# Europeiska unionens C 366/2011

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2011.366.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 366 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången15 december 2011 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2011.366.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 366

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången15 december 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2011/C 366/01 | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens kontrollorgan för fiske för budgetåret 2010 samt kontrollorganets svar | 1 |
| 2011/C 366/02 | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2010 samt byråns svar | 6 |
| 2011/C 366/03 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2010 samt byråns svar | 9 |
| 2011/C 366/04 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar | 15 |
| 2011/C 366/05 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar | 21 |
| 2011/C 366/06 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar | 27 |
| 2011/C 366/07 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar | 33 |
| 2011/C 366/08 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser för budgetåret 2010 samt byråns svar | 39 |
| 2011/C 366/09 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar | 45 |
| 2011/C 366/10 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar | 52 |
| 2011/C 366/11 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar | 57 |
| 2011/C 366/12 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 63 |
| 2011/C 366/13 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 69 |
| 2011/C 366/14 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 75 |
| 2011/C 366/15 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 81 |
| 2011/C 366/16 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 87 |
| 2011/C 366/17 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar | 93 |
| 2011/C 366/18 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar | 100 |
| 2011/C 366/19 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar | 106 |
| 2011/C 366/20 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2010 samt byråns svar | 112 |
| 2011/C 366/21 | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2010 samt centrumets svar | 117 |
| 2011/C 366/22 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2010 samt centrumets svar | 122 |
| 2011/C 366/23 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2010 samt centrumets svar | 127 |
| 2011/C 366/24 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2010 samt akademins svar | 134 |
| 2011/C 366/25 | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2010 samt Eurojusts svar | 140 |
| 2011/C 366/26 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2010 samt stiftelsens svar | 145 |
| 2011/C 366/27 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2010 samt institutets svar | 150 |
| 2011/C 366/28 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2010 samt centrumets svar | 156 |
| 2011/C 366/29 | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar | 162 |
| 2011/C 366/30 | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2010 samt kontorets svar | 167 |
| 2011/C 366/31 | Rapport om årsredovisningen för det europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2010 samt institutets svar | 173 |
| 2011/C 366/32 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2010 samt byråns svar | 179 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2011/C 366/01

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens kontrollorgan för fiske för budgetåret 2010 samt kontrollorganets svar

1

2011/C 366/02

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2010 samt byråns svar

6

2011/C 366/03

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2010 samt byråns svar

9

2011/C 366/04

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar

15

2011/C 366/05

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar

21

2011/C 366/06

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

27

2011/C 366/07

Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

33

2011/C 366/08

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser för budgetåret 2010 samt byråns svar

39

2011/C 366/09

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

45

2011/C 366/10

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

52

2011/C 366/11

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

57

2011/C 366/12

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

63

2011/C 366/13

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

69

2011/C 366/14

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

75

2011/C 366/15

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

81

2011/C 366/16

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

87

2011/C 366/17

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

93

2011/C 366/18

Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

100

2011/C 366/19

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

106

2011/C 366/20

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2010 samt byråns svar

112

2011/C 366/21

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2010 samt centrumets svar

117

2011/C 366/22

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2010 samt centrumets svar

122

2011/C 366/23

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2010 samt centrumets svar

127

2011/C 366/24

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2010 samt akademins svar

134

2011/C 366/25

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2010 samt Eurojusts svar

140

2011/C 366/26

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2010 samt stiftelsens svar

145

2011/C 366/27

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2010 samt institutets svar

150

2011/C 366/28

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2010 samt centrumets svar

156

2011/C 366/29

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

162

2011/C 366/30

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2010 samt kontorets svar

167

2011/C 366/31

Rapport om årsredovisningen för det europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2010 samt institutets svar

173

2011/C 366/32

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2010 samt byråns svar

179

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/1

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemenskapens kontrollorgan för fiske för budgetåret 2010 samt kontrollorganets svar

2011/C 366/01

INLEDNING

| 1. | Gemenskapens kontrollorgan för fiske (nedan kallat kontrollorganet) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 av den 26 april 2005 (1). Kontrollorganets viktigaste uppgift är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens kontrollorgan för fiske (nedan kallat kontrollorganet) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 av den 26 april 2005 (1). Kontrollorganets viktigaste uppgift är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2).

| 2. | Kontrollorganets budget för 2010 uppgick till 11 miljoner euro jämfört med 10,1 miljoner euro året innan. Kontrollorganet hade i slutet av året 54 anställda jämfört med 49 året innan. |
| --- | --- |

2.

