistlikele avaldustele ja paremäärmuslike rühmituste tegevusele; tuletab seetõttu poliitikakujundajatele meelde nende kohustusi ning lükkab tagasi kõik avaldused, milles vähemusi ja sisserändajaid seostatakse kuritegevusega ja luuakse diskrimineerivaid stereotüüpe;

| 6. | tuletab sellega seoses meelde, et direktiivis 2004/38/EÜ nähakse ette ELi kodanike liikumisvabaduse piiramine ja väljasaatmine üksnes eranditena ning kehtestatakse sellistele meetmetele täpsed ja selged piirid; eelkõige tuleb väljasaatmisotsuseid hinnata ja langetada individuaalselt, võttes arvesse isiklikke asjaolusid ning kindlustada menetluslikud tagatised ja hüvitus (artiklid 28, 30, 31); |
| --- | --- |

6.

tuletab sellega seoses meelde, et direktiivis 2004/38/EÜ nähakse ette ELi kodanike liikumisvabaduse piiramine ja väljasaatmine üksnes eranditena ning kehtestatakse sellistele meetmetele täpsed ja selged piirid; eelkõige tuleb väljasaatmisotsuseid hinnata ja langetada individuaalselt, võttes arvesse isiklikke asjaolusid ning kindlustada menetluslikud tagatised ja hüvitus (artiklid 28, 30, 31);

| 7. | rõhutab samuti, et vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ ei saa majanduslike vahendite puudus mingil juhul õigustada ELi kodanike automaatset väljasaatmist (põhjendus 16, artikkel 14) ning et liikumis- ja elamisvabaduse piiramine avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu huvides peab põhinema eranditult isiklikul käitumisel ja mitte lähtuma üldisest preventsioonist ega etnilisest või rahvuslikust kuuluvusest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab samuti, et vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ ei saa majanduslike vahendite puudus mingil juhul õigustada ELi kodanike automaatset väljasaatmist (põhjendus 16, artikkel 14) ning et liikumis- ja elamisvabaduse piiramine avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu huvides peab põhinema eranditult isiklikul käitumisel ja mitte lähtuma üldisest preventsioonist ega etnilisest või rahvuslikust kuuluvusest;

| 8. | rõhutab lisaks, et väljasaadetavatelt romidelt sõrmejälgede võtmine on ebaseaduslik ning vastuolus ELi põhiõiguste harta (artikli 21 lõiked 1 ja 2), ELi aluslepingute ja ELi õigusega, eriti direktiividega 2004/38/EÜ ja 2000/43/EÜ, ning kujutab endast diskrimineerimist etnilise või rahvusliku päritolu tõttu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab lisaks, et väljasaadetavatelt romidelt sõrmejälgede võtmine on ebaseaduslik ning vastuolus ELi põhiõiguste harta (artikli 21 lõiked 1 ja 2), ELi aluslepingute ja ELi õigusega, eriti direktiividega 2004/38/EÜ ja 2000/43/EÜ, ning kujutab endast diskrimineerimist etnilise või rahvusliku päritolu tõttu;

| 9. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid igakülgselt oma ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja kõrvaldaksid vaba liikumise direktiivi nõuete kohaldamisel esinevad vastuolud; kordab oma varasemaid üleskutseid liikmesriikidele vaadata läbi ja tunnistada kehtetuks seadused ja meetmed, mis diskrimineerivad romisid otseselt või kaudselt rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriigid kohaldavad aluslepinguid ning diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja liikumisvabadust käsitlevaid direktiive, eeskätt romide suhtes, ning rakendama vajalikke meetmeid nende kohaldamata jätmise korral, eelkõige rikkumismenetluste algatamise teel; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid igakülgselt oma ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja kõrvaldaksid vaba liikumise direktiivi nõuete kohaldamisel esinevad vastuolud; kordab oma varasemaid üleskutseid liikmesriikidele vaadata läbi ja tunnistada kehtetuks seadused ja meetmed, mis diskrimineerivad romisid otseselt või kaudselt rassilise ja etnilise päritolu alusel, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriigid kohaldavad aluslepinguid ning diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja liikumisvabadust käsitlevaid direktiive, eeskätt romide suhtes, ning rakendama vajalikke meetmeid nende kohaldamata jätmise korral, eelkõige rikkumismenetluste algatamise teel;

| 10. | leiab, et romide olukord Euroopas ei tohi kuidagi mõjutada Rumeenia ja Bulgaaria peatset ühinemist Schengeni alaga ega ka nende riikide kodanike õigusi; |
| --- | --- |

10.

leiab, et romide olukord Euroopas ei tohi kuidagi mõjutada Rumeenia ja Bulgaaria peatset ühinemist Schengeni alaga ega ka nende riikide kodanike õigusi;

| 11. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et komisjon kui aluslepingute hoidja ei ole õigeaegselt ega piisavalt kontrollinud, kuidas liikmesriigid järgivad ELi esmaseid õigusakte ja ELi õigust, eelkõige ülalnimetatud mittediskrimineerimist, liikumisvabadust ja isikuandmete puutumatust käsitlevaid direktiive; kordab oma muret romisid käsitleva poliitikaga seotud vastutuse praeguse jaotuse pärast volinike vahel ning nõuab tõhusat horisontaalset koordineerimist, et tagada tulevikus õigeaegne ja tõhus reageerimine; |
| --- | --- |

11.

mõistab teravalt hukka asjaolu, et komisjon kui aluslepingute hoidja ei ole õigeaegselt ega piisavalt kontrollinud, kuidas liikmesriigid järgivad ELi esmaseid õigusakte ja ELi õigust, eelkõige ülalnimetatud mittediskrimineerimist, liikumisvabadust ja isikuandmete puutumatust käsitlevaid direktiive; kordab oma muret romisid käsitleva poliitikaga seotud vastutuse praeguse jaotuse pärast volinike vahel ning nõuab tõhusat horisontaalset koordineerimist, et tagada tulevikus õigeaegne ja tõhus reageerimine;

| 12. | kutsub komisjoni üles jääma kindlalt truuks ELi põhiõiguste hartas ja aluslepingutes sätestatud väärtustele ja põhimõtetele ning reageerima kiiresti ja koostama põhjaliku analüüsi selle kohta, kas Prantsusmaa ja kõikide liikmesriikide romisid käsitlev poliitika on vastavuses ELi õigusaktidega, muu hulgas VVOdelt ja romide esindajatelt saadud teabe alusel; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles jääma kindlalt truuks ELi põhiõiguste hartas ja aluslepingutes sätestatud väärtustele ja põhimõtetele ning reageerima kiiresti ja koostama põhjaliku analüüsi selle kohta, kas Prantsusmaa ja kõikide liikmesriikide romisid käsitlev poliitika on vastavuses ELi õigusaktidega, muu hulgas VVOdelt ja romide esindajatelt saadud teabe alusel;

| 13. | väljendab sügavat muret selle pärast, et hoolimata küsimuse kiireloomulisusest, ei ole komisjon siiani reageerinud parlamendi 2008. aasta jaanuaris ja 2010. aasta märtsis esitatud nõudmistele koostada koostöös liikmesriikidega romisid käsitlev Euroopa strateegia; kutsub komisjoni veel kord üles arendama välja laiaulatuslik romide kaasamist käsitlev ELi strateegia; |
| --- | --- |

13.

väljendab sügavat muret selle pärast, et hoolimata küsimuse kiireloomulisusest, ei ole komisjon siiani reageerinud parlamendi 2008. aasta jaanuaris ja 2010. aasta märtsis esitatud nõudmistele koostada koostöös liikmesriikidega romisid käsitlev Euroopa strateegia; kutsub komisjoni veel kord üles arendama välja laiaulatuslik romide kaasamist käsitlev ELi strateegia;

| 14. | on seisukohal, et EL ja kõik liikmesriigid jagavad kohustust edendada romide kaasamist ning et see nõuab ELi tasandil laiaulatuslikku lähenemist romisid käsitleva ELi strateegia kujul, mis põhineb Córdobas toimunud Euroopa teisel romide teemalisel tippkohtumisel võetud järgmistel kohustustel:






  — | lisada romidega seotud küsimused Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikavaldkondadesse, mis puudutavad põhiõigusi ning kaitset rassismi, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; |
| --- | --- | --- |

14.

on seisukohal, et EL ja kõik liikmesriigid jagavad kohustust edendada romide kaasamist ning et see nõuab ELi tasandil laiaulatuslikku lähenemist romisid käsitleva ELi strateegia kujul, mis põhineb Córdobas toimunud Euroopa teisel romide teemalisel tippkohtumisel võetud järgmistel kohustustel:

—

lisada romidega seotud küsimused Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikavaldkondadesse, mis puudutavad põhiõigusi ning kaitset rassismi, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest;

| — | parandada ühtse romide kaasamise programmi struktuuri ja tähtsustada põhieesmärke ning -tulemusi; |
| --- | --- |

—

parandada ühtse romide kaasamise programmi struktuuri ja tähtsustada põhieesmärke ning -tulemusi;

| — | tagada, et rahalised vahendid Euroopa Liidu olemasolevate rahastamisvahendite raames jõuavad romideni ja aitavad parandada nende sotsiaalset integreeritust ressursside kasutamise kontrolli kaudu; kehtestada uus tingimuslikkus, et tagada, et rahaliste vahendite kasutamisega aidatakse paremini lahendada romide olukorda; |
| --- | --- |

—

tagada, et rahalised vahendid Euroopa Liidu olemasolevate rahastamisvahendite raames jõuavad romideni ja aitavad parandada nende sotsiaalset integreeritust ressursside kasutamise kontrolli kaudu; kehtestada uus tingimuslikkus, et tagada, et rahaliste vahendite kasutamisega aidatakse paremini lahendada romide olukorda;

| 15. | mõistab teravalt hukka poliitilise tahte puudumise, mida liikmesriigid näitasid Euroopa teisel romide teemalisel tippkohtumisel, kus osales vaid kolm ministrit, ning palub liikmesriikidel kiita heaks konkreetsed meetmed nende kohustuste realiseerimiseks, mis võeti romide teemalise tippkohtumise eesistujakolmiku ühisdeklaratsioonis; |
| --- | --- |

15.

mõistab teravalt hukka poliitilise tahte puudumise, mida liikmesriigid näitasid Euroopa teisel romide teemalisel tippkohtumisel, kus osales vaid kolm ministrit, ning palub liikmesriikidel kiita heaks konkreetsed meetmed nende kohustuste realiseerimiseks, mis võeti romide teemalise tippkohtumise eesistujakolmiku ühisdeklaratsioonis;

| 16. | peab ülioluliseks kompleksse arenguprogrammi loomist, mis oleks samaaegselt suunatud kõigile sellega seotud poliitikavaldkondadele ja võimaldaks kohest sekkumist getode piirkondades, kus esineb tõsiseid struktuurilisi puudusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et rakenduskavade elluviimisel järgitakse rangelt võrdsete võimalustega seotud sätteid, nii et projektid ei suurenda otseselt või kaudselt romide eraldamist ja tõrjutust; rõhutab, et 10. veebruaril 2010 võttis parlament vastu raporti marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse kohta, milles nähakse ERFi raames ette elamumajandusmeetmed toimetulekuraskustega rühmadele, ning nõuab läbivaadatud määruse kiiret rakendamist, et liikmesriigid saaksid seda võimalust aktiivselt kasutada; |
| --- | --- |

16.

peab ülioluliseks kompleksse arenguprogrammi loomist, mis oleks samaaegselt suunatud kõigile sellega seotud poliitikavaldkondadele ja võimaldaks kohest sekkumist getode piirkondades, kus esineb tõsiseid struktuurilisi puudusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et rakenduskavade elluviimisel järgitakse rangelt võrdsete võimalustega seotud sätteid, nii et projektid ei suurenda otseselt või kaudselt romide eraldamist ja tõrjutust; rõhutab, et 10. veebruaril 2010 võttis parlament vastu raporti marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkuse kohta, milles nähakse ERFi raames ette elamumajandusmeetmed toimetulekuraskustega rühmadele, ning nõuab läbivaadatud määruse kiiret rakendamist, et liikmesriigid saaksid seda võimalust aktiivselt kasutada;

| 17. | nõuab romi naistele suunatud poliitika tegelikku elluviimist, kuna neid diskrimineeritakse kahekordselt – kui naisi ja kui romisid; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles korraldama koostöös VVOdega teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis on mõeldud nii romi naistele kui ka üldsusele, ning tagama vastavate õigusnormide täieliku rakendamise, et võidelda diskrimineerivate kultuuritavadega ja patriarhaalsete soorollidega, vältida polariseerumist ja võidelda valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise vastu, mis toetab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade ega usuliste kaalutlustega; |
| --- | --- |

17.

nõuab romi naistele suunatud poliitika tegelikku elluviimist, kuna neid diskrimineeritakse kahekordselt – kui naisi ja kui romisid; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles korraldama koostöös VVOdega teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis on mõeldud nii romi naistele kui ka üldsusele, ning tagama vastavate õigusnormide täieliku rakendamise, et võidelda diskrimineerivate kultuuritavadega ja patriarhaalsete soorollidega, vältida polariseerumist ja võidelda valitsevate seksistlike stereotüüpide ja sotsiaalse häbimärgistamise vastu, mis toetab naistevastast vägivalda, ning tagama, et vägivalda ei õigustataks kommete, tavade ega usuliste kaalutlustega;

| 18. | väljendab muret seoses romide sunniviisilise repatrieerimisega Lääne-Balkani riikidesse, kus neile võib saada osaks kodutus ja diskrimineerimine; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tagama romide põhiõiguste austamine, näiteks pakkudes neile asjakohast abi ja jälgides olukorda; |
| --- | --- |

18.

väljendab muret seoses romide sunniviisilise repatrieerimisega Lääne-Balkani riikidesse, kus neile võib saada osaks kodutus ja diskrimineerimine; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles tagama romide põhiõiguste austamine, näiteks pakkudes neile asjakohast abi ja jälgides olukorda;

| 19. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ühise seisukoha struktuurifondide ja ühinemiseelse rahastamise kohta, mis väljendaks Euroopa poliitilist kohustust edendada romide kaasamist ja tagada, et vastavate rakenduskavade läbivaatamisel ja ka järgmise programmiperioodi puhul võetakse arvesse romide kaasamise ühiseid aluspõhimõtteid; nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks ja hindaks ühinemiseelsete rahastamisvahendite ja struktuurifondide toimetulekuraskustega rühmadele suunatud investeeringute senist sotsiaalset mõju, teeks järeldusi ja kavandaks uusi strateegiaid ning eeskirju, kui seda peetakse antud valdkonnas vajalikuks; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ühise seisukoha struktuurifondide ja ühinemiseelse rahastamise kohta, mis väljendaks Euroopa poliitilist kohustust edendada romide kaasamist ja tagada, et vastavate rakenduskavade läbivaatamisel ja ka järgmise programmiperioodi puhul võetakse arvesse romide kaasamise ühiseid aluspõhimõtteid; nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks ja hindaks ühinemiseelsete rahastamisvahendite ja struktuurifondide toimetulekuraskustega rühmadele suunatud investeeringute senist sotsiaalset mõju, teeks järeldusi ja kavandaks uusi strateegiaid ning eeskirju, kui seda peetakse antud valdkonnas vajalikuks;

| 20. | nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid kasutusele piisavalt vahendeid romide integreerimisprojektide jaoks, et need vahendid eraldataks liikmesriikidele, et teostataks järelevalvet asjaomaste vahendite kasutamise ning projektide nõuetekohase rakendamise üle ning hinnataks projektide tõhusust, ning palub komisjonil ja nõukogul koostada selle kohta aruanne koos asjakohaste ettepanekutega; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid kasutusele piisavalt vahendeid romide integreerimisprojektide jaoks, et need vahendid eraldataks liikmesriikidele, et teostataks järelevalvet asjaomaste vahendite kasutamise ning projektide nõuetekohase rakendamise üle ning hinnataks projektide tõhusust, ning palub komisjonil ja nõukogul koostada selle kohta aruanne koos asjakohaste ettepanekutega;

| 21. | ergutab ELi institutsioone kaasama romi kogukondi – alates rohujuuretasandist kuni rahvusvaheliste VVOdeni – ELi kõikehõlmava romisid käsitleva poliitika väljakujundamise protsessi, sealhulgas kavandamise, rakendamise ja järelevalve kõikidesse valdkondadesse, ning kasutama ära romide kaasamise aastakümne 2005–2015 kogemusi, OSCE tegevuskava ning Euroopa Nõukogu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Parlamendi soovitusi; |
| --- | --- |

21.

ergutab ELi institutsioone kaasama romi kogukondi – alates rohujuuretasandist kuni rahvusvaheliste VVOdeni – ELi kõikehõlmava romisid käsitleva poliitika väljakujundamise protsessi, sealhulgas kavandamise, rakendamise ja järelevalve kõikidesse valdkondadesse, ning kasutama ära romide kaasamise aastakümne 2005–2015 kogemusi, OSCE tegevuskava ning Euroopa Nõukogu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Parlamendi soovitusi;

| 22. | teeb liikmesriikide parlamentidega koostöö tegemise eest vastutavale parlamendikomisjonile pärast Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga (kes peaks koostama aruande) ja VVOde ning inimõiguste ja romide küsimusega tegelevate organitega konsulteerimist ülesandeks jälgida selle küsimuse arengut ning koostada Euroopa Parlamendi varasemate resolutsioonide ja raportite põhjal raport romide olukorra kohta Euroopas; ELi tasandil tuleks luua vastastikuse hindamise mehhanism, et teostada järelevalvet ja tagada liikmesriikide meetmete vastavus; |
| --- | --- |

22.

teeb liikmesriikide parlamentidega koostöö tegemise eest vastutavale parlamendikomisjonile pärast Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga (kes peaks koostama aruande) ja VVOde ning inimõiguste ja romide küsimusega tegelevate organitega konsulteerimist ülesandeks jälgida selle küsimuse arengut ning koostada Euroopa Parlamendi varasemate resolutsioonide ja raportite põhjal raport romide olukorra kohta Euroopas; ELi tasandil tuleks luua vastastikuse hindamise mehhanism, et teostada järelevalvet ja tagada liikmesriikide meetmete vastavus;

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid rangelt oma kohustusi tulenevalt rahvusvahelisest konventsioonist rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, kiites selleks koheselt heaks ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitused; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid rangelt oma kohustusi tulenevalt rahvusvahelisest konventsioonist rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, kiites selleks koheselt heaks ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitused;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ning parlamentidele, Euroopa andmekaitseinspektorile, Euroopa Nõukogule ja OSCE-le. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ning parlamentidele, Euroopa andmekaitseinspektorile, Euroopa Nõukogule ja OSCE-le.

---

(1)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(2)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 283.

(3)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 428.

(4)  ELT C 68 E, 21.3.2009, lk 31.

(5)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk. 54.

(6)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 60.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0085.

(8)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(9)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(10)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(11)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(12)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(13)  Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2009; European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in Focus Report: The Roma in 2009; The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States; ja Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report.

(14)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/79

---

Neljapäev, 9. september 2010Eakate pikaajaline hooldus

P7_TA(2010)0313

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon eakate pikaajalise hoolduse kohta

2011/C 308 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa põhiõiguste hartat;

võttes arvesse kavandatavat direktiivi isikute võrdse kohtlemise kohta, sõltumata usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426);

võttes arvesse 30. juuni 2010. aasta küsimust komisjonile eakate pikaajalise hoolduse kohta (O-0102/2010 – B7-0457/2010);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| 1. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse viimastel aastatel toimunud demograafilisi muutusi, eriti elanikkonna vananemist, mis suurendab survet eelarvele ja tekitab suure nõudluse parema tervishoiu ja sotsiaalteenuste infrastruktuuri järele; soovitab liikmesriikidel võidelda eakate sotsiaalse tõrjutuse ja igas vormis vanuselise diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse viimastel aastatel toimunud demograafilisi muutusi, eriti elanikkonna vananemist, mis suurendab survet eelarvele ja tekitab suure nõudluse parema tervishoiu ja sotsiaalteenuste infrastruktuuri järele; soovitab liikmesriikidel võidelda eakate sotsiaalse tõrjutuse ja igas vormis vanuselise diskrimineerimise vastu;

| 2. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nõuetekohaste tervise- ja hooldusteenuste kättesaadavus on Euroopa solidaarsusmudeli aluspõhimõte; |
| --- | --- |

2.

tuletab liikmesriikidele meelde, et nõuetekohaste tervise- ja hooldusteenuste kättesaadavus on Euroopa solidaarsusmudeli aluspõhimõte;

| 3. | tunnistades nii hoolduse kvaliteedi kui ka järjepidevuse tähtsust, kutsub liikmesriike üles parandama, hõlbustama ja soodustama kõikide eakate pikaajalise hooldusega tegelevate isikute, sh mitteametlike hooldajate ja nende isikute, kellelt nõutakse kutsealast kvalifikatsiooni, erialast koolitust, haridust ja integratsioonimeetmeid; selline koolitus võib ka kaasa aidata selle tähtsa töö staatuse tõstmisele; nõuab tungivalt, liikmesriigid lahendaksid hooldustöö madala tasustamise, töötajate nappuse ning koolituse puudumise või ebapiisava koolitusega seotud küsimused, mis kõik pingestavad hooldusteenuste osutamist; märgib ära kodanikuühiskonna, kiriku ja heategevusorganisatsioonide suure rolli hoolduse pakkumises; |
| --- | --- |

3.

tunnistades nii hoolduse kvaliteedi kui ka järjepidevuse tähtsust, kutsub liikmesriike üles parandama, hõlbustama ja soodustama kõikide eakate pikaajalise hooldusega tegelevate isikute, sh mitteametlike hooldajate ja nende isikute, kellelt nõutakse kutsealast kvalifikatsiooni, erialast koolitust, haridust ja integratsioonimeetmeid; selline koolitus võib ka kaasa aidata selle tähtsa töö staatuse tõstmisele; nõuab tungivalt, liikmesriigid lahendaksid hooldustöö madala tasustamise, töötajate nappuse ning koolituse puudumise või ebapiisava koolitusega seotud küsimused, mis kõik pingestavad hooldusteenuste osutamist; märgib ära kodanikuühiskonna, kiriku ja heategevusorganisatsioonide suure rolli hoolduse pakkumises;

| 4. | märgib e-tervishoiuteenuste arendamise tähtsust, et parandada hooldusteenuste kvaliteeti ja tõhusust ning toetada ka mitteametlikke hooldajaid ja eakaid endid; |
| --- | --- |

4.

märgib e-tervishoiuteenuste arendamise tähtsust, et parandada hooldusteenuste kvaliteeti ja tõhusust ning toetada ka mitteametlikke hooldajaid ja eakaid endid;

| 5. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse mitteametlike hooldajate vajadusi, sest nende arvele langeb suur osa eakate hooldustööst, ning astuda konkreetseid samme nende toetamiseks ja kaitsmiseks koolituse, ajutist puhkust võimaldava asendushoolduse ning töö- ja pereelu ühitamise meetmete kaudu; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse mitteametlike hooldajate vajadusi, sest nende arvele langeb suur osa eakate hooldustööst, ning astuda konkreetseid samme nende toetamiseks ja kaitsmiseks koolituse, ajutist puhkust võimaldava asendushoolduse ning töö- ja pereelu ühitamise meetmete kaudu;

| 6. | nõuab, et kõikides liikmesriikides oleks tagatud pikaajaliselt hooldatavate inimeste põhiõiguste kaitse, milleks kutsub liikmesriike senisest enam tähelepanu pöörama osutatavate teenuste kvaliteedikriteeriumide kehtestamisele ja järgimisele; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et kõikides liikmesriikides oleks tagatud pikaajaliselt hooldatavate inimeste põhiõiguste kaitse, milleks kutsub liikmesriike senisest enam tähelepanu pöörama osutatavate teenuste kvaliteedikriteeriumide kehtestamisele ja järgimisele;

| 7. | kutsub liikmesriike üles igati toetama eakate iseseisvat hakkamasaamist kodustes tingimustes ja läbi erinevate abimehhanismide tagama nende parem toimetulek kodustes oludes, mis on parim alternatiiv institutsionaalsele hoolekandele; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles igati toetama eakate iseseisvat hakkamasaamist kodustes tingimustes ja läbi erinevate abimehhanismide tagama nende parem toimetulek kodustes oludes, mis on parim alternatiiv institutsionaalsele hoolekandele;

| 8. | kutsub liikmesriike üles reguleerima oma siseriiklikus õiguses eakate hoolekandes tegutsevate hoolekandetöötajatele esitatavaid kvalifikatsiooninõudeid ning välja töötama ja rakendama täiendkoolitussüsteeme, mis aitaksid tõsta eakate hoolekandesüsteemis töötavate isikute haridustaset ning seeläbi parandada pakutavate teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles reguleerima oma siseriiklikus õiguses eakate hoolekandes tegutsevate hoolekandetöötajatele esitatavaid kvalifikatsiooninõudeid ning välja töötama ja rakendama täiendkoolitussüsteeme, mis aitaksid tõsta eakate hoolekandesüsteemis töötavate isikute haridustaset ning seeläbi parandada pakutavate teenuste kvaliteeti;

| 9. | peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides on aastate jooksul vähendatud geriaatrilise ravi rahastamist ja võimaldamist ning et teisi spetsialiste ei ole piisavalt koolitatud eakate inimeste probleemidega tegelemiseks; märgib, et see on paljudel juhtudel vähendanud eakatele pakutava hoolduse kvaliteeti, mis mõnikord tähendab nende ebaõiglast diskrimineerimist; kutsub liikmesriike üles olukorda jälgima, et vajaduse korral suurendada selle valdkonna vahendeid; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides on aastate jooksul vähendatud geriaatrilise ravi rahastamist ja võimaldamist ning et teisi spetsialiste ei ole piisavalt koolitatud eakate inimeste probleemidega tegelemiseks; märgib, et see on paljudel juhtudel vähendanud eakatele pakutava hoolduse kvaliteeti, mis mõnikord tähendab nende ebaõiglast diskrimineerimist; kutsub liikmesriike üles olukorda jälgima, et vajaduse korral suurendada selle valdkonna vahendeid;

| 10. | palub liikmesriikidel esmajärjekorras toetada koduse palliatiivhoolduse üksuste loomist; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel esmajärjekorras toetada koduse palliatiivhoolduse üksuste loomist;

| 11. | palub komisjonil koguda andmeid ja koostada ülevaade hoolekandeasutuste, kohaliku omavalitsuse hooldussüsteemi ja eakate koduhoolduse infrastruktuuri kohta igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil koguda andmeid ja koostada ülevaade hoolekandeasutuste, kohaliku omavalitsuse hooldussüsteemi ja eakate koduhoolduse infrastruktuuri kohta igas liikmesriigis;

| 12. | nõuab kõikide hooldussektori lepingute miinimumstandardite, sh miinimumpalga kehtestamist; |
| --- | --- |

12.

nõuab kõikide hooldussektori lepingute miinimumstandardite, sh miinimumpalga kehtestamist;

| 13. | nõuab, et komisjon teeks rohkem uurimistööd, et teha kindlaks pikaajaliselt hooldatavate eakate selliste surmajuhtumite arv, mis on tingitud alatoitumisest ja vedelikupuudusest; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon teeks rohkem uurimistööd, et teha kindlaks pikaajaliselt hooldatavate eakate selliste surmajuhtumite arv, mis on tingitud alatoitumisest ja vedelikupuudusest;

| 14. | palub liikmesriikidel rakendada eakatele inimestele suunatud teabe- ja ennetuspoliitikat, keskendudes eelkõige toiduvalikule ja vedelikupuuduse ohu vältimisele; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel rakendada eakatele inimestele suunatud teabe- ja ennetuspoliitikat, keskendudes eelkõige toiduvalikule ja vedelikupuuduse ohu vältimisele;

| 15. | võttes arvesse, et ELi eakate poliitika rajaneb põhimõttel „ühiskond kõigile”, mis tähendab, et liikmesriigid peavad tagama eri vanuses inimestele igakülgse võimaluse osaleda aktiivselt ühiskonnaelus nende east sõltumatult; |
| --- | --- |

15.

võttes arvesse, et ELi eakate poliitika rajaneb põhimõttel „ühiskond kõigile”, mis tähendab, et liikmesriigid peavad tagama eri vanuses inimestele igakülgse võimaluse osaleda aktiivselt ühiskonnaelus nende east sõltumatult;

| 16. | toetab eakatele koduste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamise programmide kasutuselevõtmist või riikides, kus need on juba kasutusele võetud, nende jätkamist munitsipaal- ja kohalike asutuste juhtimisel vastavalt nende pädevusele; |
| --- | --- |

16.

toetab eakatele koduste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamise programmide kasutuselevõtmist või riikides, kus need on juba kasutusele võetud, nende jätkamist munitsipaal- ja kohalike asutuste juhtimisel vastavalt nende pädevusele;

| 17. | nõuab, et komisjon esitaks rohelise raamatu eakate väärkohtlemise ning eakate inimeste kaitsmise kohta ühiskonnas ja kõikides hooldusasutustes, keskendudes muu hulgas patsientide liikuvusele ning 27 liikmesriigis juba olemas olevatele parimatele tavadele; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon esitaks rohelise raamatu eakate väärkohtlemise ning eakate inimeste kaitsmise kohta ühiskonnas ja kõikides hooldusasutustes, keskendudes muu hulgas patsientide liikuvusele ning 27 liikmesriigis juba olemas olevatele parimatele tavadele;

| 18. | palub komisjonil teha uurimus, mis annab selgema pildi eakate inimeste hoolduse kasvavatest nõuetest ja esitada hinnang spetsialistide vajaduse kohta kuni 2020. aastani; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil teha uurimus, mis annab selgema pildi eakate inimeste hoolduse kasvavatest nõuetest ja esitada hinnang spetsialistide vajaduse kohta kuni 2020. aastani;

| 19. | nõuab, et liikmesriigid vahetaksid avatud koordinatsiooni meetodi kaudu teavet, ideid ja parimaid tavasid eakate pikaajalise hoolduse kohta ning eriti meetmete ja kutsestandardite kohta, et:






  a) | vähendada tervisest tingitud ebavõrdsust ning kaitsta eakaid inimesi ühiskonnas ja hooldusasutustes; |
| --- | --- | --- |

19.

nõuab, et liikmesriigid vahetaksid avatud koordinatsiooni meetodi kaudu teavet, ideid ja parimaid tavasid eakate pikaajalise hoolduse kohta ning eriti meetmete ja kutsestandardite kohta, et:

a)

vähendada tervisest tingitud ebavõrdsust ning kaitsta eakaid inimesi ühiskonnas ja hooldusasutustes;

| b) | võidelda eakate väärkohtlemise vastu; |
| --- | --- |

b)

võidelda eakate väärkohtlemise vastu;

| c) | võtta vastu inimressursside strateegiad, et võidelda töötajate nappuse vastu; |
| --- | --- |

c)

võtta vastu inimressursside strateegiad, et võidelda töötajate nappuse vastu;

| d) | aidata levitada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, et edendada eakate inimeste (hooldust perekonnas ja) sõltumatust, |
| --- | --- |

d)

aidata levitada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, et edendada eakate inimeste (hooldust perekonnas ja) sõltumatust,

| 20. | soovitab tungivalt komisjonil teha kõik, et tagada vastuvõetavad tervishoiustandardid kõikidele Euroopa kodanikele nende materiaalsest olukorrast olenemata; |
| --- | --- |

20.

soovitab tungivalt komisjonil teha kõik, et tagada vastuvõetavad tervishoiustandardid kõikidele Euroopa kodanikele nende materiaalsest olukorrast olenemata;

| 21. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tulenevalt elanikkonna üldisest vananemisest Euroopa Liidus tegema igakülgset koostööd ka pikaajalise hoolduse jätkusuutlike finantseerimissüsteemide väljatöötamise osas, et tagada tulevikus eakate hooldusteenuste jätkusuutliku finantseerimissüsteemi olemasolu ja vajalike hooldusteenuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tulenevalt elanikkonna üldisest vananemisest Euroopa Liidus tegema igakülgset koostööd ka pikaajalise hoolduse jätkusuutlike finantseerimissüsteemide väljatöötamise osas, et tagada tulevikus eakate hooldusteenuste jätkusuutliku finantseerimissüsteemi olemasolu ja vajalike hooldusteenuste kättesaadavus;

| 22. | nõuab parimate tavade vahetamist põlvkondadevaheliste suhete arendamise kõige tõhusamate viiside leidmiseks, et suurendada pereliikmete osalemist pikaajalises hoolduses, mis toob suurt kasu ja võimaldab edukamalt rahuldada hooldatava individuaalseid vajadusi; |
| --- | --- |

22.

nõuab parimate tavade vahetamist põlvkondadevaheliste suhete arendamise kõige tõhusamate viiside leidmiseks, et suurendada pereliikmete osalemist pikaajalises hoolduses, mis toob suurt kasu ja võimaldab edukamalt rahuldada hooldatava individuaalseid vajadusi;

| 23. | nõuab aktiivse vananemise ühtse strateegia arendamist, mille eesmärk on vanurite kaasamine ühiskondlikku ja kultuurilisse tegevusse; |
| --- | --- |

23.

nõuab aktiivse vananemise ühtse strateegia arendamist, mille eesmärk on vanurite kaasamine ühiskondlikku ja kultuurilisse tegevusse;

| 24. | nõuab meetmete võtmist, et reageerida järjest suurema arvu vanurite vajadustele ja tagada neile võrdsed võimalused hooldusteenuste saamiseks; |
| --- | --- |

24.

nõuab meetmete võtmist, et reageerida järjest suurema arvu vanurite vajadustele ja tagada neile võrdsed võimalused hooldusteenuste saamiseks;

| 25. | kutsub liikmesriike üles eakate ja puudega inimeste eest hoolitsevate inimeste koormuse vähendamiseks ja nende tööleasumise toetamiseks arendama välja integreeritud hooldussüsteeme; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles eakate ja puudega inimeste eest hoolitsevate inimeste koormuse vähendamiseks ja nende tööleasumise toetamiseks arendama välja integreeritud hooldussüsteeme;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/81

---

Neljapäev, 9. september 2010Jordani jõe olukord, eelkõige alamjooksu piirkonnas

P7_TA(2010)0314

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas

2011/C 308 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta;

võttes arvesse Iisraeli Riigi ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel 1994. aastal sõlmitud rahulepingut;

võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemere piirkonda käsitleva tippkohtumise ühisdeklaratsiooni;

võttes arvesse Iisraeli ja Palestiina 1995. aasta vahelepingut Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kohta (Oslo II leping), eelkõige selle III lisa artikleid 12 ja 40;

võttes arvesse neljandat Genfi konventsiooni (1949);

võttes arvesse UNESCO ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni, millele kirjutati alla 16. novembril 1972;

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee ajutise energeetika-, keskkonna- ja veekomisjoni soovitust Jordani jõe oru olukorra kohta, mis võeti vastu 12.–14. märtsil 2010. aastal Ammanis toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kuuendal täiskogu istungil;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Jordani jõgi ja eelkõige Jordani jõe alamjooks on ülemaailmse tähendusega kultuurmaastik, millel on suur ajalooline, sümboolne, religioosne, keskkonnaalane, põllumajanduslik ja majanduslik tähtsus Lähis-Idas ja mujal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Jordani jõgi ja eelkõige Jordani jõe alamjooks on ülemaailmse tähendusega kultuurmaastik, millel on suur ajalooline, sümboolne, religioosne, keskkonnaalane, põllumajanduslik ja majanduslik tähtsus Lähis-Idas ja mujal;

| B. | arvestades, et Jordani jõge on laastanud liigkasutus, saaste, väärkasutus ja piirkondliku koostöö puudumine; arvestades, et Iisrael, Jordaania ja Süüria on juhtinud kõrvale hinnanguliselt 98 % jõe mageveevarudest, mille tõttu on hävinud 50 % bioloogilisest mitmekesisusest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Jordani jõge on laastanud liigkasutus, saaste, väärkasutus ja piirkondliku koostöö puudumine; arvestades, et Iisrael, Jordaania ja Süüria on juhtinud kõrvale hinnanguliselt 98 % jõe mageveevarudest, mille tõttu on hävinud 50 % bioloogilisest mitmekesisusest;

| C. | arvestades, et uued reoveepuhastusjaamad, mille eesmärk on kõrvaldada Jordani jõe alamjooksu piirkonnas praegu leiduvad reostunud heitveed, peaksid tööle hakkama 2011. aasta lõpus; arvestades, et kui nõuetekohaseid ja jätkusuutlikke veemajanduse tavasid välja ei töötata ning Jordani jõe alamjooksule ei suunata mageveevarusid ajaks, mil reoveepuhastusjaamad tööle hakkavad, kuivavad pikad jõelõigud tõenäoliselt 2011. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uued reoveepuhastusjaamad, mille eesmärk on kõrvaldada Jordani jõe alamjooksu piirkonnas praegu leiduvad reostunud heitveed, peaksid tööle hakkama 2011. aasta lõpus; arvestades, et kui nõuetekohaseid ja jätkusuutlikke veemajanduse tavasid välja ei töötata ning Jordani jõe alamjooksule ei suunata mageveevarusid ajaks, mil reoveepuhastusjaamad tööle hakkavad, kuivavad pikad jõelõigud tõenäoliselt 2011. aasta lõpuks;

| D. | arvestades, et Jordani jõe ja eeskätt Jordani jõe alamjooksu piirkonna taaselustamine on sarnaste veeprobleemide all kannatavate Iisraeli, Jordaania ja Palestiina kohalike kogukondade jaoks ülioluline ning toob tohutu suurt kasu majanduse ja usalduse loomise seisukohalt; arvestades, et aktiivne koostöö asjaomaste valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike kogukondade vahel võib oluliselt kaasa aidata rahu tagamisele selles piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jordani jõe ja eeskätt Jordani jõe alamjooksu piirkonna taaselustamine on sarnaste veeprobleemide all kannatavate Iisraeli, Jordaania ja Palestiina kohalike kogukondade jaoks ülioluline ning toob tohutu suurt kasu majanduse ja usalduse loomise seisukohalt; arvestades, et aktiivne koostöö asjaomaste valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike kogukondade vahel võib oluliselt kaasa aidata rahu tagamisele selles piirkonnas;

| E. | arvestades, et Palestiina elanikkond Jordani Läänekaldal kannatab tõsise veepuuduse all; arvestades, et Palestiina põllumehi mõjutab tugevasti niisutamiseks kasutatava vee puudus, kuna suurema osa kõnealusest veest kasutavad ära Iisrael ja Iisraeli asunikud Jordani Läänekaldal; arvestades, et piisavate veevarude kättesaadavus on hädavajalik tulevase Palestiina riigi elujõulisuse seisukohalt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Palestiina elanikkond Jordani Läänekaldal kannatab tõsise veepuuduse all; arvestades, et Palestiina põllumehi mõjutab tugevasti niisutamiseks kasutatava vee puudus, kuna suurema osa kõnealusest veest kasutavad ära Iisrael ja Iisraeli asunikud Jordani Läänekaldal; arvestades, et piisavate veevarude kättesaadavus on hädavajalik tulevase Palestiina riigi elujõulisuse seisukohalt;

| F. | arvestades, et ELi rahalised vahendid on aidanud kaasa Jordani jõe alamjooksu piirkonna keskkonnaprobleemide leevendamisele, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi rahalised vahendid on aidanud kaasa Jordani jõe alamjooksu piirkonna keskkonnaprobleemide leevendamisele,

| 1. | juhib tähelepanu laastamistegevusele Jordani jõe ja eelkõige Jordani jõe alamjooksu piirkonnas ning väljendab sellega seoses muret; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu laastamistegevusele Jordani jõe ja eelkõige Jordani jõe alamjooksu piirkonnas ning väljendab sellega seoses muret;

| 2. | kutsub kõikide Jordani-äärsete riikide ametivõime üles tegema koostööd ja taaselustama Jordani jõge, töötades välja ja rakendades poliitikat, mis keskendub käegakatsutavatele tulemustele majapidamiste ja põllumajanduse veevajaduse haldamisel, vee kaitse tagamisel ning reo-, põllumajandus- ja tööstusheitvee majandamisel ning tagab selle, et Jordani jõe alamjooksule jookseks sisse piisav kogus magevett; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõikide Jordani-äärsete riikide ametivõime üles tegema koostööd ja taaselustama Jordani jõge, töötades välja ja rakendades poliitikat, mis keskendub käegakatsutavatele tulemustele majapidamiste ja põllumajanduse veevajaduse haldamisel, vee kaitse tagamisel ning reo-, põllumajandus- ja tööstusheitvee majandamisel ning tagab selle, et Jordani jõe alamjooksule jookseks sisse piisav kogus magevett;

| 3. | tunneb heameelt Jordani jõe alamjooksu piirkonnas sarnaste veeprobleemide all kannatavate Iisraeli, Jordaania ja Palestiina kohalike kogukondade koostöö üle; palub Iisraelil ja Jordaanial täielikult täita kohustusi, mis nad on võtnud rahulepingus seoses Jordani jõe taaselustamisega; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Jordani jõe alamjooksu piirkonnas sarnaste veeprobleemide all kannatavate Iisraeli, Jordaania ja Palestiina kohalike kogukondade koostöö üle; palub Iisraelil ja Jordaanial täielikult täita kohustusi, mis nad on võtnud rahulepingus seoses Jordani jõe taaselustamisega;

| 4. | tunneb heameelt Iisraeli keskkonnaministeeriumi algatuse üle koostada Jordani jõe alamjooksu piirkonna maastikuarengu üldkava; nõuab tungivalt, et Jordaania valitsus ja Palestiina omavalitsus teeksid sarnaseid algatusi, et võtta vastu üldkavad nende territooriume läbivate Jordani jõe lõikude taaselustamiseks; rõhutab kõikide osapoolte Jordani jõele juurdepääsu olulisust ning märgib, et sellised üldkavad võiksid olla aluseks terviklikule Jordani jõe alamjooksu piirkonna taaselustamise ja kaitsmise kavale; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt Iisraeli keskkonnaministeeriumi algatuse üle koostada Jordani jõe alamjooksu piirkonna maastikuarengu üldkava; nõuab tungivalt, et Jordaania valitsus ja Palestiina omavalitsus teeksid sarnaseid algatusi, et võtta vastu üldkavad nende territooriume läbivate Jordani jõe lõikude taaselustamiseks; rõhutab kõikide osapoolte Jordani jõele juurdepääsu olulisust ning märgib, et sellised üldkavad võiksid olla aluseks terviklikule Jordani jõe alamjooksu piirkonna taaselustamise ja kaitsmise kavale;

| 5. | tunneb heameelt, et Iisraelis kasutatakse uusi veemajandusmeetodeid ja -tehnoloogiat, ning nõuab tungivalt nende meetodite õiglast kasutamist ja asjaomase tehnoloogia ülekandmist kõikidesse selle piirkonna riikidesse; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Euroopa Liitu üles suurendama pingutusi, et anda kõnealuse valdkonna koostööprojektidele edasist rahalist ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt, et Iisraelis kasutatakse uusi veemajandusmeetodeid ja -tehnoloogiat, ning nõuab tungivalt nende meetodite õiglast kasutamist ja asjaomase tehnoloogia ülekandmist kõikidesse selle piirkonna riikidesse; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Euroopa Liitu üles suurendama pingutusi, et anda kõnealuse valdkonna koostööprojektidele edasist rahalist ja tehnilist abi;

| 6. | kutsub Iisraeli ja Jordaania valitsust ning Palestiina omavalitsust tegema Jordani jõe alamjooksu päästmiseks koostööd ning nõuab tungivalt, et nad looksid Euroopa Liidu toetusel Jordani jõe vesikonna komisjoni, mis oleks avatud ka teistele jõeäärsetele riikidele; |
| --- | --- |

6.

kutsub Iisraeli ja Jordaania valitsust ning Palestiina omavalitsust tegema Jordani jõe alamjooksu päästmiseks koostööd ning nõuab tungivalt, et nad looksid Euroopa Liidu toetusel Jordani jõe vesikonna komisjoni, mis oleks avatud ka teistele jõeäärsetele riikidele;

| 7. | palub nõukogul, komisjonil ja ELi liikmesriikidel julgustada ning toetada tervikliku kava koostamist, et heastada Jordani jõe piirkonna laastamist, ning jätkata rahalise ja tehnilise abi andmist Jordani jõe ja eelkõige selle alamjooksu taaselustamiseks, kaasa arvatud Vahemere Liidu raames; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul, komisjonil ja ELi liikmesriikidel julgustada ning toetada tervikliku kava koostamist, et heastada Jordani jõe piirkonna laastamist, ning jätkata rahalise ja tehnilise abi andmist Jordani jõe ja eelkõige selle alamjooksu taaselustamiseks, kaasa arvatud Vahemere Liidu raames;

| 8. | rõhutab veel kord, et veemajanduse küsimus ja eelkõige vee õiglane jaotamine, arvestades kõigi piirkonnas elavate inimeste vajadusi, on äärmiselt tähtis kestva rahu ja stabiilsuse saavutamiseks Lähis-Idas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab veel kord, et veemajanduse küsimus ja eelkõige vee õiglane jaotamine, arvestades kõigi piirkonnas elavate inimeste vajadusi, on äärmiselt tähtis kestva rahu ja stabiilsuse saavutamiseks Lähis-Idas;

| 9. | on samaaegselt arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika raames Iisraeli, Jordaania ja Palestiina omavalitsusega koostatud tegevuskavadesse tuleks lisada selge ja konkreetne viide kõnealuse piirkonna taaselustamisele; nõuab tungivalt, et komisjon algataks Jordani jõe ühise uurimise; |
| --- | --- |

9.

on samaaegselt arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika raames Iisraeli, Jordaania ja Palestiina omavalitsusega koostatud tegevuskavadesse tuleks lisada selge ja konkreetne viide kõnealuse piirkonna taaselustamisele; nõuab tungivalt, et komisjon algataks Jordani jõe ühise uurimise;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Knessetile ja Iisraeli valitsusele, Jordaania parlamendile ja valitsusele, Liibanoni parlamendile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule ning Süüria parlamendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Knessetile ja Iisraeli valitsusele, Jordaania parlamendile ja valitsusele, Liibanoni parlamendile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule ning Süüria parlamendile ja valitsusele.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/83

---

Neljapäev, 9. september 2010Kenya: ebaõnnestunud katse arreteerida Sudaani president Omar al-Bashir

P7_TA(2010)0315

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon Kenya kohta: president Omar al-Bashiri vahistamata jätmine