Kontrollorganets budget för 2010 uppgick till 11 miljoner euro jämfört med 10,1 miljoner euro året innan. Kontrollorganet hade i slutet av året 54 anställda jämfört med 49 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat kontrollorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat kontrollorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med kontrollorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med kontrollorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att kontrollorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av kontrollorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontrollorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att kontrollorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av kontrollorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontrollorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för kontrollorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för kontrollorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | En del av kontrollorganets budgetåtaganden gällde utgifter för projekt under 2011, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

En del av kontrollorganets budgetåtaganden gällde utgifter för projekt under 2011, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet.

| 14. | Brister konstaterades i kontrollorganets förfaranden för att garantera att upphandlingsdokumenten undertecknas och dateras i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

14.

Brister konstaterades i kontrollorganets förfaranden för att garantera att upphandlingsdokumenten undertecknas och dateras i vederbörlig ordning.

ÖVRIGT

| 15. | När det gäller förfarandena för urval av personal hade man inte i förväg angett de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervju eller för att föras upp på reservlistan över godkända sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

15.

När det gäller förfarandena för urval av personal hade man inte i förväg angett de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervju eller för att föras upp på reservlistan över godkända sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas kontrollorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i kontrollorganets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 7 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://cfca.europa.eu

11

---

BILAGA

Gemenskapens kontrollorgan för fiske (Vigo)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artikel 38 i EUF-fördraget) | Enligt artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken ska medlemsstaterna sörja för effektiv kontroll, inspektion och tillsyn av bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken och i detta syfte samarbeta med varandra och med tredje land.
  Rådets förordning (EG) nr 768/2005 om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |
| Kontrollorganets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 768/2005) | Mål

  Genom denna förordning inrättas Gemenskapens kontrollorgan för fiske vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att en effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs.

  Uppgifter







  — | Samordna unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artikel 38 i EUF-fördraget)

Enligt artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken ska medlemsstaterna sörja för effektiv kontroll, inspektion och tillsyn av bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken och i detta syfte samarbeta med varandra och med tredje land.

Rådets förordning (EG) nr 768/2005 om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken.

Kontrollorganets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 768/2005)

Mål

Genom denna förordning inrättas Gemenskapens kontrollorgan för fiske vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att en effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs.

Uppgifter

—

Samordna unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter.

| — | Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs. |
| --- | --- |

—

Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs.

| — | Bistå medlemsstaterna i rapporteringen av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna i rapporteringen av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet.

| — | Bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen.

| — | Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker. |
| --- | --- |

—

Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker.

| — | Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna.

| — | Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med unionsbestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med unionsbestämmelserna.

Organisation

1 –   Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat och sex företrädare för kommissionen.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen utifrån en förteckning om minst två kandidater som kommissionen föreslår.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till kontrollorganets förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

11,0 miljoner euro (10,1 miljoner euro)

Personalstyrka den 31 december 2010

53 (55) tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen varav tillsatta. 52 (44)

- 2 (5) kontraktsanställda

Personalstyrka totalt: 54 (49)

Produkter och tjänster 2010

Operativ samordning

| — | Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön). |
| --- | --- |

—

Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön).

| — | Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Östersjön. |
| --- | --- |

—

Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Östersjön.

| — | Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten. |
| --- | --- |

—

Planer för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten.

| — | Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del. |
| --- | --- |

—

Genomförande av planer för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del.

| — | Stödverksamhet för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet. |
| --- | --- |

—

Stödverksamhet för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet.

| — | Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi. |
| --- | --- |

—

Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi.

| — | Utbildning av de inspektörer i medlemsstaterna som deltar i planerna för gemensamt utnyttjande. |
| --- | --- |

—

Utbildning av de inspektörer i medlemsstaterna som deltar i planerna för gemensamt utnyttjande.