2011/C 308 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani Dārfūri kriisi kohta;

võttes arvesse Sudaani presidendi Omar al-Bashiri suhtes inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest välja antud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (RKK) vahistamismääruseid;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593/2005;

võttes arvesse liidu kõrge esindaja Catherine Ashtoni 22. juuli 2010. aasta ja 20. augusti 2010. aasta avaldusi, milles ta nõudis tungivalt, et vastavalt Tšaad ja Kenya teeksid RKKga koostööd;

võttes arvesse RKK kohtueelse menetluse osakonna 27. augusti 2010. aasta otsust nr ICC-02/05-01/09, milles teavitatakse ÜRO Julgeolekunõukogu ja Rooma statuudi osalisriikide kogu Omar al-Bashiri viibimisest Kenya Vabariigi territooriumil;

võttes arvesse Rooma statuuti;

võttes arvesse mitmesuguseid partnerluslepinguid, nt ELi ja Aafrika riikide vahel sõlmitud Cotonou lepingut, milles on sätestatud, et kaubanduse ja abi tingimuseks on õigusriigi põhimõtete järgimine;

võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja artiklit 4, milles taunitakse karistamatust;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Kenya valitsus kutsus Sudaani presidendi Omar al-Bashir 27. augustil 2010 toimunud Kenya põhiseaduse väljakuulutamise tseremooniale, teades, et RKK on esitanud talle süüdistuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kenya valitsus kutsus Sudaani presidendi Omar al-Bashir 27. augustil 2010 toimunud Kenya põhiseaduse väljakuulutamise tseremooniale, teades, et RKK on esitanud talle süüdistuse;

| B. | arvestades, et RKK väljastas 4. märtsil 2009 rahvusvahelise määruse president al-Bashiri vahistamiseks inimsusevastaste kuritegude (mõrv, hukkamine, väljasaatmine, piinamine ja vägistamine) ja sõjakuritegude (eraisikute vastu rünnakute kavandamine ja rüüstamine) eest ning president al-Bashiri suhtes on ka 12. juulil 2010 väljastatud määrus, milles teda süüdistatakse „genotsiidis tapmise läbi, genotsiidis raskete kehavigastuste või vaimsete kahjustuste tekitamise läbi ning genotsiidis, mis seisnes igale sihtrühmale selliste elutingimuste loomises, mis pidid kaasa tooma rühma füüsilise hävingu”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et RKK väljastas 4. märtsil 2009 rahvusvahelise määruse president al-Bashiri vahistamiseks inimsusevastaste kuritegude (mõrv, hukkamine, väljasaatmine, piinamine ja vägistamine) ja sõjakuritegude (eraisikute vastu rünnakute kavandamine ja rüüstamine) eest ning president al-Bashiri suhtes on ka 12. juulil 2010 väljastatud määrus, milles teda süüdistatakse „genotsiidis tapmise läbi, genotsiidis raskete kehavigastuste või vaimsete kahjustuste tekitamise läbi ning genotsiidis, mis seisnes igale sihtrühmale selliste elutingimuste loomises, mis pidid kaasa tooma rühma füüsilise hävingu”;

| C. | arvestades, et Kenya ja veel 31 Aafrika riiki on alla kirjutanud Rooma statuudile, mis kehtestab neile kohustuse vahistada kõik RKK poolt tagaotsitavad isikud ning anda nad kohtule üle või keelduda selliseid isikuid oma territooriumile lubamast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kenya ja veel 31 Aafrika riiki on alla kirjutanud Rooma statuudile, mis kehtestab neile kohustuse vahistada kõik RKK poolt tagaotsitavad isikud ning anda nad kohtule üle või keelduda selliseid isikuid oma territooriumile lubamast;

| D. | arvestades, et riikidel, kes on ratifitseerinud ÜRO genotsiidikonventsiooni (1948), on kohustus teha RKKga koostööd, isegi kui nad ei ole Rooma statuudile alla kirjutanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riikidel, kes on ratifitseerinud ÜRO genotsiidikonventsiooni (1948), on kohustus teha RKKga koostööd, isegi kui nad ei ole Rooma statuudile alla kirjutanud;

| E. | arvestades, et Sudaan on ÜRO liikmena järjekindlalt keeldunud koostööst RKKga, võttes sellega miljonitelt Sudaani, eriti Dārfūri piirkonna sõjakoleduste ohvritelt võimaluse tõde ja õigust jalule seada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sudaan on ÜRO liikmena järjekindlalt keeldunud koostööst RKKga, võttes sellega miljonitelt Sudaani, eriti Dārfūri piirkonna sõjakoleduste ohvritelt võimaluse tõde ja õigust jalule seada;

| F. | arvestades, et Kenya peaminister on tunnistanud, et president al-Bashiri kutsumine oli viga ning asjaolu, et Kenya ametivõimud teda ei vahistanud, on tõsises vastuolus Kenya rahvusvaheliste kohustustega, mis ei tulene ainult Rooma statuudist, vaid ka Kenya siseriiklikust õigusest, sh riigi uuest põhiseadusest, milles kinnitatakse rahvusvahelise õiguse vahetut kohaldamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kenya peaminister on tunnistanud, et president al-Bashiri kutsumine oli viga ning asjaolu, et Kenya ametivõimud teda ei vahistanud, on tõsises vastuolus Kenya rahvusvaheliste kohustustega, mis ei tulene ainult Rooma statuudist, vaid ka Kenya siseriiklikust õigusest, sh riigi uuest põhiseadusest, milles kinnitatakse rahvusvahelise õiguse vahetut kohaldamist;

| G. | arvestades, et endine ÜRO peasekretär ja praegune Kenya kriisi vahendaja Kofi Annan on nõudnud, et Kenya võtaks RKK suhtes selge seisukoha ning kinnitaks taas oma kohustusi RKK ees; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et endine ÜRO peasekretär ja praegune Kenya kriisi vahendaja Kofi Annan on nõudnud, et Kenya võtaks RKK suhtes selge seisukoha ning kinnitaks taas oma kohustusi RKK ees;

| H. | arvestades, et Kenyal on selge kohustus teha RKKga selliste vahistamismääruste täitmise osas koostööd – see tuleneb nii ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1593, milles ÜRO Julgeolekunõukogu nõuab tungivalt, et kõik riigid ning asjaomased piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid teeksid RKKga täielikult koostööd, kui ka RKK statuudi – mille osaline Kenya on – artiklist 87; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kenyal on selge kohustus teha RKKga selliste vahistamismääruste täitmise osas koostööd – see tuleneb nii ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1593, milles ÜRO Julgeolekunõukogu nõuab tungivalt, et kõik riigid ning asjaomased piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid teeksid RKKga täielikult koostööd, kui ka RKK statuudi – mille osaline Kenya on – artiklist 87;

| I. | arvestades, et president al-Bashir on külastanud Tšaadi, mis on samuti RKK asutamise lepingule alla kirjutanud, ehkki riik ei täida oma kohustusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et president al-Bashir on külastanud Tšaadi, mis on samuti RKK asutamise lepingule alla kirjutanud, ehkki riik ei täida oma kohustusi;

| J. | arvestades, et Sudaani president on pärast süüdistuse saamist külastanud ka Egiptust, Liibüat, Saudi Araabiat, Eritread, Katarit, Zimbabwet ja Etioopiat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Sudaani president on pärast süüdistuse saamist külastanud ka Egiptust, Liibüat, Saudi Araabiat, Eritread, Katarit, Zimbabwet ja Etioopiat;

| K. | arvestades, et 2009. aasta juulis teatas Aafrika Liit (AL) tõepoolest, et tema liikmesriigid keelduvad statuudi artiklis 98 nõutud koostööst, ning arvestades, et AL rõhutas oma seisukohta ka pärast seda, kui Omar al-Bashirile oli esitatud süüdistus genotsiidis – 27. juulil 2010 Kampala tippkohtumisel konsensuslikult vastu võetud resolutsioonis, milles palus ÜRO Julgeolekunõukogul peatada Sudaani presidendi süüdistamine vastavalt statuudi artiklile 16; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2009. aasta juulis teatas Aafrika Liit (AL) tõepoolest, et tema liikmesriigid keelduvad statuudi artiklis 98 nõutud koostööst, ning arvestades, et AL rõhutas oma seisukohta ka pärast seda, kui Omar al-Bashirile oli esitatud süüdistus genotsiidis – 27. juulil 2010 Kampala tippkohtumisel konsensuslikult vastu võetud resolutsioonis, milles palus ÜRO Julgeolekunõukogul peatada Sudaani presidendi süüdistamine vastavalt statuudi artiklile 16;

| L. | pidades kahetsusväärseks, et Aafrika Liit keeldus RKK büroo loomisest ALi juurde ning ähvardas karistada neid Aafrika riike, kes ei austa ALi otsust; |
| --- | --- |

L.

pidades kahetsusväärseks, et Aafrika Liit keeldus RKK büroo loomisest ALi juurde ning ähvardas karistada neid Aafrika riike, kes ei austa ALi otsust;

| M. | arvestades, et genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod ei tohi jääda karistuseta, ning arvestades, et president al-Bashiri juhtumi käsitlemine loob olulise pretsedendi võitluses valitsevate riigipeade karistamatuse vastu, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod ei tohi jääda karistuseta, ning arvestades, et president al-Bashiri juhtumi käsitlemine loob olulise pretsedendi võitluses valitsevate riigipeade karistamatuse vastu,

| 1. | peab kahetsusväärseks Kenya otsust kutsuda president Omar al-Bashir riiki demokraatliku valitsemise ajajärgu toova uue põhiseaduse allkirjastamisele; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks Kenya otsust kutsuda president Omar al-Bashir riiki demokraatliku valitsemise ajajärgu toova uue põhiseaduse allkirjastamisele;

| 2. | palub rahvusvahelisel üldsusel, sh kõikidel Aafrika riikidel tagada täielik vastutusele võtmine rahvusvahelist õigust rikkuvate kuritegude, eriti Sudaanis toime pandud kuritegude eest; |
| --- | --- |

2.

palub rahvusvahelisel üldsusel, sh kõikidel Aafrika riikidel tagada täielik vastutusele võtmine rahvusvahelist õigust rikkuvate kuritegude, eriti Sudaanis toime pandud kuritegude eest;

| 3. | palub Rooma statuudile alla kirjutanud Aafrika riikide riigipeadel ja valitsusjuhtidel täita oma kohustust ning teha RKKga sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi uurimisel koostööd; |
| --- | --- |

3.

palub Rooma statuudile alla kirjutanud Aafrika riikide riigipeadel ja valitsusjuhtidel täita oma kohustust ning teha RKKga sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi uurimisel koostööd;

| 4. | rõhutab, et RRK-l on kohustus teostada oma jurisdiktsiooni erapooletult ja üldiselt, ka lääneriikides, ning kohtu otsuste austamine on väga oluline kohtu usaldusväärsuse ja edaspidise tegevuse seisukohast; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et RRK-l on kohustus teostada oma jurisdiktsiooni erapooletult ja üldiselt, ka lääneriikides, ning kohtu otsuste austamine on väga oluline kohtu usaldusväärsuse ja edaspidise tegevuse seisukohast;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et mõned ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed ei ole kirjutanud alla Rooma statuudile, millega loodi RKK; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et mõned ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed ei ole kirjutanud alla Rooma statuudile, millega loodi RKK;

| 6. | mõistab hukka Aafrika Liidu ja Araabia Liiga seisukoha, milles nad keelduvad RKKga koostööd tegemast, ning palub Euroopa Liidu kõrgel esindajal astuda vajalikud sammud, et see küsimus oleks järgmise ALi ja ELi tippkohtumise päevakorras; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka Aafrika Liidu ja Araabia Liiga seisukoha, milles nad keelduvad RKKga koostööd tegemast, ning palub Euroopa Liidu kõrgel esindajal astuda vajalikud sammud, et see küsimus oleks järgmise ALi ja ELi tippkohtumise päevakorras;

| 7. | palub Aafrika Liidul oma seisukoht läbi vaadata ning seista vastu karistamatusele, ebaõiglusele, sõjakuritegudele, inimsusevastastele kuritegudele ja genotsiidile; |
| --- | --- |

7.

palub Aafrika Liidul oma seisukoht läbi vaadata ning seista vastu karistamatusele, ebaõiglusele, sõjakuritegudele, inimsusevastastele kuritegudele ja genotsiidile;

| 8. | nõuab kõikide Sudaani sõja jooksul toime pandud kuritegude puhul karistamatuse lõpetamist ning avaldab lootust, et president al-Bashir tuuakse peagi Haagi RKK ette – kus ta saab kasutada talle rahvusvahelise õigusega antud õigusi –, mis on vajalik õiguse ja õigusriigi põhimõtete jaluleseadmiseks ning ohvrite suhtes lugupidamise väljendamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab kõikide Sudaani sõja jooksul toime pandud kuritegude puhul karistamatuse lõpetamist ning avaldab lootust, et president al-Bashir tuuakse peagi Haagi RKK ette – kus ta saab kasutada talle rahvusvahelise õigusega antud õigusi –, mis on vajalik õiguse ja õigusriigi põhimõtete jaluleseadmiseks ning ohvrite suhtes lugupidamise väljendamiseks;

| 9. | palub Kenya presidendil ja valitsusel uuesti kinnitada oma kohustusi RKK ees ja koostööd RKKga, muu hulgas seoses 2007. ja 2008. aasta valimistele järgnenud vägivallaaktidega; |
| --- | --- |

9.

palub Kenya presidendil ja valitsusel uuesti kinnitada oma kohustusi RKK ees ja koostööd RKKga, muu hulgas seoses 2007. ja 2008. aasta valimistele järgnenud vägivallaaktidega;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu institutsioonidele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Kenya valitsusele ning kõikide Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) riikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu institutsioonidele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Kenya valitsusele ning kõikide Valitsustevahelise Arenguameti (IGAD) riikide parlamentidele ja valitsustele.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/86

---

Neljapäev, 9. september 2010Inimõigused Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtum

P7_TA(2010)0316

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kohta Süürias, eelkõige Haythan Al-Maleh’ juhtumi kohta

2011/C 308 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eriti 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni poliitvangide kohta Süürias (1), 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta Süürias (2), 24. mai 2007. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Süürias (3) ning 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Süüria kohta: Muhannad al-Hassani juhtum (4);

võttes arvesse oma 10. oktoobril 2006 vastu võetud raportit Euroopa Parlamendi soovituse kohta nõukogule Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel;

võttes arvesse oma 17. juunil 2010 vastu võetud raportit inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta;

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Süüria on ratifitseerinud;

võttes arvesse 1975. aasta ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni, mille Süüria ratifitseeris 18. septembril 2004. aastal;

võttes arvesse 1998. aasta ÜRO inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni;

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta;

võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise ühisdeklaratsiooni;

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 27. juuli 2010. aasta avaldust inimõigustega seotud juhtumite kohta Süürias;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades Euroopa Liidu ja Süüria vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste sidemete tähtsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades Euroopa Liidu ja Süüria vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste sidemete tähtsust;

| B. | arvestades, et 14. oktoobril 2009. aastal vahistati pealuureteenistuse ametnike poolt 80-aastane inimõiguste valdkonna jurist Haythan Al-Maleh, hoiti kuni sõjaväeprokuröri poolse ülekuulamiseni 20. oktoobril 2009 täielikus isolatsioonis ja mõisteti talle 4. juulil 2010 Damaskuse Teise sõjaväekohtu poolt Süüria kriminaalkoodeksi paragrahvide 285 ja 286 alusel „valeteadete levitamise eest, mis nõrgestavad rahvustunnet” kolm aastat vangistust, hoolimata asjaolust, et sõjaväetribunalide pädevuses ei peaks olema tsiviilisikute üle kohut mõista; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 14. oktoobril 2009. aastal vahistati pealuureteenistuse ametnike poolt 80-aastane inimõiguste valdkonna jurist Haythan Al-Maleh, hoiti kuni sõjaväeprokuröri poolse ülekuulamiseni 20. oktoobril 2009 täielikus isolatsioonis ja mõisteti talle 4. juulil 2010 Damaskuse Teise sõjaväekohtu poolt Süüria kriminaalkoodeksi paragrahvide 285 ja 286 alusel „valeteadete levitamise eest, mis nõrgestavad rahvustunnet” kolm aastat vangistust, hoolimata asjaolust, et sõjaväetribunalide pädevuses ei peaks olema tsiviilisikute üle kohut mõista;

| C. | arvestades, et rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide korraldatud kohtujärelevalve missioonide andmetel ei järgitud hr Al-Maleh’ üle peetud kohtuprotsessil rahvusvahelisi õigluse nõudeid, sh süütuse presumptsiooni ja õigust kaitsele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide korraldatud kohtujärelevalve missioonide andmetel ei järgitud hr Al-Maleh’ üle peetud kohtuprotsessil rahvusvahelisi õigluse nõudeid, sh süütuse presumptsiooni ja õigust kaitsele;

| D. | arvestades, et hr Al-Maleh’le, kes kannatab artriidi, diabeedi ja kilpnäärme talituse probleemide all, ei ole võimaldatud regulaarset juurdepääsu ravile; arvestades, et tema tervis on 2010. aasta suve jooksul tõsiselt halvenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hr Al-Maleh’le, kes kannatab artriidi, diabeedi ja kilpnäärme talituse probleemide all, ei ole võimaldatud regulaarset juurdepääsu ravile; arvestades, et tema tervis on 2010. aasta suve jooksul tõsiselt halvenenud;

| E. | arvestades, et ka teisi väljapaistvaid Süüria inimõiguste kaitsjaid, sh Muhannad al-Hassanit ja Ali Al-Abdullah’d, hoitakse endiselt vangistatuna; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ka teisi väljapaistvaid Süüria inimõiguste kaitsjaid, sh Muhannad al-Hassanit ja Ali Al-Abdullah’d, hoitakse endiselt vangistatuna;

| F. | arvestades, et hr Al-Maleh’ kohtu alla andmine ja süüdimõistmine seoses tema avalike avaldustega Süüria õigus- ja poliitilise süsteemi kohta ning hr Muhannad Al-Hassani süüdimõistmine seoses tema kutsetegevusega advokaadina, sh jälgides riikliku julgeolekukohtu avalikke istungeid ja nende kohta aru andes, kujutavad endast tegelikult karistust selle eest, et nad kasutasid oma seaduslikku õigust sõnavabadusele, mis on ette nähtud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille on ratifitseerinud ka Süüria; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hr Al-Maleh’ kohtu alla andmine ja süüdimõistmine seoses tema avalike avaldustega Süüria õigus- ja poliitilise süsteemi kohta ning hr Muhannad Al-Hassani süüdimõistmine seoses tema kutsetegevusega advokaadina, sh jälgides riikliku julgeolekukohtu avalikke istungeid ja nende kohta aru andes, kujutavad endast tegelikult karistust selle eest, et nad kasutasid oma seaduslikku õigust sõnavabadusele, mis on ette nähtud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille on ratifitseerinud ka Süüria;

| G. | arvestades, et Süüria ametivõimud kasutavad tagakiusamist, liikumisvabaduse piiramist ja meelevaldset vahistamist regulaarselt inimõiguste kaitsjate vastu riigis; arvestades, et sellised tavad ei sobi kokku olulise rolliga, mida Süüria piirkonnas etendab; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Süüria ametivõimud kasutavad tagakiusamist, liikumisvabaduse piiramist ja meelevaldset vahistamist regulaarselt inimõiguste kaitsjate vastu riigis; arvestades, et sellised tavad ei sobi kokku olulise rolliga, mida Süüria piirkonnas etendab;

| H. | arvestades, et erakorralise seisukorra seaduse jätkuv kohaldamine piirab tõsiselt kodanike võimalusi kasutada oma õigust sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erakorralise seisukorra seaduse jätkuv kohaldamine piirab tõsiselt kodanike võimalusi kasutada oma õigust sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele;

| I. | arvestades, et assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel on endiselt allkirjastamata; arvestades, et selle lepingu allkirjastamine on alates 2009. aasta oktoobrist Süüria palvel edasi lükatud; arvestades, et inimõiguste austamine moodustab olulise osas sellest lepingust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel on endiselt allkirjastamata; arvestades, et selle lepingu allkirjastamine on alates 2009. aasta oktoobrist Süüria palvel edasi lükatud; arvestades, et inimõiguste austamine moodustab olulise osas sellest lepingust;

| J. | arvestades, et Vahemere Liidu osalisriikide vaheline partnerlus põhineb kohustusel täielikult järgida demokraatia põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, mis on sätestatud rahvusvahelises inimõigusi käsitlevas õiguses, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Vahemere Liidu osalisriikide vaheline partnerlus põhineb kohustusel täielikult järgida demokraatia põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, mis on sätestatud rahvusvahelises inimõigusi käsitlevas õiguses,

| 1. | väljendab kõige tõsisemat muret Haythan Al-Maleh’ olukorra pärast ja kutsub Süüria ametivõime üles teda viivitamatult ja tingimusteta vabastama ning tagama igal juhul tema kehalise ja vaimse tervise; |
| --- | --- |

1.

väljendab kõige tõsisemat muret Haythan Al-Maleh’ olukorra pärast ja kutsub Süüria ametivõime üles teda viivitamatult ja tingimusteta vabastama ning tagama igal juhul tema kehalise ja vaimse tervise;

| 2. | kutsub Süüria valitsust üles kõikide meelsusvangide süüasjad vastavalt konstitutsioonile ja riigi rahvusvahelistele kohustustele uuesti läbi vaatama ning vabastama viivitamatult kõik meelsusvangid, sealhulgas Muhannad Al-Hassani, Ali Al-Abdullah, Anour Al-Bunni ja Kamal Labwani; |
| --- | --- |

2.

kutsub Süüria valitsust üles kõikide meelsusvangide süüasjad vastavalt konstitutsioonile ja riigi rahvusvahelistele kohustustele uuesti läbi vaatama ning vabastama viivitamatult kõik meelsusvangid, sealhulgas Muhannad Al-Hassani, Ali Al-Abdullah, Anour Al-Bunni ja Kamal Labwani;

| 3. | kutsub Süüria ametivõime üles lõpetama inimõiguste kaitsjate ja nende perekondade mis tahes jälitamise ja tagakiusamise ning tagama, et inimõiguste kaitsjad saaksid ilma takistuste või ähvardusteta vabalt oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

3.

kutsub Süüria ametivõime üles lõpetama inimõiguste kaitsjate ja nende perekondade mis tahes jälitamise ja tagakiusamise ning tagama, et inimõiguste kaitsjad saaksid ilma takistuste või ähvardusteta vabalt oma tegevust jätkata;

| 4. | kutsub Süüria ametivõime järgima rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid ning endale vabatahtlikult võetud rahvusvahelisi kohustusi, millega on tagatud arvamus- ja sõnavabadus ja õigus õiglasele kohtumõistmisele, ning kindlustama, et kinnipeetavaid koheldaks hästi, neid ei piinataks ega koheldaks muul moel vääralt ning et neil võimaldataks viivitamata, korrapäraselt ja piiranguteta kohtuda oma advokaatide, arstide ja pereliikmetega; |
| --- | --- |

4.

kutsub Süüria ametivõime järgima rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid ning endale vabatahtlikult võetud rahvusvahelisi kohustusi, millega on tagatud arvamus- ja sõnavabadus ja õigus õiglasele kohtumõistmisele, ning kindlustama, et kinnipeetavaid koheldaks hästi, neid ei piinataks ega koheldaks muul moel vääralt ning et neil võimaldataks viivitamata, korrapäraselt ja piiranguteta kohtuda oma advokaatide, arstide ja pereliikmetega;

| 5. | palub Süüria ametivõimudel tagada kohtusüsteemi läbipaistev toimimine, seda eelkõige riikliku julgeoleku ülemkohtu puhul; |
| --- | --- |

5.

palub Süüria ametivõimudel tagada kohtusüsteemi läbipaistev toimimine, seda eelkõige riikliku julgeoleku ülemkohtu puhul;

| 6. | kordab oma nõuet tühistada Süürias erakorraline seisukord, mis kehtestati enam kui 40 aastat tagasi; |
| --- | --- |

6.

kordab oma nõuet tühistada Süürias erakorraline seisukord, mis kehtestati enam kui 40 aastat tagasi;

| 7. | peab väljavaadet allkirjastada assotsieerimisleping märkimisväärseks võimaluseks pöörata tähelepanu jätkuvatele inimõiguste rikkumistele ja reformiprotsessi tugevdamisele Süürias; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kasutama seda olulist mõjutusvahendit täielikult ära, võttes vastu kahepoolse inimõiguste ja demokraatia tegevusplaani, milles oleks selgelt kindlaks määratud Süüria ametivõimudelt oodatavad konkreetsed edusammud inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

peab väljavaadet allkirjastada assotsieerimisleping märkimisväärseks võimaluseks pöörata tähelepanu jätkuvatele inimõiguste rikkumistele ja reformiprotsessi tugevdamisele Süürias; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kasutama seda olulist mõjutusvahendit täielikult ära, võttes vastu kahepoolse inimõiguste ja demokraatia tegevusplaani, milles oleks selgelt kindlaks määratud Süüria ametivõimudelt oodatavad konkreetsed edusammud inimõiguste valdkonnas;

| 8. | rõhutab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218 tuleb Euroopa Parlamenti rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste kõigil etappidel täielikult teavitada; palub komisjonil seetõttu hoida parlamenti kursis Süüria ametivõimudega assotsieerimislepingu allkirjastamise üle peetavate läbirääkimiste seisuga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218 tuleb Euroopa Parlamenti rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste kõigil etappidel täielikult teavitada; palub komisjonil seetõttu hoida parlamenti kursis Süüria ametivõimudega assotsieerimislepingu allkirjastamise üle peetavate läbirääkimiste seisuga;

| 9. | tunneb heameelt jätkuva dialoogi üle Euroopa Liidu ja Süüria vahel ning loodab, et jätkuvad jõupingutused toovad kaasa mitte ainult majandusliku ja sotsiaalse olukorra paranemise Süürias, mis on juba toimunud, vaid ka muutused poliitikas ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt jätkuva dialoogi üle Euroopa Liidu ja Süüria vahel ning loodab, et jätkuvad jõupingutused toovad kaasa mitte ainult majandusliku ja sotsiaalse olukorra paranemise Süürias, mis on juba toimunud, vaid ka muutused poliitikas ja inimõiguste valdkonnas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 349.

(2)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 519.

(3)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 485.

(4)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 32.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/88

---

Neljapäev, 9. september 2010Võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumine ning lepingu võimalik taunitav sisu

P7_TA(2010)0317

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumise ning lepingu võimaliku taunitava sisu kohta

2011/C 308 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et läbirääkimised võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu asjus on pooleli; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et läbirääkimised võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu asjus on pooleli;

| B. | arvestades, et Lissaboni leping tagab Euroopa Parlamendile kaasotsustaja rolli kaubandusasjades ning juurdepääsu läbirääkimisdokumentidele, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni leping tagab Euroopa Parlamendile kaasotsustaja rolli kaubandusasjades ning juurdepääsu läbirääkimisdokumentidele,

| 1. | on seisukohal, et kavandatav leping ei tohiks kaudselt kaasa tuua ELi autoriõiguse, patendiõiguse ega kaubamärgiõiguse ühtlustamist ning et tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kavandatav leping ei tohiks kaudselt kaasa tuua ELi autoriõiguse, patendiõiguse ega kaubamärgiõiguse ühtlustamist ning et tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet;

| 2. | kinnitab, et komisjon peaks kõik käimasolevate läbirääkimistega seotud dokumendid avalikkusele viivitamata kättesaadavaks tegema; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et komisjon peaks kõik käimasolevate läbirääkimistega seotud dokumendid avalikkusele viivitamata kättesaadavaks tegema;

| 3. | on seisukohal, et kavandatav leping ei tohiks seada piiranguid nõuetekohasele kohtumenetlusele ega kahjustada põhiõigusi, nagu sõnavabadust ja õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kavandatav leping ei tohiks seada piiranguid nõuetekohasele kohtumenetlusele ega kahjustada põhiõigusi, nagu sõnavabadust ja õigust eraelu puutumatusele;

| 4. | rõhutab, et juhul kui tsiviilmeetmed on juba kehtestatud, tuleb enne kriminaalvastutuse sisseviimist hinnata majanduslikke ja innovatsioonialaseid riske; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et juhul kui tsiviilmeetmed on juba kehtestatud, tuleb enne kriminaalvastutuse sisseviimist hinnata majanduslikke ja innovatsioonialaseid riske;

| 5. | on seisukohal, et internetiteenuse pakkujaid ei tohiks pidada vastutavateks oma teenuseid osutades edastatavate või säilitatavate andmete eest niisugusel määral, et oleks vajalik eelnev järelevalve või andmete filtreerimine; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et internetiteenuse pakkujaid ei tohiks pidada vastutavateks oma teenuseid osutades edastatavate või säilitatavate andmete eest niisugusel määral, et oleks vajalik eelnev järelevalve või andmete filtreerimine;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese kontrolli ja kaupade arestimise volituste suurendamiseks mõeldud meetmed ei tohiks takistada seaduslike, vastuvõetava hinnaga ja ohutute ravimite ülemaailmset kättesaadavust; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese kontrolli ja kaupade arestimise volituste suurendamiseks mõeldud meetmed ei tohiks takistada seaduslike, vastuvõetava hinnaga ja ohutute ravimite ülemaailmset kättesaadavust;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 9. septembri 2010. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2010)09-09(ANN1)).

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/89

---

Neljapäev, 9. september 2010Naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta

P7_TA(2010)0318

Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamise kohta

2011/C 308 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et mõiste „naistevastane vägivald” tähendab igasugust soopõhist vägivalda, mille tulemuseks on või võib olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju naistele või nende kannatused, kaasa arvatud selliste tegudega ähvardamine või vabaduse meelevaldne võtmine või piiramine kas avalikus või eraelus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõiste „naistevastane vägivald” tähendab igasugust soopõhist vägivalda, mille tulemuseks on või võib olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju naistele või nende kannatused, kaasa arvatud selliste tegudega ähvardamine või vabaduse meelevaldne võtmine või piiramine kas avalikus või eraelus;

| B. | arvestades, et naistevastane vägivald on peamine takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning see on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumise liikidest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke, kultuurilisi ega sotsiaalsed piire; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naistevastane vägivald on peamine takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning see on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumise liikidest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke, kultuurilisi ega sotsiaalsed piire;

| C. | arvestades, et naistevastane vägivald on Euroopa Liidus erakordselt oluline probleem, kuna 20–25 % naistest kannatab oma täiskasvanuelu jooksul füüsilise vägivalla all ning üle 10 % naistest on seksuaalse vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naistevastane vägivald on Euroopa Liidus erakordselt oluline probleem, kuna 20–25 % naistest kannatab oma täiskasvanuelu jooksul füüsilise vägivalla all ning üle 10 % naistest on seksuaalse vägivalla ohvrid;

| D. | arvestades, et parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist, eriti oma 2009. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist, eriti oma 2009. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| 1. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb võidelda naistevastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb võidelda naistevastase vägivalla vastu;

| 2. | palub komisjonil kuulutada viie järgneva aasta jooksul välja naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kuulutada viie järgneva aasta jooksul välja naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 9. septembri 2010. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2010)09-09(ANN2)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/90 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/90

---

Teisipäev, 7. september 2010Parlamendiliikmelt Viktor Uspaskichilt puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2010)0296

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2147(IMM))

2011/C 308 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Leedu kohtuorganid esitasid 14. juulil 2009. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 7. oktoobril 2009. aastal;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Viktor Uspaskichi ära kuulanud;

võttes arvesse aluslepingutele lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikleid 8 ja 9;

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta (1) otsuseid;

võttes arvesse Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklit 62;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0244/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme Viktor Uspaskichi vastu on algatatud kriminaalmenetlus ja Vilniuse piirkondlikus kohtus pooleliolevas menetluses süüdistatakse teda kuritegudes Leedu kriminaalkoodeksi järgmiste sätete alusel: artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 222 lõikega 1, artikli 220 lõige 1, artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 220 lõikega 1, artikli 205 lõige 1 ja artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 205 lõikega 1; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme Viktor Uspaskichi vastu on algatatud kriminaalmenetlus ja Vilniuse piirkondlikus kohtus pooleliolevas menetluses süüdistatakse teda kuritegudes Leedu kriminaalkoodeksi järgmiste sätete alusel: artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 222 lõikega 1, artikli 220 lõige 1, artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 220 lõikega 1, artikli 205 lõige 1 ja artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 205 lõikega 1;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta;

| C. | arvestades, et hr Uspaskichi vastu esitatud süüdistused ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hr Uspaskichi vastu esitatud süüdistused ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega;

| D. | arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei tohi riigi parlamendi (seim) liiget võtta kriminaalvastutusele, vahistada ega tema vabadust muul viisil piirata ilma seimi nõusolekuta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei tohi riigi parlamendi (seim) liiget võtta kriminaalvastutusele, vahistada ega tema vabadust muul viisil piirata ilma seimi nõusolekuta;

| E. | arvestades, et artiklis 62 on lisaks sätestatud, et seimi liiget ei tohi kohtulikult jälitada seimis antud häälte või peetud kõnede eest, kuid ta võib üldise menetluse kohaselt võtta vastutusele isikliku solvamise või laimamise eest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et artiklis 62 on lisaks sätestatud, et seimi liiget ei tohi kohtulikult jälitada seimis antud häälte või peetud kõnede eest, kuid ta võib üldise menetluse kohaselt võtta vastutusele isikliku solvamise või laimamise eest;

| F. | arvestades, et hr Uspaskichit süüdistatakse peamiselt õiguserikkumistes, mis seisnevad erakonna rahastamise kohta valede raamatupidamisandmete esitamises enne tema valimist Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hr Uspaskichit süüdistatakse peamiselt õiguserikkumistes, mis seisnevad erakonna rahastamise kohta valede raamatupidamisandmete esitamises enne tema valimist Euroopa Parlamenti;

| G. | arvestades, et ei ole esitatud veenvaid tõendeid fumus persecutionis’e olemasolu kohta ning õiguserikkumistel, milles hr Uspaskichit süüdistatakse, ei ole mingit seost tema tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei ole esitatud veenvaid tõendeid fumus persecutionis’e olemasolu kohta ning õiguserikkumistel, milles hr Uspaskichit süüdistatakse, ei ole mingit seost tema tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena;

| H. | arvestades, et seepärast on asjakohane tema puutumatus ära võtta, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seepärast on asjakohane tema puutumatus ära võtta,

| 1. | otsustab Viktor Uspaskichi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Viktor Uspaskichi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Leedu Vabariigi asjaomasele ametiasutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Leedu Vabariigi asjaomasele ametiasutusele.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner versus Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195 ja otsus kohtuasjas 149/85: Wybot versus Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 7. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/92

---

Teisipäev, 7. september 2010Töötajate liikumisvabadus Euroopa Liidu piires ***I

P7_TA(2010)0291

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

2011/C 308 E/20

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0204);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0112/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendile esitatud liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamusi õigusakti eelnõu subsidiaarsuse põhimõttele vastavuse kohta;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust;

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0222/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Teisipäev, 7. september 2010P7_TC1-COD(2010)0110

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. septembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (kodifitseerimine)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr .../2011) lõplikule kujule.)

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/93

---

Teisipäev, 7. september 2010Euromüntide autentimine ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemine ***I

P7_TA(2010)0292

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

2011/C 308 E/21

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0459);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 123 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0207/2009);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665) ja selle lisandit (KOM(2010)0147);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 133;

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 16. novembri 2009. aasta arvamust (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0212/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 284, 25.11.2009, lk 6.

---

Teisipäev, 7. september 2010P7_TC1-COD(2009)0128

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1210/2010) lõplikule kujule.)

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/94

---

Teisipäev, 7. september 2010Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***I

P7_TA(2010)0293

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

2011/C 308 E/22

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0302);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0144/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0242/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 7. september 2010P7_TC1-COD(2010)0162

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2010/EL, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 938/2010/EL) lõplikule kujule.)

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/95

---

Teisipäev, 7. september 2010Ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamise ajutine peatamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse *

P7_TA(2010)0294

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Madeira ja Assooride autonoomsetesse piirkondadesse (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

2011/C 308 E/23

(Seadusandlik erimenetlus – uuesti konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu eelnõu (09109/2010);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0370);

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2010. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris uuesti Euroopa Parlamendiga (C7-0106/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 59 lõiget 3;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0232/2010),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

| NÕUKOGU EELNÕU | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Määruse eelnõu


  Artikkel 6a – lõige 2 |
| 2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule. | 2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Määruse eelnõu


  Artikkel 6b – lõige 2 |
| 2.   Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab ta sellest teavitada komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused. | 2.   Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab ta sellest teavitada
  Euroopa Parlamenti ja
  komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Määruse eelnõu


  Artikkel 6c – lõige 1 |
| 1.   Nõukogu võib esitada delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavaks tegemisest. | 1.   Nõukogu võib esitada delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavaks tegemisest.
  Kui nõukogu kavatseb esitada vastuväite, püüab ta sellest teavitada Euroopa Parlamenti mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud õigusakti, mille suhtes ta kavatseb vastuväite esitada, ja vastuväite võimalikud põhjused. |

NÕUKOGU EELNÕU

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Määruse eelnõu

Artikkel 6a – lõige 2

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule.

Muudatusettepanek 2

Määruse eelnõu

Artikkel 6b – lõige 2

2.   Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab ta sellest teavitada komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

2.   Kui nõukogu on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab ta sellest teavitada
  Euroopa Parlamenti ja
  komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

Muudatusettepanek 3

Määruse eelnõu

Artikkel 6c – lõige 1

1.   Nõukogu võib esitada delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavaks tegemisest.

1.   Nõukogu võib esitada delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavaks tegemisest.
  Kui nõukogu kavatseb esitada vastuväite, püüab ta sellest teavitada Euroopa Parlamenti mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud õigusakti, mille suhtes ta kavatseb vastuväite esitada, ja vastuväite võimalikud põhjused.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0002.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/96

---

Teisipäev, 7. september 2010Paranduseelarve nr 2/2010: BEREC (elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet)

P7_TA(2010)0295

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta, III jagu – komisjon (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

2011/C 308 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 19. märtsil 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 2/2010 projekti (KOM(2010)0108);

võttes arvesse volinik Janusz Lewandowski 9. juuli 2010. aasta kirja president Buzekile;

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta (12583/2010 – C7-0194/2010);

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0240/2010),

| A. | arvestades, et nõukogu seisukoht paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta hõlmab elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) büroo ametikohtade loetelu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu seisukoht paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta hõlmab elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) büroo ametikohtade loetelu;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 2/2010 projekti eesmärk on ametlikult korrigeerida 2010. aasta eelarvet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 2/2010 projekti eesmärk on ametlikult korrigeerida 2010. aasta eelarvet;

| C. | arvestades, et nõukogu võttis oma seisukoha vastu 26. juulil 2010. aastal, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu võttis oma seisukoha vastu 26. juulil 2010. aastal,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 2/2010 projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 2/2010 projekti;

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 2/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/97

---

Teisipäev, 7. september 2010ELi ja Jaapani vaheline kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi leping ***

P7_TA(2010)0297

Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu sõlmimist (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

2011/C 308 E/25

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (05308/2010);

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise lepingu eelnõu, mis käsitleb vastastikust õigusabi kriminaalasjades (15915/2009);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 teise lõigu punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0029/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0209/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/98

---

Teisipäev, 7. september 2010ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ***I

P7_TA(2010)0301

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ELi-Korea vabakaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2011/C 308 E/26

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Ettepanekut muudeti 7. septembril 2010 alljärgnevalt (1):

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) | Kaubandustõkked kaubanduspartneri koduturul kalduvad toetama eksporti kõnealuselt välismaiselt turult, ja kui on tegemist ekspordiga ELi, võivad seeläbi luua tingimused kaitseklausli kohaldamiseks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a)

Kaubandustõkked kaubanduspartneri koduturul kalduvad toetama eksporti kõnealuselt välismaiselt turult, ja kui on tegemist ekspordiga ELi, võivad seeläbi luua tingimused kaitseklausli kohaldamiseks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse Euroopa Liitu nii palju suuremas koguses ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele, nagu on sätestatud lepingu 3. peatüki artiklis 3.1. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse Euroopa Liitu nii palju suuremas koguses ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele, nagu on sätestatud lepingu 3. peatüki artiklis 3.1.

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse Euroopa Liitu nii palju suuremas koguses
  või kõnealust majandustegevust laiendatakse nii palju suuremal määral
  ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele
  või majandustegevusele
  , nagu on sätestatud lepingu 3. peatüki artiklis 3.1. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse Euroopa Liitu nii palju suuremas koguses
  või kõnealust majandustegevust laiendatakse nii palju suuremal määral
  ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju liidu samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootjatele
  või majandustegevusele
  , nagu on sätestatud lepingu 3. peatüki artiklis 3.1.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Tõsine kahju või tõsise kahju oht võib liidu tootjatele tekkida ka seeläbi, et lepingu 13. peatüki erikohustustest, eriti selles sätestatud sotsiaalsetest ja keskkonnastandarditest, ei ole kinni peetud, ja seetõttu osutub vajalikuks kaitsemeetmete kehtestamine. |
| --- | --- |

(5 a)

Tõsine kahju või tõsise kahju oht võib liidu tootjatele tekkida ka seeläbi, et lepingu 13. peatüki erikohustustest, eriti selles sätestatud sotsiaalsetest ja keskkonnastandarditest, ei ole kinni peetud, ja seetõttu osutub vajalikuks kaitsemeetmete kehtestamine.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Tõsine kahju või tõsise kahju oht liidu tootjatele või üksikule majandusharule liidus määratakse kindlaks ka vastavalt sellele, kas lepingu eeskirjadest mittetariifsete kaubandustõkete osas peetakse kinni. Sel kaalutlusel võib vajalikuks osutuda kaitsemeetmete kehtestamine. |
| --- | --- |

(5 b)

Tõsine kahju või tõsise kahju oht liidu tootjatele või üksikule majandusharule liidus määratakse kindlaks ka vastavalt sellele, kas lepingu eeskirjadest mittetariifsete kaubandustõkete osas peetakse kinni. Sel kaalutlusel võib vajalikuks osutuda kaitsemeetmete kehtestamine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Lepingu järelevalve ja läbivaatamine ning vajaduse korral kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt ja kodanikuühiskonna osalusel. Seetõttu on vajalik pidevalt kaasata riigisisene nõuanderühm ja kodanikuühiskonna foorum. |
| --- | --- |

(6 a)

Lepingu järelevalve ja läbivaatamine ning vajaduse korral kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt ja kodanikuühiskonna osalusel. Seetõttu on vajalik pidevalt kaasata riigisisene nõuanderühm ja kodanikuühiskonna foorum.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| (6 b) | Komisjon peaks kord aastas esitama aruande lepingu kohaldamise ja täitmise ning kaitsemeetmete kohaldamise kohta. Kui selgub, et kaitsemeetmed ei ole piisavad, peaks komisjon esitama laiapõhjalise ettepaneku edasisteks kaitsemeetmeteks, nagu koguselised piirangud, kvoodid, impordiload või muud parandusmeetmed. |
| --- | --- |

(6 b)

Komisjon peaks kord aastas esitama aruande lepingu kohaldamise ja täitmise ning kaitsemeetmete kohaldamise kohta. Kui selgub, et kaitsemeetmed ei ole piisavad, peaks komisjon esitama laiapõhjalise ettepaneku edasisteks kaitsemeetmeteks, nagu koguselised piirangud, kvoodid, impordiload või muud parandusmeetmed.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Usaldusväärne statistika kõikide Korea Vabariigist ELi imporditavate toodete kohta on seetõttu äärmiselt oluline, et lepingu jõustumiskuupäevast alates kindlaks teha liidu tööstust tervikuna või selle erinevaid sektoreid ähvardava tõsise kahju oht. |
| --- | --- |

(7 a)

Usaldusväärne statistika kõikide Korea Vabariigist ELi imporditavate toodete kohta on seetõttu äärmiselt oluline, et lepingu jõustumiskuupäevast alates kindlaks teha liidu tööstust tervikuna või selle erinevaid sektoreid ähvardava tõsise kahju oht.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Põhjalik järelevalve ja regulaarne hindamine lihtsustavad ja lühendavad menetluste algatamist ning uurimise etappi. Seetõttu peaks komisjon regulaarselt jälgima impordi ja ekspordi statistikat ning hindama lepingu mõju erinevatele sektoritele alates lepingu jõustumise päevast. |
| --- | --- |

(13 a)

Põhjalik järelevalve ja regulaarne hindamine lihtsustavad ja lühendavad menetluste algatamist ning uurimise etappi. Seetõttu peaks komisjon regulaarselt jälgima impordi ja ekspordi statistikat ning hindama lepingu mõju erinevatele sektoritele alates lepingu jõustumise päevast.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | Komisjon, liikmesriigid ning liidu tootjad peaksid vastavalt käesolevale lepingule alates selle jõustumise päevast pidevalt jälgima ja hindama tundlike tootesarjade impordi- ja ekspordistatistikat, et teha õigeaegselt kindlaks tõsine kahju või tõsise kahju tekkimise oht liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(13 b)

Komisjon, liikmesriigid ning liidu tootjad peaksid vastavalt käesolevale lepingule alates selle jõustumise päevast pidevalt jälgima ja hindama tundlike tootesarjade impordi- ja ekspordistatistikat, et teha õigeaegselt kindlaks tõsine kahju või tõsise kahju tekkimise oht liidu tootjatele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 c (uus)

| (13 c) | Vaja on kehtestada teatavad menetlused seoses päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva lepinguprotokolli (edaspidi „päritolureeglite protokoll”) artikli 14 (tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine) kohaldamisega, et tagada selles sätestatud mehhanismide tulemuslik toimimine ning näha ette laiapõhjaline teabevahetus asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(13 c)

Vaja on kehtestada teatavad menetlused seoses päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva lepinguprotokolli (edaspidi „päritolureeglite protokoll”) artikli 14 (tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine) kohaldamisega, et tagada selles sätestatud mehhanismide tulemuslik toimimine ning näha ette laiapõhjaline teabevahetus asjaomaste sidusrühmadega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendused 13 d ja e (uued)

| (13 d) | Kuna tollimaksude tagastamise piiramine on võimalik alles viie aasta möödumisel lepingu jõustumisest, võib osutuda vajalikuks võtta käesoleva määruse alusel kaitsemeetmeid liidu tootjatele tekkiva tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu vastu, mis tekivad tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise tõttu. Komisjon peaks seetõttu alates lepingu jõustumise päevast eriti hoolikalt jälgima eelkõige tundlikes sektorites seda, millisel määral sisaldavad Korea Vabariigist imporditud tooted kolmandatest riikidest pärinevaid komponente või materjale, selle määra muutusi ja kuidas see mõjub turuolukorrale. |
| --- | --- |

(13 d)

Kuna tollimaksude tagastamise piiramine on võimalik alles viie aasta möödumisel lepingu jõustumisest, võib osutuda vajalikuks võtta käesoleva määruse alusel kaitsemeetmeid liidu tootjatele tekkiva tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu vastu, mis tekivad tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise tõttu. Komisjon peaks seetõttu alates lepingu jõustumise päevast eriti hoolikalt jälgima eelkõige tundlikes sektorites seda, millisel määral sisaldavad Korea Vabariigist imporditud tooted kolmandatest riikidest pärinevaid komponente või materjale, selle määra muutusi ja kuidas see mõjub turuolukorrale.

| (13 e) | Seetõttu peaks komisjon lepingu jõustumise päevast alates jälgima Korea ja kolmandate osapoolte statistikat ning loetelu tootevalikust, mida tollimaksude tagastamine mõjutada võib. |
| --- | --- |

(13 e)

Seetõttu peaks komisjon lepingu jõustumise päevast alates jälgima Korea ja kolmandate osapoolte statistikat ning loetelu tootevalikust, mida tollimaksude tagastamine mõjutada võib.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 f (uus)

| (13 f) | Kui komisjoni uurimine näitab, et lepingu tagajärjena on liidu tööstust kahjustatud, kasutatakse ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) („GKEF määrus”) kohaldamisel järgmisi mõisteid:










  a) | mõiste „maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud olulised struktuurimuutused”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 1 lõikes 1, hõlmab Koreast Euroopasse suunduva impordi suurenemist või suutmatust suurendada EList Koreasse suunduvat eksporti; |
| --- | --- | --- |

(13 f)

Kui komisjoni uurimine näitab, et lepingu tagajärjena on liidu tööstust kahjustatud, kasutatakse ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) („GKEF määrus”) kohaldamisel järgmisi mõisteid:

a)

mõiste „maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud olulised struktuurimuutused”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 1 lõikes 1, hõlmab Koreast Euroopasse suunduva impordi suurenemist või suutmatust suurendada EList Koreasse suunduvat eksporti;

| b) | koondamistel autotööstuses:








  — | „on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele” ja „tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 punktis c; ja |
| --- | --- | --- |

b)

koondamistel autotööstuses:

—

„on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele” ja „tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 punktis c; ja

| — | esineb „eriolukord”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 2 punktis c. |
| --- | --- |

—

esineb „eriolukord”, mida kasutatakse GKEF määruse artikli 2 punktis c.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 g (uus)

| (13 g) | Tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu vältimiseks liidu tootjatele või majandusharudele peaks komisjon hoolikalt jälgima tootmisvõimsusi ning ILO ja ÜRO standarditest kinnipidamist sotsiaalsete ja töötingimuste ning keskkonna osas nendes kolmandates riikides, kellelt pärinevad komponendid või materjalid lisatakse lepinguga hõlmatud toodetesse. |
| --- | --- |

(13 g)

Tõsise kahju või tõsise kahju tekkimise ohu vältimiseks liidu tootjatele või majandusharudele peaks komisjon hoolikalt jälgima tootmisvõimsusi ning ILO ja ÜRO standarditest kinnipidamist sotsiaalsete ja töötingimuste ning keskkonna osas nendes kolmandates riikides, kellelt pärinevad komponendid või materjalid lisatakse lepinguga hõlmatud toodetesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendused 13 h – 13 j (uued)

| (13 h) | Lepingu 11. peatüki artiklis 11.1.2 on kehtestatud nõue, et pooled säilitavad oma vastaval territooriumil üldised konkurentsiseadused, milles käsitletakse tõhusalt piiravaid lepinguid, kooskõlastatud tegevusi ja valitseva seisundi kuritarvitamist ühe või enama ettevõtja poolt. |
| --- | --- |

(13 h)

Lepingu 11. peatüki artiklis 11.1.2 on kehtestatud nõue, et pooled säilitavad oma vastaval territooriumil üldised konkurentsiseadused, milles käsitletakse tõhusalt piiravaid lepinguid, kooskõlastatud tegevusi ja valitseva seisundi kuritarvitamist ühe või enama ettevõtja poolt.

| (13 i) | 11. peatüki artiklis 11.6.2 on kehtestatud pooltele koostöökohustus seoses nende vastava poliitikaga jõustamise valdkonnas ning vastavate konkurentsiseaduste jõustamisel, sealhulgas täitmisalase koostöö, teatamise, konsulteerimise ja mittekonfidentsiaalse teabe vahetamise kaudu, võttes aluseks Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahel 23. mail 2009 allkirjastatud konkurentsivastase tegevuse alase koostöölepingu („koostööleping”). |
| --- | --- |

(13 i)

11. peatüki artiklis 11.6.2 on kehtestatud pooltele koostöökohustus seoses nende vastava poliitikaga jõustamise valdkonnas ning vastavate konkurentsiseaduste jõustamisel, sealhulgas täitmisalase koostöö, teatamise, konsulteerimise ja mittekonfidentsiaalse teabe vahetamise kaudu, võttes aluseks Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi valitsuse vahel 23. mail 2009 allkirjastatud konkurentsivastase tegevuse alase koostöölepingu („koostööleping”).

| (13 j) | Koostöölepingu eesmärgiks on mõlema poole konkurentsiseaduste tõhusale täitmisele kaasaaitamine poolte konkurentsiasutuste vahelise koostöö ja kooskõlastamise edendamise kaudu. |
| --- | --- |

(13 j)

Koostöölepingu eesmärgiks on mõlema poole konkurentsiseaduste tõhusale täitmisele kaasaaitamine poolte konkurentsiasutuste vahelise koostöö ja kooskõlastamise edendamise kaudu.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsusele
  1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsusele
  1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,

| (14) | Lepingu kahepoolse kaitseklausli rakendamine eeldab, et komisjon võtab vastu ühtsed tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks, järelevalvemeetmete kehtestamiseks ning uurimise ja menetluse lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse jätkuvalt
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsust
  1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
  , välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad
  , |
| --- | --- |

(14)

Lepingu kahepoolse kaitseklausli rakendamine eeldab, et komisjon võtab vastu ühtsed tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks, järelevalvemeetmete kehtestamiseks ning uurimise ja menetluse lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse jätkuvalt
  nõukogu 28. juuni 1999. aasta
  otsust
  1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
  , välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad
  ,

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Käesolev määrus peaks üksnes hõlmama kaupu, mis on toodetud Euroopa Liidus ja Korea Vabariigis. See ei peaks hõlmama tooteid, osi või komponente, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, näiteks Kaesongis. Enne kui reguleerimisala laiendatakse ka kaupadele, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, tuleks käesolevat määrust muuta seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Reguleerimisala laiendamisel tuleks tagada lepingu 13. peatükis sätestatud kohustuste täitmine ka tootmistsoonides, kus toodetakse allhanke korras. |
| --- | --- |

(14 a)

Käesolev määrus peaks üksnes hõlmama kaupu, mis on toodetud Euroopa Liidus ja Korea Vabariigis. See ei peaks hõlmama tooteid, osi või komponente, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, näiteks Kaesongis. Enne kui reguleerimisala laiendatakse ka kaupadele, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, tuleks käesolevat määrust muuta seadusandliku tavamenetluse kohaselt. Reguleerimisala laiendamisel tuleks tagada lepingu 13. peatükis sätestatud kohustuste täitmine ka tootmistsoonides, kus toodetakse allhanke korras.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt a

| (a) | „liidu tootmisharu” – liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus; |
| --- | --- |

(a)

„liidu tootmisharu” – liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus;

| (a) | „liidu tootmisharu” – liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus.
  Kui samasugune või otseselt konkureeriv toode on ainult üks mitmest liidu tootmisharu moodustavate tootjate tootest, määratletakse tootmisharu konkreetsete toimingutena, mida kasutatakse samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmiseks; |
| --- | --- |

(a)

„liidu tootmisharu” – liidu tootjad, kes tegutsevad liidu territooriumil ja valmistavad samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid, või liidu tootjad, kelle samasuguse või otseselt konkureeriva toote toodang kokku moodustab olulise osa nende toodete kogutoodangust liidus.
  Kui samasugune või otseselt konkureeriv toode on ainult üks mitmest liidu tootmisharu moodustavate tootjate tootest, määratletakse tootmisharu konkreetsete toimingutena, mida kasutatakse samasuguse või otseselt konkureeriva toote tootmiseks;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt c

| (c) | „tõsise kahju oht” – olukord, kus tõsine kahju on ilmselt tekkimas; tõsise kahju ohu olemasolu tuleb kindlaks teha faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal; |
| --- | --- |

(c)

„tõsise kahju oht” – olukord, kus tõsine kahju on ilmselt tekkimas; tõsise kahju ohu olemasolu tuleb kindlaks teha faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal;

| (c) | „tõsise kahju oht” – olukord, kus tõsine kahju on ilmselt tekkimas; tõsise kahju ohu olemasolu tuleb kindlaks teha
  kontrollitavate
  faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal.
  Tõsise kahju ohu esinemise kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse artikli 4 lõikes 5 sätestatud teguritel põhinevaid prognoose, hinnanguid ja analüüse; |
| --- | --- |

(c)

„tõsise kahju oht” – olukord, kus tõsine kahju on ilmselt tekkimas; tõsise kahju ohu olemasolu tuleb kindlaks teha
  kontrollitavate
  faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal.
  Tõsise kahju ohu esinemise kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse artikli 4 lõikes 5 sätestatud teguritel põhinevaid prognoose, hinnanguid ja analüüse;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e a (uus)

| (e a) | „huvitatud pool” – pool, keda mõjutab asjaomase toote importimine; |
| --- | --- |

(e a)

„huvitatud pool” – pool, keda mõjutab asjaomase toote importimine;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e b (uus)

| (e b) | „tooted” – kaubad, mis on toodetud Euroopa Liidus ja Korea Vabariigis. See ei hõlma tooteid või komponente, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides. Enne kui käesoleva määruse reguleerimisala laiendatakse ka kaupadele, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, tuleb käesolevat määrust muuta seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

(e b)

„tooted” – kaubad, mis on toodetud Euroopa Liidus ja Korea Vabariigis. See ei hõlma tooteid või komponente, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides. Enne kui käesoleva määruse reguleerimisala laiendatakse ka kaupadele, mis on toodetud allhanke korras teistes tootmistsoonides, tuleb käesolevat määrust muuta seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e c (uus)

| (e c) | „niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada” – sellised tegurid nagu kolmanda riigi tootmisvõimsus, kasutamise määrad, valuutatavad ja töötingimused seoses kõnealuses tootes sisalduvate komponentide ja materjalide tootmisega; |
| --- | --- |

(e c)

„niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada” – sellised tegurid nagu kolmanda riigi tootmisvõimsus, kasutamise määrad, valuutatavad ja töötingimused seoses kõnealuses tootes sisalduvate komponentide ja materjalide tootmisega;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e d (uus)

| (e d) | „piirkon(na)d” – liidu üks või mitu liikmesriiki. |
| --- | --- |

(e d)

„piirkon(na)d” – liidu üks või mitu liikmesriiki.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

1.   Käesoleva määruse sätete alusel võib kehtestada kaitsemeetme, kui Koreast pärit toodet imporditakse liitu selle toote suhtes kehtinud tollimaksude vähendamise või kaotamise tulemusena nii palju suuremates kogustes (absoluutarvudes või võrrelduna liidusisese toodanguga) ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju samasugust või otseselt konkureerivat toodet valmistavale liidu tootmisharule.

1.   Käesoleva määruse sätete alusel võib kehtestada kaitsemeetme, kui Koreast pärit toodet
  või majandustegevust
  imporditakse liitu selle toote
  või tegevuse
  suhtes kehtinud tollimaksude vähendamise või nendest vabastamise tulemusena nii palju suuremates kogustes (absoluutarvudes või võrrelduna liidusisese toodanguga) ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju samasugust või otseselt konkureerivat toodet valmistavale
  või samasuguse või otseselt konkureeriva majandustegevusega tegelevale
  liidu tootmisharule.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kui eelkõige artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite alusel selgub, et tingimused meetmete vastuvõtmiseks vastavalt artikli 2 lõikele 1 on täidetud ühes või enamas liidu piirkonnas, võib komisjon pärast muude lahendusvõimaluste uurimist erandkorras lubada kohaldada järelevalve- või kaitsemeetmeid vaid asjaomastes piirkondades, kui ta on seisukohal, et sel tasandil kohaldatavad meetmed on asjakohasemad kui kogu liidus kohaldatavad meetmed.

Need meetmed peavad olema ajutised ja siseturgu võimalikult vähe häirima. Meetmed võetakse vastu artikli 2 lõike 2 sätete kohaselt.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõiked 2 a ja 2 b (uued)

2 a.
     
  Kaitsemeetmete tõhusaks kasutamiseks esitab komisjon (Eurostat) Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal seirearuande ajakohastatud statistikaga Koreast imporditud toodete kohta, mis mõjutavad lepingu tulemusena ELi tundlikke sektoreid;

2 b.
     
  Kui liidu tootmisharu on teavitanud komisjoni tõestatud kahju ohu kohta, võib komisjon kaaluda seire ulatuse laiendamist teistele mõjutatud sektoritele (huvitatud pooled).

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

Artikkel 2 a

Seire

Komisjon jälgib Korea toodete impordi ja ekspordi statistikaga seotud arenguid ning teeb koostööd ja vahetab regulaarselt andmeid liikmesriikidega ja liidu tootmisharudega. Komisjon tagab, et liikmesriigid esitavad korrektselt piisavad ja kvaliteetsed statistilised andmed.

Komisjon jälgib lepingu jõustumise päevast alates põhjalikult Korea ja kolmandate osapoolte statistikat ning prognoose seoses tootevalikuga, mida tollimaksude tagastamine mõjutada võib.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt tõendeid.

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi
  , Euroopa Parlamendi, riigisisese nõuanderühma, mis tahes juriidilise isiku või liidu tootmisharu nimel toimiva ja sellest vähemalt 25 % esindava õigusvõimeta ühingu
  taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt
  esmapilgul usutavaid
  tõendeid
  , mis on kindlaks tehtud artikli 4 lõikes 5 sätestatud tegurite põhjal
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid kaitsemeetmete kehtestamise tingimuste täitmise kohta artikli 2 lõike 1 tähenduses. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 b (uus)

1 b.
     
  Lõike 1 kohaldamisel ja viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist jälgib komisjon eriti neid Korea Vabariigist Euroopa Liitu imporditud valmistooteid, mille suurenenud import tuleneb sellest, et valmistoodetesse lisatakse rohkem osi või komponente, mis imporditakse Korea Vabariiki kolmandatest riikidest, millega Euroopa Liit ei ole sõlminud vabakaubanduslepingut ja mis langevad tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise süsteemi alla.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile, kui näib, et Korea Vabariigist pärit toodete impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmete võtmist. Nimetatud teave peab sisaldama olemasolevaid tõendeid, mis on kindlaks tehtud
  artiklis 4 esitatud kriteeriumide
  põhjal. Komisjon
  edastab nimetatud teabe kõikidele liikmesriikidele
  kolme tööpäeva jooksul.

2.   Liikmesriigid
  või liidu tootmisharu
  teatavad komisjonile, kui näib, et Korea Vabariigist pärit toodete impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmete võtmist. Nimetatud teave sisaldab olemasolevaid tõendeid, mis on kindlaks tehtud
  artikli 4 lõikes 5 sätestatud tegurite
  põhjal. Komisjon
  laeb
  kolme tööpäeva jooksul
  nimetatud teabe artiklis 9 (veebiplatvorm) osutatud veebiplatvormile ning saadab üleslaadimise kohta teate kõikidele liikmesriikidele, liidu tootmisharule ja Euroopa Parlamendile
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

3.   Konsultatsioonid liikmesriikidega toimuvad artiklis 10 osutatud komitee raames artiklis 11.1 osutatud korras kaheksa tööpäeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastab lõike 2 kohaselt
  liikmesriikidele
  teabe. Kui konsultatsiooni tulemusel selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt
  teabe
  saamist.

3.   Konsultatsioonid liikmesriikidega toimuvad artiklis 10 osutatud komitee raames artikli 11 lõikes 1 osutatud korras kaheksa tööpäeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastab lõike 2 kohaselt teabe. Kui konsultatsiooni tulemusel selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid,
  mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 sätestatud tegurite põhjal,
  avaldab komisjon
  veebiplatvormil ja

  Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teate. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt
  , Euroopa Parlamendilt või liidu tootmisharult taotluse
  saamist.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Tõendeid, mida kogutakse menetluse algatamise raames kooskõlas lepingule lisatud päritolureeglite protokolli artikli 14 lõikega 2 (tollimaksude tagastamine ja tollimaksudest vabastamine), võib kasutada ka kaitsemeetmeid puudutavate uurimiste algatamiseks, kui käesoleva artikli tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist.

1.   Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist.
  Artikli 4 lõikes 3 sätestatud uurimise periood algab päevast, mil otsus uurimise algatamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

2.   Komisjon võib paluda liikmesriikidel teavet esitada ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda palvet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi või kui mõni liikmesriik palub see edastada,
  saadab
  komisjon selle
  kõikidele liikmesriikidele
  , juhul kui tegemist ei ole konfidentsiaalse teabega. Kui teave on konfidentsiaalne,
  edastab
  komisjon mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte.

2.   Komisjon võib paluda liikmesriikidel teavet esitada ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda palvet täita. Kui kõnealune teave pakub üldist huvi või kui selle edastamist taotleb mõni liikmesriik
  , Euroopa Parlament või liidu tootmisharu, laeb
  komisjon selle
  üles asjaomasele veebiplatvormile
  , juhul kui tegemist ei ole konfidentsiaalse teabega. Kui teave on konfidentsiaalne,
  laeb
  komisjon
  üles
  mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

3.   
  Kui võimalik, viiakse
  uurimine lõpule
  kuue kuu
  jooksul alates selle algatamisest.
  Erandlikel asjaoludel, mida komisjon peab nõuetekohaselt põhjendama, võib seda tähtaega pikendada kolme kuu võrra.

3.   Uurimine
  viiakse
  lõpule
  200 päeva
  jooksul alates selle algatamisest.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja kvantifitseeritavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja kvantifitseeritavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.
  See loetelu ei ole ammendav ja komisjon võib kahju kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis põhjustavad või võivad olla põhjustanud tõsist kahju või ähvardavad põhjustada tõsist kahju. Kui kolmandas riigis toodetud sisu moodustab üldjuhul märkimisväärse osa asjaomase toote tootmiskuludest, peaks komisjon hindama ka liidu tootmisharu seisukohast olulist tootmisvõimsust, kasutusmäärasid, valuutatavasid ja töötingimusi asjaomastes kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Lisaks hindab komisjon uurimise käigus lepingu 13. peatükis sätestatud sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimist Korea Vabariigi poolt ja sellest tulenevaid mõjusid hinnakujundusele, samuti ebaausaid konkurentsieeliseid ning seega tõsise kahju või selle tekkimise ohu teket tootjatele või üksikutele majandusharudele Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 b (uus)

5 b.
     
  Lisaks hindab komisjon uurimise käigus lepingus sätestatud reeglitest kinnipidamist, mis puudutab mittetariifseid kaubandustõkkeid ja sellest tekkivat võimalikku tõsist kahju või tõsise kahju tekkimise ohtu tootjatele või üksikutele majandusharudele Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 6

6.   Endast vastavalt artikli 3 lõike 4 punktile b teatanud huvitatud isikud ja Korea Vabariigi esindajad võivad kirjaliku taotluse alusel tutvuda kogu teabega, mis on seoses uurimisega komisjoni käsutusse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide ametivõimude koostatud asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne artikli 9 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Endast teatanud huvitatud isikud võivad edastada komisjonile oma seisukohad kõnealuse teabe kohta. Neid seisukohti
  võidakse arvestada
  juhul, kui nende toetuseks on esitatud piisav hulk tõendeid.

6.   Endast vastavalt artikli 3 lõike 4 punktile b teatanud huvitatud isikud ja Korea Vabariigi esindajad võivad kirjaliku taotluse alusel tutvuda kogu teabega, mis on seoses uurimisega komisjoni käsutusse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide ametiasutuste koostatud asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne artikli 9 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Endast teatanud huvitatud isikud võivad edastada komisjonile oma seisukohad kõnealuse teabe kohta. Neid seisukohti
  arvestatakse
  juhul, kui nende toetuseks on esitatud piisavalt tõendeid.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 7

7.   Komisjon
  võib
  huvitatud isikud ära
  kuulata
  . Isikud tuleb ära kuulata juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud, näidates, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks
  erilised
  põhjused.

7.   Komisjon
  kuulab
  huvitatud isikud ära. Isikud kuulatakse ära juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud, näidates, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks põhjused.

Komisjon kuulab sellised isikud täiendavalt ära, kui neil on uute selgituste andmiseks erilised põhjused.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

Artikkel 4 a

Järelevalvemeetmed

1.
     
  Kui Korea Vabariigist pärit toote impordi suundumuse tõttu võib tekkida mõni artiklis 2 osutatud olukord, võib selle toote impordi võtta Euroopa Liidu eelneva järelevalve alla.

2.
     
  Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse vastu artikli 11 lõikes 1 osutatud korras.

3.
     
  Järelevalvemeetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva teise kuuekuulise ajavahemiku järel.

4.
     
  Järelevalvemeetmed võivad vajaduse korral hõlmata üksnes ühte või mitut liidu piirkonda.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   Ajutisi kaitsemeetmeid võetakse kriitilises olukorras, kus viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tingimusel, et enne on kindlaks tehtud, et on olemas
  selged
  tõendid, et tollimaksu lepingukohase kaotamise või vähendamise tagajärjel on Korea Vabariigist pärit toote import suurenenud ning et see import tekitab või ähvardab tekitada liidusisesele tootmisharule tõsist kahju. Ajutisi meetmeid võetakse artiklis 11.1 osutatud korra kohaselt.

1.   Ajutisi kaitsemeetmeid võetakse kriitilises olukorras, kus viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tingimusel, et enne on
  artikli 4 lõikes 5 sätestatud tegurite põhjal
  kindlaks tehtud, et on olemas
  piisavad
  tõendid, et tollimaksu lepingukohase kaotamise või vähendamise tagajärjel on Korea Vabariigist pärit toote import suurenenud ning et see import tekitab või ähvardab tekitada liidu tootmisharule tõsist kahju. Ajutisi meetmeid võetakse artikli 11 lõikes 1 osutatud korra kohaselt.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

2.   Kui liikmesriik
  , Euroopa Parlament või liidu tootmisharu
  taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.
  Artikli 4 lõikes 3 sätestatud uurimise periood algab päevast, mil otsustatakse kohaldada ajutisi kaitsemeetmeid.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Käesolevas artiklis osutatud meetmeid kohaldatakse kõikidele toodetele, mis lastakse vabasse ringlusse pärast meetmete jõustumise kuupäeva. Need meetmed ei takista siiski lubada vabasse ringlusse niisuguseid tooteid, mis on juba teel Euroopa Liitu, tingimusel et nende toodete sihtkohta ei saa muuta.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

Kui
  kahepoolseid kaitsemeetmeid peetakse mittevajalikuks
  , siis lõpetatakse uurimine ja menetlus
  artiklis 11.2
  osutatud korra kohaselt.

1.
     Kui
  kahepoolsed kaitsemeetmed ei vasta käesoleva määruse nõuetele
  , siis lõpetatakse uurimine ja menetlus
  artikli 11 lõikes 1
  osutatud korra kohaselt.

2.
     
  Kui Euroopa Parlament esitab vastuväite otsuse eelnõule kahepoolsete kaitsemeetmete kehtestamata jätmise kohta põhjusel, et selline otsus eiraks seadusandja tahet, vaatab komisjon otsuse eelnõu uuesti läbi, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist. Komisjon võib vastuväite põhjuseid arvestades ja käimasoleva menetluse ajalistes piirides esitada komiteele uue otsuse eelnõu või esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas aluslepinguga ettepaneku. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komiteed sammudest, mida ta kavatseb astuda, ja nende põhjustest.

3.
     
  Komisjon avaldab aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktide ja õigusküsimuste suhtes, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitset artiklis 9 määratletud tähenduses.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et artiklis 2.1 sätestatud tingimused on täidetud, tehakse
  artiklis 11.2
  osutatud korra kohaselt otsus lõpliku kahepoolse kaitsemeetme kehtestamise kohta.

Kui lõpptulemusena väljaselgitatud faktide põhjal tehakse kindlaks, et artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, tehakse
  artikli 11 lõikes 1
  osutatud korra kohaselt otsus lõpliku kahepoolse kaitsemeetme kehtestamise kohta.

Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 9 tähenduses, avalikustab komisjon aruande, mis sisaldab kokkuvõtet otsustamisega seotud olulistest faktidest ja kaalutlustest.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kaitsemeetmed jäävad läbivaatamise tulemusest olenevalt pikendamise ajaks kehtima.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja statistika on kättesaadavad, mõistetavad, läbipaistvad ja kontrollitavad. Komisjon kohustub niipea, kui on olemas vajalik tehniline raamistik, looma enda hallatava, salasõnaga kaitstud veebiportaali, mille kaudu edastatakse kogu asjakohane teave, mis ei ole konfidentsiaalne käesoleva artikli tähenduses. Liikmesriikidele, liidus registreeritud tootmisharule, riigisisesele nõuanderühmale ja Euroopa Parlamendile tuleb taotluse alusel tagada juurdepääs nimetatud veebiplatvormile. Asjaomane teave sisaldab statistilisi andmeid, mida kasutatakse otsustamaks, kas tõendid vastavad artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning kogu muud uurimise jaoks asjakohast teavet.

Veebiplatvormi kaudu saadud teavet kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks seda taotleti. Käesoleva määruse alusel saadud teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ei avalikustata ilma selle teabe andja eriloata.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõikes 1 sätestatud komitee.
  Nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 artiklit 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõikes 1 sätestatud komitee.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a

Aruanne

1.
     
  Komisjon avaldab iga-aastase aruande lepingu kohaldamise ja täitmise kohta. Aruanne sisaldab teavet erinevate organite tegevuse kohta, kes vastutavad lepingu täitmise kontrollimise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest.

2.
     
  Aruande eraldi osades käsitletakse lepingu 13. peatükis sätestatud kohustuste täitmist ning riigisisese nõuanderühma ja kodanikuühiskonna foorumi tegevust.

3.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Koreaga. Konkreetselt tuleb ära märkida tollimaksude tagastamise järelevalve tulemused.

4.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad kutsuda komisjoni ühe kuu jooksul Euroopa Parlamendi või nõukogu pädeva komisjoni või komitee ad hoc kohtumisele, et komisjon esitaks kõik lepingu täitmisega seotud punktid ja selgitaks neid.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 Muudatusettepanek

2.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 Muudatusettepanek

3.
     
  Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Aruandlus

1.
     
  Komisjon avaldab kaitseklausli kohaldamise ja toimimise kohta iga-aastase aruande. Aruanne sisaldab kokkuvõtet menetluse algatamise taotluste, uurimiste ja nende tulemuste, uurimiste ja menetluste lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, ajutiste kaitsemeetmete või lõplike meetmete kehtestamise kohta, ning selgitusi iga küsimusega seotud otsuste kohta koos asjakohast teavet ja fakte sisaldava kokkuvõttega.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Koreaga. Eraldi mainitakse tollimaksude tagastamise järelevalve tulemusi.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võib kutsuda komisjoni ühe kuu jooksul Euroopa Parlamendi või nõukogu pädeva komisjoni või komitee ad hoc koosolekule, et esitada ja selgitada kaitseklausli kohaldamise, tollimaksu tagastamise või lepinguga üldiselt seotud mis tahes küsimusi.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 b (uus)

Artikkel 11 b

Päritolureeglite protokolli artikli 14 kohaldamise kord

1.
     
  Päritolureeglite protokolli artikli 14 (tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine) kohaldamiseks jälgib komisjon põhjalikult asjaomase impordi ja ekspordi statistikaga seotud arenguid väärtuse ning vajaduse korral ka koguste osas ning jagab nimetatud andmeid regulaarselt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja liidu asjaomaste tootmisharudega ning annab neile tähelepanekute kohta aru. Järelevalve algab ajutise kohaldamise hetkest ja andmeid jagatakse iga kahe kuu järel.

Lisaks päritolureeglite protokolli artiklis 14.1 esitatud tariifiridadele koostab komisjon koostöös liidu tootmisharuga loetelu peamistest tariifiridadest, mis ei ole konkreetselt seotud mootorsõidukisektoriga, kuid mis on olulised autotööstuse ja muude sellega seotud valdkondade jaoks. Päritolureeglite protokolli artikli 14.1 kohaselt teostatakse spetsiaalset järelevalvet.

2.
     
  Komisjon vaatab liikmesriigi taotlusel või omal algatusel koheselt läbi, kas tingimused päritolureeglite protokolli artiklile 14 kohaldamiseks on täidetud, ning teatab oma järeldustest 10 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest. Pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud erikomiteega konsulteerimist taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist Koreaga alati, kui päritolureeglite protokolli artikli 14 kohaldamise tingimused on täidetud. Komisjon loeb asjaomased tingimused täidetuks muu hulgas juhul, kui lõikes 3 nimetatud künnised on saavutatud.

3.
     
  Osade või komponentide Koreasse suunatud impordi kasvu 10 protsendipunkti suurust erinevust võrreldes Koreast pärit valmistoodete ELi suunduva ekspordi kasvuga peetakse päritolureeglite protokolli artikli 14 lõike 2.1 punkti a kohaldamiseks „oluliseks”. Koreast pärit valmistoodete ELi suunduva ekspordi kasvu 10 %-list suurenemist absoluutarvudes või võrreldes kodumaise toodanguga peetakse päritolureeglite protokolli artikli 14 lõike 2.1 punkti b kohaldamiseks „oluliseks”. Üksikjuhtumite puhul võib ka nendest künnistest väiksemaks jäävat kasvu pidada „oluliseks”.

---

(1)  Vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule saadeti küsimus tagasi vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A7-0210/2010).

(2)  

  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 8. september 2010

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/115

---

Kolmapäev, 8. september 2010Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***II

P7_TA(2010)0308

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

2011/C 308 E/27

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06106/1/2010 – C7-0147/2010);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0543);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 95 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0391/2008);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ja artikli 114 lõiget 1;

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. mai 2009. aasta arvamust (2);

võttes arvesse kodukorra artikleid 70 ja 72;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0230/2010),

| 1. | kiidab nõukogu seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 170.

(2)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 51.

---

| 20.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 308/116 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 308/116

---

Kolmapäev, 8. september 2010Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

P7_TA(2010)0309

Euroopa Parlamendi 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

2011/C 308 E/28

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0193);

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0111/2010);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0235/2010),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | kordab juba mitmendat korda üleskutset komisjonile ja nõukogule, et Euroopa Parlamendile tuleb anda piisavalt aega, igal juhul mitte vähem kui viis kuud, et parlament saaks täita Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõike 2 kohast konsulteerivat rolli liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste läbivaatamisel; |
| --- | --- |

5.

kordab juba mitmendat korda üleskutset komisjonile ja nõukogule, et Euroopa Parlamendile tuleb anda piisavalt aega, igal juhul mitte vähem kui viis kuud, et parlament saaks täita Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõike 2 kohast konsulteerivat rolli liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste läbivaatamisel;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, sh võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad meetmeid, et tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine, sh võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutse küsimustes.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2

| (2) | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase
  võitlusega
  seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase
  võitlusega
  seotud nõudeid.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit
  püüdleb täieliku tööhõive saavutamise ja sotsiaalse arengu suunas,
  võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse
  kõrge tööhõive edendamise,
  piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase
  võitluse ning kõrge haridus- ja koolitustasemega
  seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liit
  püüdleb täieliku tööhõive saavutamise ja sotsiaalse arengu suunas,
  võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse
  kõrge tööhõive edendamise,
  piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase
  võitluse ning kõrge haridus- ja koolitustasemega
  seotud nõudeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Lisaks on artiklis 10 sätestatud, et poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel on liidu eesmärk võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud, et Euroopa ühiskonda iseloomustab pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus. |
| --- | --- |

(2 a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Lisaks on artiklis 10 sätestatud, et poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel on liidu eesmärk võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud, et Euroopa ühiskonda iseloomustab pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| (4) | 2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut ja vananevat elanikkonda silmas pidades vaja tõsta oma tootlikkust ja konkurentsivõimet, suurendades samal ajal ka sotsiaalset ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(4)

2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut ja vananevat elanikkonda silmas pidades vaja tõsta oma tootlikkust ja konkurentsivõimet, suurendades samal ajal ka sotsiaalset ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.

| (4) | 2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut ja vananevat elanikkonda silmas pidades vaja tõsta oma
  teadmistepõhist
  tootlikkust ja konkurentsivõimet
  ning taasluua tingimused täielikuks tööhõiveks,
  suurendades samal ajal ka sotsiaalset
  ja piirkondlikku
  ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(4)

2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut ja vananevat elanikkonda silmas pidades vaja tõsta oma
  teadmistepõhist
  tootlikkust ja konkurentsivõimet
  ning taasluua tingimused täielikuks tööhõiveks,
  suurendades samal ajal ka sotsiaalset
  ja piirkondlikku
  ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| (5) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia
  aitas kujuneda konsensusel
  ELi majandus- ja tööhõivepoliitika
  üldise suuna kohta.
  Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu ja vaatas 2008. aastal läbi nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete ELis tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt
  selgeid prioriteete ja et nende vahelised seosed
  oleksid
  võinud olla
  tugevamad.
  See piiras suuniste mõju liikmesriikide poliitika kujundamisele. |
| --- | --- |

(5)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia
  aitas kujuneda konsensusel
  ELi majandus- ja tööhõivepoliitika
  üldise suuna kohta.
  Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu ja vaatas 2008. aastal läbi nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete ELis tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt
  selgeid prioriteete ja et nende vahelised seosed
  oleksid
  võinud olla
  tugevamad.
  See piiras suuniste mõju liikmesriikide poliitika kujundamisele.

| (5) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia
  oleks pidanud aitama kindlaks määrata
  ELi majandus- ja tööhõivepoliitika
  üldise suuna
  . Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu ja vaatas 2008. aastal läbi nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete ELis tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt
  siduvaid eesmärke kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste poliitilises, ühiskonna- ja kultuurielus osalemiseks ning jätkusuutliku majanduse arendamiseks, ka
  oleksid
  pidanud prioriteetidevahelised sidemed
  tugevamad
  olema
  .
  Lõpuks ei õnnestunud strateegia olulisemaid eesmärk täita ka seetõttu, et liikmesriigid ei suhtunud nendesse suunistesse kui enda kehtestatutesse. |
| --- | --- |

(5)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia
  oleks pidanud aitama kindlaks määrata
  ELi majandus- ja tööhõivepoliitika
  üldise suuna
  . Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu ja vaatas 2008. aastal läbi nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete ELis tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt
  siduvaid eesmärke kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste poliitilises, ühiskonna- ja kultuurielus osalemiseks ning jätkusuutliku majanduse arendamiseks, ka
  oleksid
  pidanud prioriteetidevahelised sidemed
  tugevamad
  olema
  .
  Lõpuks ei õnnestunud strateegia olulisemaid eesmärk täita ka seetõttu, et liikmesriigid ei suhtunud nendesse suunistesse kui enda kehtestatutesse.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Kui arvata välja ELi uued sotsiaalset suunitlust käsitlevad õigusloomega seotud algatused, peab Euroopa Liit praegust poliitikat ja selle elluviimist märkimisväärselt tõhustama. |
| --- | --- |

(5 a)

Kui arvata välja ELi uued sotsiaalset suunitlust käsitlevad õigusloomega seotud algatused, peab Euroopa Liit praegust poliitikat ja selle elluviimist märkimisväärselt tõhustama.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| (6) | 2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne toodang ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil
  , ning euro on pakkunud makromajanduslikule stabiilsusele vajalikku tuge.
  Kriis on seega näidanud, et Euroopa Liidu poliitika koordineerimine võib anda märkimisväärseid tulemusi, kui seda tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta. Kriis
  tõi
  selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majandus ja tööturud on üksteisest tugevalt sõltuvad. |
| --- | --- |

(6)

2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne toodang ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil
  , ning euro on pakkunud makromajanduslikule stabiilsusele vajalikku tuge.
  Kriis on seega näidanud, et Euroopa Liidu poliitika koordineerimine võib anda märkimisväärseid tulemusi, kui seda tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta. Kriis
  tõi
  selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majandus ja tööturud on üksteisest tugevalt sõltuvad.

| (6) | 2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne toodang ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil.
  Endiselt jätkuv
  kriis
  toob esile kriisi varastele märkidele reageerimise tõhusate vahendite puudumise ja
  on seega näidanud, et Euroopa Liidu poliitika koordineerimine võib anda märkimisväärseid tulemusi, kui seda tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta
  ning samal ajal võetakse arvesse ka subsidiaarsuse põhimõtet. Samuti toob
  kriis selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majandus ja tööturud on üksteisest tugevalt sõltuvad
  , millest tulenevalt kuulub ka siseturu potentsiaali täielik ärakasutamine olulisemate Euroopa konkurentsivõimet suurendavate vahendite hulka, ja muudab vajalikuks mehhanismide, mille kindlaks määratud eesmärkideks on jätkuvalt tööhõive ja sotsiaalsete sihtide saavutamine, ulatusliku läbivaatamise. |
| --- | --- |

(6)

2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne toodang ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil.
  Endiselt jätkuv
  kriis
  toob esile kriisi varastele märkidele reageerimise tõhusate vahendite puudumise ja
  on seega näidanud, et Euroopa Liidu poliitika koordineerimine võib anda märkimisväärseid tulemusi, kui seda tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta
  ning samal ajal võetakse arvesse ka subsidiaarsuse põhimõtet. Samuti toob
  kriis selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majandus ja tööturud on üksteisest tugevalt sõltuvad
  , millest tulenevalt kuulub ka siseturu potentsiaali täielik ärakasutamine olulisemate Euroopa konkurentsivõimet suurendavate vahendite hulka, ja muudab vajalikuks mehhanismide, mille kindlaks määratud eesmärkideks on jätkuvalt tööhõive ja sotsiaalsete sihtide saavutamine, ulatusliku läbivaatamise.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| (7) | Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia - Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks ELil kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus
  aruka,
  jätkusuutliku ja kaasava
  majanduskasvu
  teele. Asjaomaste suuniste all loetletud
  viis peamist eesmärki
  on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja ELi tegevust.
  Liikmesriigid
  peaksid
  tegema vajalikke jõupingutusi riiklike eesmärkide saavutamiseks
  ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia - Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks ELil kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus
  aruka,
  jätkusuutliku ja kaasava
  majanduskasvu
  teele. Asjaomaste suuniste all loetletud
  viis peamist eesmärki
  on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja ELi tegevust.
  Liikmesriigid
  peaksid
  tegema vajalikke jõupingutusi riiklike eesmärkide saavutamiseks
  ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad.

| (7) | Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia - Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks ELil kriisist tugevamana välja tulla
  ja ka tulevasi olulisi muutusi
  ning
  kriise paremini ohjeldada ja
  suunata oma majandus
  toimiva, keskkonna ning majanduse seisukohalt
  jätkusuutliku ja kaasava
  majanduse
  teele
  , millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge määr.
  Asjaomaste suuniste all loetletud
  peamised eesmärgid
  on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja ELi tegevust.
  Liikmesriigid peaksid endale võtma kohustuse täita riiklikud eesmärgid. Nad
  peaksid
  keskenduma tööhõive suurendamisele
  ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad
  , mis tulenevad õigusaktidest, bürokraatiast ja vahendite valest jaotusest riigi tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia - Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks ELil kriisist tugevamana välja tulla
  ja ka tulevasi olulisi muutusi
  ning
  kriise paremini ohjeldada ja
  suunata oma majandus
  toimiva, keskkonna ning majanduse seisukohalt
  jätkusuutliku ja kaasava
  majanduse
  teele
  , millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge määr.
  Asjaomaste suuniste all loetletud
  peamised eesmärgid
  on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja ELi tegevust.
  Liikmesriigid peaksid endale võtma kohustuse täita riiklikud eesmärgid. Nad
  peaksid
  keskenduma tööhõive suurendamisele
  ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad
  , mis tulenevad õigusaktidest, bürokraatiast ja vahendite valest jaotusest riigi tasandil.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| (8) | Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest
  peaksid
  liikmesriigid
  ellu
  viima
  ambitsioonikad reformid, et
  tagada makromajanduslik stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet, vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks kaotada, koordineerides seda stabiilsuse ja kasvu pakti raames. |
| --- | --- |

(8)

Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest
  peaksid
  liikmesriigid
  ellu
  viima
  ambitsioonikad reformid, et
  tagada makromajanduslik stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet, vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks kaotada, koordineerides seda stabiilsuse ja kasvu pakti raames.

| (8) | Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest
  ja laiaulatuslikest majanduskasvu tingimuste loomise strateegiatest peavad
  liikmesriigid viima
  läbi ja jätkama struktuurireforme, mille eesmärk on
  tagada makromajanduslik stabiilsus
  , luua rohkem
  ja
  paremaid töökohti ning
  riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet
  ja tootlikkust,
  vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust
  , tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, võidelda vaesuse vastu
  ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks
  järk-järgult
  kaotada,
  sellega tuleks alustada niipea, kui majanduse jätkusuutlik elavnemine on kindlustatud,
  koordineerides seda
  muu hulgas
  stabiilsuse ja kasvu pakti raames.
  Selleks et saavutada praktikas jätkusuutliku majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgid, tuleks esikohale seada suure makromajandusliku tasakaalustamatuse ja liikmesriikide vaheliste erinevuste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(8)

Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest
  ja laiaulatuslikest majanduskasvu tingimuste loomise strateegiatest peavad
  liikmesriigid viima
  läbi ja jätkama struktuurireforme, mille eesmärk on
  tagada makromajanduslik stabiilsus
  , luua rohkem
  ja
  paremaid töökohti ning
  riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet
  ja tootlikkust,
  vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust
  , tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, võidelda vaesuse vastu
  ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks
  järk-järgult
  kaotada,
  sellega tuleks alustada niipea, kui majanduse jätkusuutlik elavnemine on kindlustatud,
  koordineerides seda
  muu hulgas
  stabiilsuse ja kasvu pakti raames.
  Selleks et saavutada praktikas jätkusuutliku majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgid, tuleks esikohale seada suure makromajandusliku tasakaalustamatuse ja liikmesriikide vaheliste erinevuste kõrvaldamine.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Euroopa 2020. aasta strateegia peaks olema strateegia, mis asetaks esikohale inimesed ja keskkonnakaitse ning mille abil majanduskriisist väljuda, ennetada edasist majanduslikku ja sotsiaalset kokkuvarisemist, mis on suurel määral kooskõlas struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitikaga, aitaks elavdada liikmesriikide majandusi keskpikas ja pikas perspektiivis ning lahendada tööturuga seotud probleeme, mis tulenevad vananevast ühiskonnast. |
| --- | --- |

(8 a)

Euroopa 2020. aasta strateegia peaks olema strateegia, mis asetaks esikohale inimesed ja keskkonnakaitse ning mille abil majanduskriisist väljuda, ennetada edasist majanduslikku ja sotsiaalset kokkuvarisemist, mis on suurel määral kooskõlas struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitikaga, aitaks elavdada liikmesriikide majandusi keskpikas ja pikas perspektiivis ning lahendada tööturuga seotud probleeme, mis tulenevad vananevast ühiskonnast.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| (9) | Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele ning teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu
  ELis.
  Samuti peaksid need õhutama ettevõtlikkusele ja aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlikke probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele ning teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu
  ELis.
  Samuti peaksid need õhutama ettevõtlikkusele ja aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlikke probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi.

| (9) | Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele
  , nende inimeste arvu vähendamisele, kes ei ole suutnud läbida haridusteed või väljaõppeprogrammi, iga isiku elukestva õppe õiguse kinnitamisele, et võimaldada oskuste tunnustamist ja tõendamist,
  ning teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu
  Euroopa Liidus, et kõrvaldada piirkondlik tasakaalustamatus ja hoida ära ajude väljavool.
  Samuti peaksid need õhutama ettevõtlikkusele ja
  väikeste ning keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) arendamisele ning
  aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks,
  innovaatilise ja sotsiaalse väärtusega
  teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed
  ja jätkusuutlikud
  töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele
  , nende inimeste arvu vähendamisele, kes ei ole suutnud läbida haridusteed või väljaõppeprogrammi, iga isiku elukestva õppe õiguse kinnitamisele, et võimaldada oskuste tunnustamist ja tõendamist,
  ning teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu
  Euroopa Liidus, et kõrvaldada piirkondlik tasakaalustamatus ja hoida ära ajude väljavool.
  Samuti peaksid need õhutama ettevõtlikkusele ja
  väikeste ning keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) arendamisele ning
  aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks,
  innovaatilise ja sotsiaalse väärtusega
  teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed
  ja jätkusuutlikud
  töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poolt pakutavaid võimalusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Et edendada majanduskasvu, peaksid liikmesriigid võitlema seda pidurdavate meetmete vastu, nt bürokraatlik koormus, ülemäärased eeskirjad ja normid, kõrged maksud ja protektsionistlikud suundumused. |
| --- | --- |

(9 a)

Et edendada majanduskasvu, peaksid liikmesriigid võitlema seda pidurdavate meetmete vastu, nt bürokraatlik koormus, ülemäärased eeskirjad ja normid, kõrged maksud ja protektsionistlikud suundumused.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9 b (uus)

| (9 b) | Väljakujunenud ja toimiva ühtse turu saavutamine on oluline element, et tagada ELi üldine makromajanduslik toimimine. See on eriti tähtis majandus- ja rahaliidu püsimajäämise jaoks, et toota majanduslikku kasu, taastada majanduskasv ja luua uusi töökohti. |
| --- | --- |

(9 b)

Väljakujunenud ja toimiva ühtse turu saavutamine on oluline element, et tagada ELi üldine makromajanduslik toimimine. See on eriti tähtis majandus- ja rahaliidu püsimajäämise jaoks, et toota majanduslikku kasu, taastada majanduskasv ja luua uusi töökohti.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9 c (uus)

| (9 c) | Liikmesriigid peaksid tagama tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tõhusa juhtimise, kui nad töötavad välja ja rakendavad riiklikke reformikavasid, milles võetakse arvesse lisas esitatud suuniseid. Reformikavade väljatöötamisse ja rakendamisse, jälgimisse ja hindamisse, sealhulgas eesmärkide ja näitajate määratlemisel, tuleks kaasata huvirühmad, sealhulgas ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil (sealhulgas need, keda puudutavad ELi 2020. aasta strateegia erinevad aspektid), parlamentaarsed organid ja tööturu osapooled. Liikmesriigid peaksid tähelepanelikult jälgima vastava riikliku reformikava alusel rakendatavate reformide mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale. |
| --- | --- |

(9 c)

Liikmesriigid peaksid tagama tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tõhusa juhtimise, kui nad töötavad välja ja rakendavad riiklikke reformikavasid, milles võetakse arvesse lisas esitatud suuniseid. Reformikavade väljatöötamisse ja rakendamisse, jälgimisse ja hindamisse, sealhulgas eesmärkide ja näitajate määratlemisel, tuleks kaasata huvirühmad, sealhulgas ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil (sealhulgas need, keda puudutavad ELi 2020. aasta strateegia erinevad aspektid), parlamentaarsed organid ja tööturu osapooled. Liikmesriigid peaksid tähelepanelikult jälgima vastava riikliku reformikava alusel rakendatavate reformide mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| (10) | Samuti peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks jätkusuutliku majanduskasvu. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel. Liikmesriigid peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima
  keskkonnasõbralike
  töökohtade loomist ja moderniseerima oma tööstusbaasi. |
| --- | --- |

(10)

Samuti peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks jätkusuutliku majanduskasvu. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel. Liikmesriigid peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima
  keskkonnasõbralike
  töökohtade loomist ja moderniseerima oma tööstusbaasi.

| (10) | Samuti peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades
  ja inimväärsete töökohtade loomise alusel
  eesmärgiks jätkusuutliku majanduskasvu. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist
  koos piisavate rahaliste vahendite eraldamisega ümberkorraldusteks
  ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas
  eelkõige
  keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel
  , mille tulemusel tekib rohkem töökohti. Need tehnoloogiad peaksid võimalikult suures ulatuses olema kättesaadavad kõikidele ettevõtetele, sealhulgas mikroettevõtetele ja VKEdele.
  Liikmesriigid peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima
  jätkusuutlike
  töökohtade loomist
  uutes
  ja
  vanades majandusvaldkondades, sh nendel töökohtadel töötamiseks nõutava koolituse ja oskuste tagamine,
  ja moderniseerima oma tööstusbaasi
  , eelkõige ümberkujundamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Samuti peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades
  ja inimväärsete töökohtade loomise alusel
  eesmärgiks jätkusuutliku majanduskasvu. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist
  koos piisavate rahaliste vahendite eraldamisega ümberkorraldusteks
  ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas
  eelkõige
  keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel
  , mille tulemusel tekib rohkem töökohti. Need tehnoloogiad peaksid võimalikult suures ulatuses olema kättesaadavad kõikidele ettevõtetele, sealhulgas mikroettevõtetele ja VKEdele.
  Liikmesriigid peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima
  jätkusuutlike
  töökohtade loomist
  uutes
  ja
  vanades majandusvaldkondades, sh nendel töökohtadel töötamiseks nõutava koolituse ja oskuste tagamine,
  ja moderniseerima oma tööstusbaasi
  , eelkõige ümberkujundamise valdkonnas.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11

| (11) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks kaasava majanduskasvu. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
  Samuti
  peaksid
  nad
  tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine, investeerides edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele,
  asjakohaste
  oskuste arendamisse
  ja
  töökohtade kvaliteedi tõstmisesse ning tööturu killustumise, struktuurse tööpuuduse ja tööturult kõrvalejäämise vastu võitlemisse, tagades samal ajal vaesuse vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks kaasava majanduskasvu. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
  Samuti
  peaksid
  nad
  tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine, investeerides edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele,
  asjakohaste
  oskuste arendamisse
  ja
  töökohtade kvaliteedi tõstmisesse ning tööturu killustumise, struktuurse tööpuuduse ja tööturult kõrvalejäämise vastu võitlemisse, tagades samal ajal vaesuse vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse.

| (11) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks kaasava majanduskasvu. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks
  , eelkõige nendega, mille on endaga kaasa toonud uued tehnoloogiad, automatiseerimine ja arvutivaldkonna revolutsioon,
  ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte,
  hooldajate,
  puudega inimeste
  , kvalifitseerimata töötajate, vähemuste – eelkõige romide –
  ja seaduslike sisserändajate
  ja nende isikute, kes ei ole võimelised tööturul osalema,
  eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
  Sobivate vahendite kasutuselevõtmisega
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine, investeerides edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele,
  koolitussüsteemidesse ja tööturu vajadustele vastavate
  oskuste arendamisse, töökohtade kvaliteedi tõstmisesse
  ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisse
  ning tööturu killustumise
  – pakkudes töötajatele kaitset kõigi tööhõivevormide puhul –, diskrimineerimise,
  struktuurse tööpuuduse
  , eriti mis puudutab noorte töötust,
  ja tööturult kõrvalejäämise vastu võitlemisse, tagades samal ajal vaesuse vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid seadma oma reformikavades eesmärgiks kaasava majanduskasvu. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks
  , eelkõige nendega, mille on endaga kaasa toonud uued tehnoloogiad, automatiseerimine ja arvutivaldkonna revolutsioon,
  ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte,
  hooldajate,
  puudega inimeste
  , kvalifitseerimata töötajate, vähemuste – eelkõige romide –
  ja seaduslike sisserändajate
  ja nende isikute, kes ei ole võimelised tööturul osalema,
  eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.
  Sobivate vahendite kasutuselevõtmisega
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine, investeerides edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele,
  koolitussüsteemidesse ja tööturu vajadustele vastavate
  oskuste arendamisse, töökohtade kvaliteedi tõstmisesse
  ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisse
  ning tööturu killustumise
  – pakkudes töötajatele kaitset kõigi tööhõivevormide puhul –, diskrimineerimise,
  struktuurse tööpuuduse
  , eriti mis puudutab noorte töötust,
  ja tööturult kõrvalejäämise vastu võitlemisse, tagades samal ajal vaesuse vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Kaasava majanduskasvu eesmärki arvesse võttes peaksid liikmesriigid komisjoni algatusel kehtestama asjakohase õigusraamistiku uutele tööhõivevormidele. Selline raamistik peaks pöörama tähelepanu paindlike tööhõivevormide – vältides samal ajal tööturu killustamist ja tagades töötajate individuaalsete ja kollektiivsete õiguste ulatusliku kaitse, sh töö -ja eraelu ühitamine –, kui ka töötajatele piisava sotsiaalkindlustuse tagamisele. |
| --- | --- |

(11 a)

Kaasava majanduskasvu eesmärki arvesse võttes peaksid liikmesriigid komisjoni algatusel kehtestama asjakohase õigusraamistiku uutele tööhõivevormidele. Selline raamistik peaks pöörama tähelepanu paindlike tööhõivevormide – vältides samal ajal tööturu killustamist ja tagades töötajate individuaalsete ja kollektiivsete õiguste ulatusliku kaitse, sh töö -ja eraelu ühitamine –, kui ka töötajatele piisava sotsiaalkindlustuse tagamisele.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11 b (uus)

| (11 b) | Liikmesriikide reformikavade eesmärgiks tuleks võtta tööhõivet suurendava majanduskasvu soodustamine, mis põhineks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt määratletud inimväärsel tööl ja nn heal tööl, mille järgi peaks põhiliselt juhinduma nii töökohtade loomisel kui ka tööjõu tööturule kaasamisel. Nende reformide raames tuleks tagada võrdne kohtlemine ja võrdse tasu maksmine võrdse töö eest samal töökohal (nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 18 ja 157) ning tuleks neid põhimõtteid tugevdada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vaesuse vähendamisele üha suureneva hulga töötavate vaeste seas ning laste vaesusega võitlemisele. |
| --- | --- |

(11 b)

Liikmesriikide reformikavade eesmärgiks tuleks võtta tööhõivet suurendava majanduskasvu soodustamine, mis põhineks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt määratletud inimväärsel tööl ja nn heal tööl, mille järgi peaks põhiliselt juhinduma nii töökohtade loomisel kui ka tööjõu tööturule kaasamisel. Nende reformide raames tuleks tagada võrdne kohtlemine ja võrdse tasu maksmine võrdse töö eest samal töökohal (nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 18 ja 157) ning tuleks neid põhimõtteid tugevdada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vaesuse vähendamisele üha suureneva hulga töötavate vaeste seas ning laste vaesusega võitlemisele.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12

| (12) | ELi ja liikmesriikide struktuurireformid võivad majanduskasvule ja töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need suurendavad ELi konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele väljaspool ELi, et edendada Euroopa majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas. |
| --- | --- |

(12)

ELi ja liikmesriikide struktuurireformid võivad majanduskasvule ja töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need suurendavad ELi konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele väljaspool ELi, et edendada Euroopa majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas.

| (12) | ELi ja liikmesriikide struktuurireformid võivad
  kvalitatiivsele
  majanduskasvule ja
  jätkusuutlike ja kvaliteetsete
  töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need
  reageerivad asjakohaselt jätkuvale majandus- ja finantskriisile ning
  suurendavad
  sellega
  ELi konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele väljaspool ELi, et edendada Euroopa
  Liidu
  majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas
  , kusjuures EL taotleb tugevat ülemaailmset järelevalvet nende osapoolte üle, kel on oluline mõju tööhõivele, tööjõu liikuvusele ja sellistele sotsiaalsetele finantstoodetele nagu pensionid. |
| --- | --- |

(12)

ELi ja liikmesriikide struktuurireformid võivad
  kvalitatiivsele
  majanduskasvule ja
  jätkusuutlike ja kvaliteetsete
  töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need
  reageerivad asjakohaselt jätkuvale majandus- ja finantskriisile ning
  suurendavad
  sellega
  ELi konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele väljaspool ELi, et edendada Euroopa
  Liidu
  majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas
  , kusjuures EL taotleb tugevat ülemaailmset järelevalvet nende osapoolte üle, kel on oluline mõju tööhõivele, tööjõu liikuvusele ja sellistele sotsiaalsetele finantstoodetele nagu pensionid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13

| (13) | Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid peaksid rakendama
  täies ulatuses ja samas tempos
  , et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid peaksid rakendama
  täies ulatuses ja samas tempos
  , et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju.

| (13) | Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid peaksid
  riigisisest olukorda ja erilisi raskusi arvestades tõhusalt
  rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju.
  Tuleks tagada liikmesriikides võetavate meetmete ühtsus majanduse, tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema integreeritud poliitikale, mida liikmesriigid peaksid
  riigisisest olukorda ja erilisi raskusi arvestades tõhusalt
  rakendama, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju.
  Tuleks tagada liikmesriikides võetavate meetmete ühtsus majanduse, tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Naistele ja tütarlastele tingimuste loomine nendesse sektoritesse sisenemiseks, kus naised on tugevalt alaesindatud, ja stereotüüpide vastu võitlemine, mis endiselt nende ametite puhul valitsevad, on võtmetähtsusega soolise võrdõiguslikkuse ja tööturu nõudluse tagamisel. Kogu Euroopa 2020. aasta strateegia raames ellu viidav poliitika ja kõik võetavad meetmed peaksid seega edendama oluliselt võrdseid võimalusi ja soolist võrdõiguslikkust ning sisaldama soolist mõõdet. See hõlmab algatusi, mille eesmärk on naiste õiguste edendamine ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemine. Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks läbi vaadata, et kaotada tegurid, mis loovad soolist ebavõrdsust. Töötingimusi tuleks parandada sektorites, kus naised on üleesindatud. Pealesunnitud osalise tööaja küsimust tuleks käsitleda. Soolist võrdõiguslikkust tuleks suurendada koolituse ja hariduse valdkonnas. Sugudevaheline palgaerinevus tuleks 2020. aastaks vähendada 0–5 %ni. Kättesaadavate, taskukohaste, paindlike ja kvaliteetsete lapsehoiu- ja muude hooldusteenuste laialdasema osutamise, eelkõige lastehoiuasutustele juurdepääsu osas, on oluline viis soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja edendamiseks. |
| --- | --- |

(13 a)

Naistele ja tütarlastele tingimuste loomine nendesse sektoritesse sisenemiseks, kus naised on tugevalt alaesindatud, ja stereotüüpide vastu võitlemine, mis endiselt nende ametite puhul valitsevad, on võtmetähtsusega soolise võrdõiguslikkuse ja tööturu nõudluse tagamisel. Kogu Euroopa 2020. aasta strateegia raames ellu viidav poliitika ja kõik võetavad meetmed peaksid seega edendama oluliselt võrdseid võimalusi ja soolist võrdõiguslikkust ning sisaldama soolist mõõdet. See hõlmab algatusi, mille eesmärk on naiste õiguste edendamine ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemine. Sotsiaalkaitsesüsteemid tuleks läbi vaadata, et kaotada tegurid, mis loovad soolist ebavõrdsust. Töötingimusi tuleks parandada sektorites, kus naised on üleesindatud. Pealesunnitud osalise tööaja küsimust tuleks käsitleda. Soolist võrdõiguslikkust tuleks suurendada koolituse ja hariduse valdkonnas. Sugudevaheline palgaerinevus tuleks 2020. aastaks vähendada 0–5 %ni. Kättesaadavate, taskukohaste, paindlike ja kvaliteetsete lapsehoiu- ja muude hooldusteenuste laialdasema osutamise, eelkõige lastehoiuasutustele juurdepääsu osas, on oluline viis soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja edendamiseks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | Liikmesriigid peaksid Euroopa 2020. aasta strateegiat arvesse võtma, eelkõige selle tööhõivealaseid ja sotsiaalseid aspekte, kui nad kavandavad ja rakendavad ELi rahastamist, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Rõhutatakse erinevate kättesaadavate rahaliste vahendite koostoime ja vastastikuse täiendatavuse suurema kasutamise vajadust, et täita ELi 2020. aasta strateegia aruka, kaasava ja keskkonnahoidliku majanduskasvu kompleksseid eesmärke ning et toetada tõhusamalt kõige ebasoodsamas olukorras olevaid mikropiirkondi ja kõige haavatavamaid rühmi, kes seisavad silmitsi keeruliste mitmel tasandil esinevate ebasoodsate asjaoludega. ELi fondide kasutamisega peab kaasnema bürokraatlike takistuste arvu vähenemine ja pikaajalisemate meetmete rakendamise soodustamine. |
| --- | --- |

(13 b)

Liikmesriigid peaksid Euroopa 2020. aasta strateegiat arvesse võtma, eelkõige selle tööhõivealaseid ja sotsiaalseid aspekte, kui nad kavandavad ja rakendavad ELi rahastamist, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Rõhutatakse erinevate kättesaadavate rahaliste vahendite koostoime ja vastastikuse täiendatavuse suurema kasutamise vajadust, et täita ELi 2020. aasta strateegia aruka, kaasava ja keskkonnahoidliku majanduskasvu kompleksseid eesmärke ning et toetada tõhusamalt kõige ebasoodsamas olukorras olevaid mikropiirkondi ja kõige haavatavamaid rühmi, kes seisavad silmitsi keeruliste mitmel tasandil esinevate ebasoodsate asjaoludega. ELi fondide kasutamisega peab kaasnema bürokraatlike takistuste arvu vähenemine ja pikaajalisemate meetmete rakendamise soodustamine.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 c (uus)

| (13 c) | Tuginedes ühtekuuluvuspoliitika olulisusele ning selleks et toetada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, piirkondi sotsiaalmajanduslike raskuste ületamisel ja vähendada erinevusi ning arvestada piirkondlikke eripärasid, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, et seada, täiendada, kooskõlastada ja kohandada riiklikke eesmärke riigisiseselt ja omavahel niiviisi, et väheneksid piirkondadevahelised majandusarengu erinevused. |
| --- | --- |

(13 c)

Tuginedes ühtekuuluvuspoliitika olulisusele ning selleks et toetada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, piirkondi sotsiaalmajanduslike raskuste ületamisel ja vähendada erinevusi ning arvestada piirkondlikke eripärasid, peaksid liikmesriigid tegema koostööd, et seada, täiendada, kooskõlastada ja kohandada riiklikke eesmärke riigisiseselt ja omavahel niiviisi, et väheneksid piirkondadevahelised majandusarengu erinevused.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14

| (14) | Käesolevad suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks rakendama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevad suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks rakendama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse.

| (14) | Käesolevad suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks rakendama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse
  , kuna sotsiaalpoliitika peab vastama kohalikele oludele ja tingimustele. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevad suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks rakendama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse
  , kuna sotsiaalpoliitika peab vastama kohalikele oludele ja tingimustele.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Tööhõivepoliitika suuniste rakendamiseks liikmesriikides tuleks parandada avatud koordinatsiooni meetodit, kuna selle mõju liikmesriikides on liiga väike. |
| --- | --- |

(14 a)

Tööhõivepoliitika suuniste rakendamiseks liikmesriikides tuleks parandada avatud koordinatsiooni meetodit, kuna selle mõju liikmesriikides on liiga väike.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15

| (15) | Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb
  arvuliselt vähematele
  suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu [...] soovitusele [...]. Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb
  arvuliselt vähematele
  suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu [...] soovitusele [...]. Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised.

| (15) | Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive
  , sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise
  ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu [...] soovitusele [...]. Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive
  , sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise
  ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu [...] soovitusele [...]. Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16

| (16) | Kõnealused uued koondsuunised kajastavad Euroopa Ülemkogu järeldusi. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ja kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kõnealused suunised on aluseks võimalikele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Samuti on need aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad. |
| --- | --- |

(16)

Kõnealused uued koondsuunised kajastavad Euroopa Ülemkogu järeldusi. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ja kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kõnealused suunised on aluseks võimalikele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Samuti on need aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.

| (16) | Kõnealused uued koondsuunised kajastavad Euroopa Ülemkogu järeldusi. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ja kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kõnealused suunised on aluseks võimalikele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada
  , võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepunkte.
  Samuti on need aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad. |
| --- | --- |

(16)

Kõnealused uued koondsuunised kajastavad Euroopa Ülemkogu järeldusi. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ja kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kõnealused suunised on aluseks võimalikele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada
  , võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepunkte.
  Samuti on need aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 a (uus)

| (16 a) | Asjaomaste suuniste all loetletud peamised eesmärgid peaksid liikmesriike suunama nende oma riiklike eesmärkide ja alleesmärkide püstitamisel, mille juures tuleb erilist tähelepanu pöörata tööhõive suurendamisele ja töötuse vähendamisele kõige haavatavamate rühmade hulgas (sealhulgas noorte hulgas), haridustaseme tõstmisele, koolist väljalangemise vähendamisele ja inimeste vaesusest välja toomisele. Tähelepanelikult tuleks Euroopa 2020. aasta strateegia taustal jälgida ja hinnata edusamme eesmärkide ja alleesmärkide saavutamisel ning need vajadusel läbi vaadata või tuleks tööhõivesuuniseid läbi vaadates luua lisaeesmärgid ja -alleesmärgid. |
| --- | --- |

(16 a)

Asjaomaste suuniste all loetletud peamised eesmärgid peaksid liikmesriike suunama nende oma riiklike eesmärkide ja alleesmärkide püstitamisel, mille juures tuleb erilist tähelepanu pöörata tööhõive suurendamisele ja töötuse vähendamisele kõige haavatavamate rühmade hulgas (sealhulgas noorte hulgas), haridustaseme tõstmisele, koolist väljalangemise vähendamisele ja inimeste vaesusest välja toomisele. Tähelepanelikult tuleks Euroopa 2020. aasta strateegia taustal jälgida ja hinnata edusamme eesmärkide ja alleesmärkide saavutamisel ning need vajadusel läbi vaadata või tuleks tööhõivesuuniseid läbi vaadates luua lisaeesmärgid ja -alleesmärgid.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 17

| (17) | Kuigi
  kõnealused suunised
  tuleb esitada uuesti igal aastal,
  peaksid
  need
  jääma kuni
  2014. aastani
  suures osas stabiilseks, et
  tagada keskendumine meetmete rakendamisele, |
| --- | --- |

(17)

Kuigi
  kõnealused suunised
  tuleb esitada uuesti igal aastal,
  peaksid
  need
  jääma kuni
  2014. aastani
  suures osas stabiilseks, et
  tagada keskendumine meetmete rakendamisele,

| (17) | Kõnealused suunised peaksid jääma kuni
  2020. aastani
  suures osas stabiilseks, et
  nendes püstitatud eesmärkide saavutamist oleks võimalik asjakohaselt kontrollida. Saavutatud eesmärkide hindamine peaks toimuma iga kolme aasta järel, |
| --- | --- |

(17)

Kõnealused suunised peaksid jääma kuni
  2020. aastani
  suures osas stabiilseks, et
  nendes püstitatud eesmärkide saavutamist oleks võimalik asjakohaselt kontrollida. Saavutatud eesmärkide hindamine peaks toimuma iga kolme aasta järel,

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 17 a (uus)

| (17 a) | Vahepeal analüüsitakse võetud meetmeid ja nende tulemusi teaduslikult ning need vaadatakse kriitiliselt läbi. |
| --- | --- |

(17 a)

Vahepeal analüüsitakse võetud meetmeid ja nende tulemusi teaduslikult ning need vaadatakse kriitiliselt läbi.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2

Lisas esitatud suuniseid
  võetakse arvesse
  liikmesriikide tööhõivepoliitikas
  , millest antakse aru riiklikes reformikavades. Liikmesriigid peaksid töötama reformikavad välja
  kooskõlas
  Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunistes
  sätestatud eesmärkidega.

Lisas esitatud suuniseid
  ja liikmesriikide reformikavasid rakendatakse
  liikmesriikide tööhõivepoliitikas.
  Liikmesriikide reformikavade, mis peavad olema
  kooskõlas
  kõnealustes suunistes
  sätestatud eesmärkidega
  , mõju tööhõivele ja sotsiaalsele arengule tuleb hoolikalt jälgida.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 a (uus)

Artikkel 2a

Liikmesriigid tagavad tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tõhusa juhtimise, kui nad töötavad välja ja rakendavad riiklikke reformikavasid, milles võetakse arvesse lisas esitatud suuniseid. Sidusrühmad, kaasa arvatud piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja need, keda mõjutavad Euroopa 2020. aasta strateegia erinevad aspektid, ning parlamentaarsed organid ja tööturu osapooled peavad olema kindlalt kaasatud nende kavade väljatöötamisse ning rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse ning ka eesmärkide ja näitajate määratlemisse.

Lisas sätestatud ELi peamiste eesmärkide alusel määratakse kindlaks alleesmärgid ja näitajad, sealhulgas tulemusnäitajad, riiklikud eesmärgid, näitajad ja tulemustabelid. Liikmesriigid võtavad neid eesmärke ja näitajaid arvesse koos suuniste ja riigipõhiste soovitustega, mida nõukogu neile esitab.

Liikmesriigid jälgivad tähelepanelikult riikliku reformikava alusel rakendatavate reformide mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale.

Kui liikmesriigid annavad aru lisas esitatud suuniste kohaldamise kohta, järgivad nad liidu tasandil kokkulepitavat struktuuri ning kaasavad samu elemente, et tagada selgus, läbipaistvus ja võrreldavus liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – pealkiri

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik -1 (uus)

Liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud tööhõivemääraga seotud eesmärgid suurendada 2020. aastaks naiste ja meeste tööhõivemäära 75 %-ni, et saavutada täielik tööhõive, eelkõige noorte, vanemaealiste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate ning puuetega inimeste ja vähemuste – eelkõige romide - tööturule parema kaasamise ning seaduslike rändajate parema integreerimise kaudu. Lisaks sellele kehtestavad liikmesriigid oma riiklikud eesmärgid selliselt, et 15–24-aastaste õppivate, koolituses osalevate või töötavate naiste ja meeste osakaal suureneks vähemalt 90 %-ni.

Liikmesriigid suurendavad 2014. aastaks tööhõivemäära 10 % võrra, keskendudes eelkõige järgmistele rühmadele:

| — | noored vanuses 15–25 aastat; |
| --- | --- |

—

noored vanuses 15–25 aastat;

| — | vanemaealised töötajad vanuses 50–64 aastat; |
| --- | --- |

—

vanemaealised töötajad vanuses 50–64 aastat;

| — | naised; |
| --- | --- |

—

naised;

| — | kvalifitseerimata töötajad; |
| --- | --- |

—

kvalifitseerimata töötajad;

| — | puuetega inimesed; |
| --- | --- |

—

puuetega inimesed;

| — | sisserännanud inimesed. |
| --- | --- |

—

sisserännanud inimesed.

Pikaajaliselt töötute inimeste määra tuleks vähendada 10 % võrra.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 1

Liikmesriigid peaksid kaasama Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud turvalise paindlikkuse põhimõtted tööturupoliitikasse ja neid kohaldama, kasutades täiel määral ära Euroopa Sotsiaalfondi toetust, eesmärgiga suurendada tööturul osalemist ning võidelda tööturu killustatuse, sellelt kõrvalejäämise ja soolise ebavõrdsusega, vähendades samal ajal struktuurset tööpuudust. Paindlikkuse ja turvalisuse meetmed peaksid olema nii tasakaalustatud kui ka üksteist toetavad. Liikmesriigid peaksid seega looma paindlike ja usaldusväärsete töölepingute, aktiivse tööturupoliitika, tõhusa elukestva õppe, tööjõu liikuvust edendavate meetmete ning ühelt töölt teisele ülemineku kindlustamiseks asjakohaste sotsiaalkindlustussüsteemide kombinatsiooni, millega kaasneb töötute selge õigus ja kohustus aktiivselt tööd otsida.

Nende eesmärkide saavutamiseks kohustuvad liikmesriigid edendama majanduskasvu ja seeläbi looma uusi inimväärseid töökohti, samuti suurendama majanduse, eriti VKEde innovatsioonivõimet ning vähendama tööstusettevõtete halduslikke ja mittetariifseid tõkkeid. Selle saavutamiseks peaksid liikmesriigid töötama seega välja õiguslikud ja toetavad meetmed, mis võtavad arvesse ettevõtluse mitmekülgsust ja töötajate õigusi, nii et kõikidele ettevõtlusvormidele kehtiksid konkurentsi ja toetuste valdkonnas samasugused tingimused. Et hõlbustada naiste ja noorte juurdepääsu tööturule, tuleb demograafilisi probleeme arvesse võttes luua tingimused piisavateks lapsehoiuvõimalusteks, et igale eelkooliealisele lapsele oleks tagatud pereväline lapsehoiukoht ning et igale noorukile leitaks pärast kooli lõpetamist tihedas koostöös tööturu osapooltega nelja kuu jooksul töökoht või praktika- ja õppekoht. Pikaajalistele töötutele tuleks pakkuda meetmeid tööalase konkurentsivõime tõstmiseks, mille jaoks peaksid olema kehtestatud kvantitatiivsed eesmärgid, et tugevdada ennetavat tööturupoliitikat. Seepärast peaks vähemalt 25 % kõigist pikaajalistest töötutest osalema tööturu aktiivses meetmes täienduskoolituse, hariduse omandamise ja/või tööalase ümberõppe näol.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 2

Liikmesriigid peaksid
  kiirendama sotsiaalset dialoogi ja püüdma vähendada tööturu killustatust meetmetega, mis on suunatud ajutiste ja ebakindlate töösuhete, vaeghõive ja mitteametliku töötamise vähendamisele. Erialase liikuvuse peaks muutma tasuvaks. Töökohtade ja töötingimuste kvaliteeti tuleks parandada, võideldes madalate palkade vastu ja tagades piisava sotsiaalkindlustuse ka tähtajaliste lepingute alusel töötavatele inimestele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Tööhõiveteenuseid peaks tugevdama
  ja need
  peaksid olema avatud kõigile, sealhulgas noortele ja neile, keda ähvardab töötuks jäämine; seejuures peaksid need teenused olema personaliseeritud ja suunatud tööturult kõige enam eemale jäänutele.

Liikmesriigid peaksid
  koostöös tööturu osapooltega suurendama tööhõivemäära aktiveerimismeetmete abil, eelkõige noorte, madala kvalifikatsiooniga ning erikaitset ja/või -toetust vajavate inimeste puhul, pakkudes nõustamisteenust ning haridust ja tööturu vajadustele kohandatud tööalast koolitust. Liikmesriigid peaksid tagama võrdse kohtlemise põhimõtte, sealhulgas võrdse või võrdväärse töö eest või samal töökohal võrdse tasu maksmise põhimõtte, kohaldamise, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 18 ja 157. Käsitleda tuleks ka töökohtade kvaliteedi küsimust, vähendades selleks töötavate vaeste arvu. Lisaks peaksid liikmesriigid sobivate programmide abil tõstma seaduslike sisserändajate tööalast konkurentsivõimet. Et kaasata ka puuetega inimesi tööturule, sealhulgas subsideeritud töökohtade kaudu, tuleb jätkata jõupingutuste tegemist ja on vajalikud uuenduslikud programmid. Liikmesriigid peaksid eemaldama tõkked, mis raskendavad inimeste tööturule esmakordset sisenemist, töökohtade loomise toetamist, sotsiaalse innovatsiooni soodustamist ning tööhõiveteenuste kvaliteedi ja tõhususe tõstmist, sealhulgas riiklike tööturuasutuste teenused. Tööhõiveagentuurid peavad võimaldama koolitus- ja mentorlusprogramme, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, ja ka tööotsijatele, eelkõige vanemaealistele inimestele, seaduslikele sisserändajatele, etnilistele vähemustele ja puuetega inimestele, juurdepääsu kiirele internetiühendusele, et muuta töökoha otsimine võimalikult lihtsaks. Peale selle tuleks sotsiaalmajanduse ettevõtete kaudu toetada nii individuaalseid kui ka kollektiivseid füüsilisest isikust ettevõtjate ettevõtlusvorme. Tuleks võtta erimeetmeid naiste suure osakaalu vähendamiseks halvasti tasustatud töökohtadel
  ja
  edendada naiste juhtivatel kohtadel töötamist, et vältida tööturu soopõhist killustatust. Paindlikumaks tuleks kohandada tööaja eeskirju, nii et
  need
  võimaldaksid töö ja pereelu ühildamise vajadustele vastavat töökorraldust, aga ka paindlikumat töölt lahkumist pensionile siirdumisel. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et ergutada isade osalust lastehoidmisel ja vaatama läbi oma maksusüsteemid, et muuta need tööhõivet soodustavateks. Tööturuväliseid ja -siseseid turvalise paindlikkuse strateegiaid tuleks paremini kohaldada aktiivse tööturupoliitika ja töötajatele kõigi tööhõivevormide puhul kaitset pakkuvate asjakohaste sotsiaalkindlustussüsteemide abil, et suurendada paindlikkust ja olla võimeline tootmistsüklitele tõhusamalt reageerima, nii et töökohtade vahetamine ei tooks kaasa ebaproportsionaalseid finantskulusid. Tuleb rõhutada, et paindlikkus ilma sotsiaalkindlustuseta ei ole tööhõive suurendamise jätkusuutlik viis. Nende strateegiatega peaks kaasnema selge kohustus tööotsimist aktiivselt toetada. Töökorralduse uute vormidega, nagu ebatüüpiline ajutine töö, osalise tööajaga töö, kaugtöö või töötajate tööalane liikuvus, ei tohi kaasneda individuaalsete ja kollektiivsete tööõiguste ning asjaomaste inimeste sotsiaalse kaitse vähenemine. Tagatud peaks olema, et uued tööhõivevormid ei ole loodud tavaliste (täistööajaga töö, alalised töökohad) lepingute arvelt. Jõupingutusi tuleks teha ka mitteametliku töötamise vastu võitlemiseks tõhusate meetmete abil tööõiguste järelevalveks ja rakendamiseks. Töökohtade loomine ja tööturule kaasamine peab toimuma vastavalt ILO soovitatud inimväärse töö põhimõtetele ja nn hea töö suunistele. Tööturu toimimise ja tõhususe parandamisel peaksid liikmesriigid edendama sotsiaalpartnerlust ja aktiivselt kaasama tööturu osapooled riikliku poliitika väljatöötamisse ning peaksid täielikult arvesse võtma nende õigust – vastavalt riiklikele õigusaktidele ja tavadele – sõlmida ning jõustada kollektiivlepinguid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 2 a (uus)

Esmatähtis on luua kvaliteetseid töökohti, mis on vajalikud ka pikemas perspektiivis ning loovad kõrget lisandväärtust. Seetõttu on oluline, et haridus- ja tööhõivepoliitika toetaksid majandusstruktuuri muutusi. Reeglina ei teki majanduskriisi ajal kadunud töökohad enam samas mahus samadesse sektoritesse. Seega peab haridussüsteem paindlikult reageerima uue majandusstruktuuriga kaasnevatele tööturu nõudmistele. Tööhõivepoliitika peab tagama töötajatele võimalikult sujuva ülemineku nii majandussektorite kui ka erinevate tööturuseisundite vahel. Seetõttu on vajalik senisest enam lähtuda pikaajalistest eesmärkidest ja keskenduda rohkem koordineeritud tegevusele ettevõtlus-, haridus- ja tööhõivepoliitikas.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 3

Konkurentsivõime parandamiseks ja tööturul osalemise suurendamiseks kõigil tasanditel ning eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ning kooskõlas majanduspoliitika 2. suunisega
  peaksid liikmesriigid
  läbi vaatama maksude ja toetuste süsteemid ning avaliku sektori teenuste suutlikkuse pakkuda vajaliku tuge. Liikmesriigid peaksid suurendama tööjõu osalemist poliitika abil, millega edendatakse aktiivsena vananemist, soolist võrdõiguslikkust, võrdset tasustamist ning noorte, puuetega inimeste, seaduslike sisserändajate ja muude haavatavate rühmade kaasamist tööturule. Töö ja eraelu ühildamise poliitikat, millega nähakse ette taskukohased lapsehoiu- ja muud hooldusteenused ja uuendused töökorralduses, tuleks võimendada, et see aitaks suurendada tööhõivemäära eelkõige noorte, vanemaealiste töötajate ja naiste hulgas, pöörates erilist tähelepanu teaduse ja tehnika valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud naiste tööl hoidmisele. Samuti peaksid liikmesriigid kõrvaldama takistused esmakordselt sisenemiselt tööturule, toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töökohtade loomist muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkonnasõbralikud töökohad ja hoolekanne ning edendama sotsiaalset innovatsiooni.

Sellega seoses tuleks Euroopa Sotsiaalfondi vahendid täies mahus ära kasutada, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja töökoha kvaliteeti isiklike oskuste arendamise meetmete abil ja täita kvaliteedinõudeid tulevastel töökohtadel. Erialase liikuvuse edendamiseks peaksid liikmesriigid stiimulite abil parandama inimeste liikuvusvalmidust Euroopa Liidus piires. Selle saavutamiseks tuleks Euroopa Sotsiaalfondist toetuste saamist käsitlevad eeskirjad läbi vaadata ning neid võimaluse korral lihtsustada. Liikmesriikide eelarved ja ELi üldeelarve, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, peaksid olema kooskõlas ja nende eesmärk peaks olema valmistada tööjõudu ette jätkusuutlikumaks majanduseks. Seetõttu
  peaksid liikmesriigid
  võtma meetmeid kõnealuste vahendite eesmärgi ja kasutamistingimuste alase teabe avalikustamiseks
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 3 a (uus)

Liikmesriigid toetavad ELi mikrokrediidirahastut kui näidet, kuidas kombineerida majandus- ja sotsiaalmeetmeid, et elavdada majandust ja edendada tööhõive kasvu.

Liikmesriikide ja ELi mikrokrediidirahastutega kaasnevad erikoolitus ja mentorlusprogrammid ning sotsiaaltoetuste kavad, mis tagavad miinimumpalga esimese aasta jooksul pärast ettevõtluse alustamist, et muuta ettevõtlus reaalseks võimaluseks.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 3 b (uus)

Liikmesriigid peaksid samuti edendama üldsuse huve teenivaid sotsiaalteenuseid, sealhulgas tööhõivet, tervishoidu ja eluasemeteenuseid, mis peavad olema piisavalt rahastatud, ja neisse investeerima.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 7. suunis – lõik 4

ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on püüda saavutada 2020. aastaks 20–64-aastate naiste ja meeste 75 % tööhõivemäär muu hulgas noorte, vanemaealiste töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate suurema tööturul osalemise ning seaduslike sisserändajate parema tööturule kaasamise kaudu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – pealkiri

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – lõik 1 (uus)

Liikmesriigid kehtestavad 2020. aastaks riikliku eesmärgi vähendada koolist väljalangemise määra alla 10 %, suurendades samal ajal 30–34-aastaste inimeste osa, kes on saanud kõrgema või samaväärse hariduse, vähemalt 40 %-ni.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – lõik 1

Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega, mis on vastavuses tööturu praeguse ja tulevase nõudlusega. Kvaliteetse alushariduse ja atraktiivse kutseharidusega peaksid kaasnema tõhusad stiimulid elukestva õppeks ja võimalused
  alustada uuesti õppimist,
  tagades igale täiskasvanule võimaluse oma kvalifikatsiooni tõstmiseks
  , ning
  suunatud
  rände- ja
  integratsioonipoliitika
  . Liikmesriigid peaksid välja töötama
  omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise
  süsteemid,
  kõrvaldama takistused töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse eest, edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist ja loovust ning keskenduma oma jõupingutustes eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate toetamisele ja vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele, tõhustades samal ajal ka kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste koolitust,
  oskusi ja
  kogemusi
  .

Tööstuse vajadustele vastav kvaliteetne alusharidus ja atraktiivne kutseõpe, mis aitavad töötajatel oma oskusi tööturu vajadustele vastavalt kohandada, on liikmesriikide esmane prioriteet. Nendesse tuleb lisada võimalused, mis pakuvad noortele, eelkõige 25–35-aastastele,
  uuesti
  õppimise alustamise võimalust, mille hulka kuulub kohustusliku hariduse ja kutseõppekoolituse ning tõhusate stiimulite pakkumine elukestvaks õppeks
  ,
  kusjuures tööturu osapooli kutsutakse üles seda ajaliselt võimaldama
  ning
  kutseharidust ka rahaliselt toetama. Liikmesriigid peaksid eelkõige vähendama koolidest väljalangemise määra alla 10 % ning täiendama
  rände- ja
  migratsioonipoliitikat keeleõppe- ja sotsiaaluuringute võimalustega
  . Liikmesriigid peaksid
  samuti
  välja töötama süsteemid,
  mille abil tunnustatakse omandatud
  oskusi ja
  pädevusi
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – lõik 2

Koostöös tööturu osapoolte ja
  ettevõtlussektoriga
  peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist,
  kombineerituna süstemaatilise teabega uute vabade töökohtade ja võimaluste kohta, ettevõtluse edenemisega ja oskusvajaduste parema ennetamisega
  .
  Investeeringuid inimressursside arendamisse,
  kvalifikatsiooni
  tõstmisesse ja elukestva õppe programmides osalemisse tuleks toetada
  riigi
  , inimeste endi ja tööandjate
  ühise rahalise panuse kaudu.
  Selleks et toetada noori ja eriti neid, kes ei käi tööl ega koolitusel ega omanda haridust, peaksid liikmesriigid koostöös tööturu osapooltega rakendama kavasid, mille eesmärk on aidata äsja ülikooli lõpetanuid esimese töökoha leidmisel või edasiõppimis- või koolitusvõimaluste, sealhulgas praktikakohtade leidmisel, ning sekkuma noorte töötuks jäämise korral kiirelt. Kvalifikatsiooni tõstmise ja vajaduste ennetamise poliitika tulemuslikkuse üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama teha kindlaks valdkonnad
  ,
  mida saaks parandada,
  ning
  suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele
  .
  Nimetatud eesmärkide toetuseks peaksid liikmesriigid igakülgselt kasutama ära ELi vahendeid.

Koostöös tööturu osapoolte ja
  ettevõtetega
  peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele
  , sh kutseõppele,
  ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist
  süstemaatilise teavitamise kaudu uutest vabadest töökohtadest ja võimalustest ning asjakohaste toetavate meetmete kaudu
  ,
  edendama ettevõtlust, VKEde arengut ja ennetama paremini kvaliteedinõudeid
  .
  Inimressursside
  ,
  kõrge
  kvalifikatsiooni
  ja koolituse arendamist rahastatakse tööandjate ja
  riigi ühise rahalise panuse kaudu.
  Juurdepääs kvaliteetsele üldharidusele ja kutseõppele ning ka katkenud haridustee jätkamisele peab kõigile alati võimalik olema. Liikmesriigid peaksid kooskõlastama investeeringud haridussüsteemi nii, et täidetakse oskuste taseme tõstmise eesmärk töötava elanikkonna seas, võttes arvesse ka informaalset ja mitteformaalset õppimist. Seejuures peaksid eelkõige tööalase konkurentsivõimega seotud reformid olema suunatud sellele, et koolituse või info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste teadmiste kaudu omandada põhipädevused, mida iga töötaja vajab, et osaleda edukalt teadmistepõhises majanduses. Tuleks võtta meetmeid selleks, et noorte ja õpetajate liikuvus kujuneks normiks. Liikmesriigid peaksid parandama üld- ja kutseharidussüsteemide ning muu kui kutseõppe pakkumise avatust ja tähtsust igas vanuses inimestele
  ,
  rakendades eelkõige riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke, mis võimaldavad paindlikke õppeviise ja arendades üld- ja kutseharidusasutuste
  ning
  töömaailma vahelist partnerlust, sh tasustatud praktikakohad, et märkimisväärselt suurendada kõrgetasemeliste teadus- ja kutsekraadide osakaalu
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – lõik 2 a (uus)

Kvalifikatsiooni tõstmise ja ennetava poliitika toimimise üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama teha kindlaks valdkonnad, mida saaks parandada, ning suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud eesmärkide toetuseks peaksid liikmesriigid igakülgselt kasutama ära ELi vahendeid.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 8. suunis – lõik 8 a (uus)

Suunis 8 a.
     
  Sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse poliitika tugevdamine tööhõive toetuseks

Liikmesriigid kohustuvad riigisiseselt ja riikide vahel seadma, täiendama, kooskõlastama ja kohandama riiklikke eesmärke nii, et piirkondadevahelise majandusarengu erinevused vähenevad.

Liikmesriigid on teadlikud sellest, et ühtekuuluvuspoliitika on tõhus suuniseid toetav vahend, kuid ei ole neile allutatud, sest ta arvestab piirkondlikke eripärasid, toetab piirkondi sotsiaalmajanduslike raskuste ületamisel ja aitab vähendada erinevusi.

Integreeritud lähenemisviis, mitmetasandiline juhtimine ja partnerluspõhimõtted peaksid olema kesksel kohal juhtimisel ja strateegia järgimisel, kusjuures eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil on oluline roll strateegia vahendajana, et jõuda liidus tegutsevate ning tootvate loendamatute majandus- ja sotsiaalsete osalejateni, eelkõige VKEdeni, ja eriti nendeni, kes moodustavad sotsiaalmajanduse osa.

Seetõttu ei ole ühtekuuluvuspoliitika ainult stabiilsete rahaeraldiste allikas, vaid on ka võimas majandusarengut toetav vahend ja seega tööhõivet edendav vahend liidu kõigi piirkondade jaoks.

Liikmesriigid peaksid investeerima rohkem transpordi, energia, telekommunikatsiooni ja infotehnoloogia infrastruktuuri ning kasutama täies mahus Euroopa struktuurifondide vahendeid.

Selleks et lihtsustada rakendussüsteeme, tuleks ergutada võimalike abisaajate osalust liidu kaasrahastatud programmides.

Selle saavutamiseks peaksid liikmesriigid kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga looma koostoime ühtekuuluvuspoliitika ja muude sektorite poliitika vahel, sest ühtekuuluvus ei ole kulu-, vaid jõuallikas, selle abil saab realiseerida kasutamata potentsiaali, vähendada struktuurseid erinevusi riikide ja piirkondade vahel, suurendada majanduskasvu ja parandada liidu piirkondade konkurentsivõimet globaliseeruvas maailmas, tasakaalustada ülemaailmse majanduskriisi mõju ja luua sotsiaalset kapitali Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 9. suunis – pealkiri ja lõik 1

9. suunis:
     
  Tulemuste parandamine haridus- ja koolitussüsteemide kõikidel tasemetel ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurendamine

Selleks et tagada kõikidele juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning parandada haridusalaseid tulemusi, peaksid liikmesriigid tegema haridus- ja koolitussüsteemidesse tõhusaid investeeringuid, eelkõige ELi tööjõu oskuste suurendamiseks, võimaldades seeläbi töötajatel kohaneda kiiresti muutuvate tööjõuturu vajadustega. Meetmed peaksid hõlmama kõiki haridusvaldkondi (väikelaste haridusest ja koolidest kuni kõrghariduseni, samuti kutseharidust ja -koolitust ning täiskasvanute koolitust), võttes ühtlasi arvesse vabaharidust ja mitteformaalset õppimist. Reformid peaksid olema suunatud selliste põhipädevuste omandamise tagamisele, mida igaüks vajab teadmistepõhise majanduse tingimustes edukas olemiseks ning milleks eeskätt on tööalane konkurentsivõime, jätkuõpe ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased oskused. Samme peaks astuma selleks, et noorte ja õpetajate liikuvus kujuneks normiks. Liikmesriigid peaksid muutma oma haridus- ja koolitussüsteemid avatumaks ja asjakohasemaks, rakendades selleks eelkõige riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke, mis võimaldavad paindlikke õppevorme, ja arendades haridus. ja koolitusasutuste ning tööandjate vahelist partnerlust. Õpetaja elukutse tuleks muuta atraktiivsemaks. Parandama peaks mittetraditsiooniliste õppijate juurdepääsu kõrgharidusele ning suurendama peaks kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse omandajate arvu. Selleks et vähendada selliste noorte arvu, kes ei ole hõivatud töö, õppetegevuse ega koolitusega, peaksid liikmesriigid tegema kõik vajaliku, hoidmaks ära koolist väljalangemist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 9. suunis – lõik 2

ELi peamine eesmärk, mille põhjal liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on vähendada koolist väljalangevuse määra 10 %-ni ning samal ajal suurendada kolmanda taseme või sellega samaväärse haridusega 30–34-aastaste inimeste osakaalu 2020. aastaks vähemalt 40 %-ni.

välja jäetud

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 10. suunis – pealkiri

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 10. suunis – lõik 1 (uus)

Liikmesriigid kehtestavad riiklikuks eesmärgiks vähendada 25 % võrra nende eurooplaste arvu, kes elavad allpool riiklikku vaesuspiiri, aidates enam kui 20 miljonil inimesel vaesusest välja tulla, eelkõige tööhõive- ja hariduspoliitika meetmete abil.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 10. suunis – lõik 1

Jõupingutused, mida liikmesriigid teevad
  vaesuse vähendamiseks,
  peaksid olema suunatud ühiskonnas täieliku tööturul osalemise saavutamisele
  ja tööhõive
  võimaluste laiendamisele
  , kasutades
  igakülgselt ära
  Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
  Jõupingutused peaksid keskenduma ka võrdsete võimaluste tagamisele
  , muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige
  tervishoiule
  .
  Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad diskrimineerimise vastased meetmed
  . Selleks et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu, julgustada inimesi ja edendada tööturul osalemist,
  peaks samuti
  tõhustama sotsiaalkaitsesüsteeme
  ning elukestva õppe
  ja aktiivse kaasatuse poliitikat, et luua inimestele võimalusi nende
  erinevatel eluetappidel
  ja kaitsta neid tõrjutuse ohu eest. Sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme
  peaks moderniseerima selle tagamiseks
  , et neid saaks igakülgselt kasutada
  piisava
  sissetulekutoetuse ja tervishoiule juurdepääsu
  kindlustamiseks, luues seeläbi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kuid säilitades samal ajal
  nende süsteemide
  rahalise jätkusuutlikkuse
  .
  Toetussüsteemide puhul peaks keskenduma
  sissetuleku kindlustatuse
  tagamisele
  ühelt töökohalt teisele üleminekul ja
  vaesuse vähendamisele
  eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused, puuetega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud. Samuti peaksid liikmesriigid kõige haavatavamate
  inimeste
  toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni.

Vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemine on jätkuvalt oluline ülesanne. Selleks tuleb kõigile ühiskonnarühmadele nende elukohast või haridustasemest sõltumata luua võimalused tööturul osalemiseks või sinna naasmiseks. Oluline on leida tasakaal inimestele piisava kindlustunde pakkumise ning töötamise ja tulu teenimise motivatsiooni säilitamise vahel. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema jõupingutusi
  vaesuse
  , sealhulgas töötavate inimeste vaesuse
  vähendamiseks,
  toetama täielikku osalemist ühiskondlikus, poliitilises, kunsti-
  ja
  majanduselus inimeste omal valikul ja laiendama
  tööhõive
  võimalusi
  , kasutades
  selleks
  Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid.
  Eriti suurt tähelepanu peaksid liikmesriigid pöörama siinkohal töötavate vaeste kasvavale rühmale. Vaesusega võitlemise erieesmärkide sõnastamiseks tuleb selgitada välja, kuidas tuleks vaesuse määra mõõta. Täpsustada tuleb tavamääratlust, mille kohaselt 60 % keskmisest sissetulekust moodustav sissetulek tähendab vaesust. Vaesuse mõistet ei saa sellise ühepoolse indikaatori alusel määratleda. Tuleb hoolitseda selle eest, et oleksid tagatud võrdsed võimalused,
  muu hulgas juurdepääsu kaudu taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele era- ja avaliku sektori teenustele (sealhulgas veebipõhistele teenustele kooskõlas 4. suunisega) ja eelkõige
  sotsiaal-, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnale, ning kindlustada, et need oleksid kättesaadavad ka haavatavatele ja nõrgematele elanikkonnarühmadele
  .
  Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et avaliku sektori teenuseosutajate antud suuline või kirjalik teave oleks selge ja täielik ning et õiguse andmisest keeldumise korral tuleks seda põhjendada ning nimetada asjaomase isiku edasikaebamise võimalused. Põhimõte, et sama hariduse ja sama töö korral ei tohi meeste ja naiste puhul esineda diskrimineerimist, peaks liikmesriikides igasuguse töösuhte puhul olema õiguslikult siduv
  . Selleks et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu, julgustada inimesi
  võtma endale ühiskonnas aktiivsem roll
  ja edendada tööturul osalemist,
  peab täiendavalt
  tõhustama sotsiaalkaitsesüsteeme ja aktiivse kaasatuse poliitikat, et luua inimestele võimalusi
  ja töövõimalusi
  nende
  erinevatele eluetappidele iseloomulikke erinevaid vajadusi
  ja
  kohustusi arvesse võttes,
  kaitsta neid tõrjutuse ohu eest
  ja pakkuda tuge kvaliteetse töökoha saamiseks, eriti neile, kes on tööturust kõige suuremal määral eemale jäänud
  .
  Seepärast tuleb koolitus- ja töökohtade loomiseks töötada välja tõhusaid lähenemisviise kehtivale tööturupoliitikale nende jaoks, kes on tööturult eemale jäänud seoses kvalifikatsiooni puudumisega. Samal ajal tuleb moderniseerida
  sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteeme, et neid saaks igakülgselt kasutada
  vaesuspiirist kõrgema
  sissetulekutoetuse
  kindlustamiseks, ühiskonnaelus osalemise
  ja tervishoiule juurdepääsu
  tagamiseks, samas tuleb säilitada
  nende süsteemide
  rahaline jätkusuutlikkus
  .
  Toetussüsteemid peaksid tagama
  sissetuleku kindlustatuse ühelt töökohalt teisele üleminekul ja
  vähendama vaesust
  eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused, puuetega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud.
  Liikmesriigid on eelkõige kohustatud võitlema asjakohaste meetmetega laste vaesuse vastu, nii et ei oleks piiratud laste isiklik areng ja nad ei oleks tööle asudes ebasoodsamas olukorras, kuna vaesus on piiranud nende vaba arengut. On eriti oluline tagada võrdne juurdepääs haridusele ja võrdsed võimalused ebasoodsas olukorras olevatest peredest pärit lastele, et kaitsta neid sotsiaalse tõrjutuse eest täiskasvanuna. Selleks et tagada sissetulekuga kindlustatus erinevatel eluetappidel, peaksid liikmesriigid tagama piisava minimaalse sissetuleku, mis peaks olema igal juhul suurem kui vaesuspiir, arvestades seejuures erinevaid tavasid, kollektiivlepinguid ja siseriiklikke õigusakte.
  Samuti peaksid liikmesriigid
  eelkõige
  kõige haavatavamate
  rühmade
  toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni
  , mis on suunatud elu eri etappidel erinevatele sotsiaalsetele riskidele, ning rakendama tõhusalt vastuvõetud diskrimineerimisvastaseid meetmeid
  .
  Liikmesriigid peaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse edendamisel pöörama erilist tähelepanu positiivsele mõjule, mida sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamine avaldab riigieelarvetele. Vaesuse vähendamine ja suurenenud osalemine toob kaasa väiksemad sotsiaalsed kulud ning suurema maksutulu. Liikmesriigid peaksid tagama töökvaliteedi kõrged miinimumstandardid, et kaotada töötajate vaesus.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 10. suunis – lõik 1 a (uus)

Sotsiaalkaitsesüsteemid, sealhulgas pensionid ja tervishoiuteenused, peaksid olema tugevdatud ja ajakohastatud, tagades nende sotsiaalse piisavuse, rahalise jätkusuutlikkuse ja muutuvatele vajadustele vastavuse, tagades samas kõigile Euroopa Liidus piisava kaitse sotsiaalse ebakindluse eest, näiteks tervisega seotud probleemid, tööpuudus ja vaesus.

Liikmesriigid peaksid parandama lühiajaliste töölepingute sotsiaalset kaitset, mis mõjutab eelkõige naisi, eriti aga rasedaid naisi.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – 10. suunis – lõik 2

ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, on vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu 25 % võrra, päästes vaesusest rohkem kui 20 miljonit inimest.

välja jäetud

---