Kapacitetsuppbyggnad

| — | Kartläggning av medlemsstaternas utbildningsprogram för nationella fiskeriinspektörer. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av medlemsstaternas utbildningsprogram för nationella fiskeriinspektörer.

| — | Sammanställning av ett vägledande förslag till innehåll när det gäller den grundläggande kursplanen. |
| --- | --- |

—

Sammanställning av ett vägledande förslag till innehåll när det gäller den grundläggande kursplanen.

| — | Utveckling av en webbaserad samarbetsplattform för utbildning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en webbaserad samarbetsplattform för utbildning.

| — | Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram.

| — | Drift och underhåll av kontrollsystemet för fartyg. |
| --- | --- |

—

Drift och underhåll av kontrollsystemet för fartyg.

| — | Inrättande av kontrollorganets samordningsrum när det gäller planerna för gemensamt utnyttjande. |
| --- | --- |

—

Inrättande av kontrollorganets samordningsrum när det gäller planerna för gemensamt utnyttjande.

Källa: Uppgifter från kontrollorganet.

---

KONTROLLORGANETS SVAR

| 13. | För att kunna organisera operativa möten och tjänsteuppdrag som hade planerats för första kvartalet 2011 förde kontrollorganet in åtagandebemyndiganden i budgeten för 2010. Kontrollorganet noterar revisionsrättens kommentar och ska se till att sådana omständigheter undviks i fortsättningen. |
| --- | --- |

13.

För att kunna organisera operativa möten och tjänsteuppdrag som hade planerats för första kvartalet 2011 förde kontrollorganet in åtagandebemyndiganden i budgeten för 2010. Kontrollorganet noterar revisionsrättens kommentar och ska se till att sådana omständigheter undviks i fortsättningen.

| 14. | Kontrollorganet har noterat revisionsrättens kommentarer och gjort alla berörda aktörer medvetna om skyldigheten att datera och underteckna alla relevanta dokument på rätt sätt. |
| --- | --- |

14.

Kontrollorganet har noterat revisionsrättens kommentarer och gjort alla berörda aktörer medvetna om skyldigheten att datera och underteckna alla relevanta dokument på rätt sätt.

Övrigt

| 15. | Kontrollorganet har ändrat mallarna för urvalsförfarandena och ställer upp fasta kriterier från början, som uttagningskommittén kan använda sig av för att garantera insyn. |
| --- | --- |

15.

Kontrollorganet har ändrat mallarna för urvalsförfarandena och ställer upp fasta kriterier från början, som uttagningskommittén kan använda sig av för att garantera insyn.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/6

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/02

INLEDNING

| 1. | Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 (2). Byråns viktigaste uppgifter är att biträda unionen med expertkunskaper om marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster och att övervaka marknaden. |
| --- | --- |

1.

Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 (2). Byråns viktigaste uppgifter är att biträda unionen med expertkunskaper om marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster och att övervaka marknaden.

| 2. | Liksom under 2008 och 2009 fick byrån inga bidrag till sin verksamhet under 2010. Kommissionen betalade byråns kostnader för genomförandet av verksamheten 2010. |
| --- | --- |

2.

Liksom under 2008 och 2009 fick byrån inga bidrag till sin verksamhet under 2010. Kommissionen betalade byråns kostnader för genomförandet av verksamheten 2010.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 8 i beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 8 i beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008 granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 8 i rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008. |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 8 i rådets beslut 2008/114/EG, Euratom av den 12 februari 2008.

Generaldirektörens ansvar

| 5. | Generaldirektören (6) ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag. Generaldirektören ska införa den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Generaldirektören (6) ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag. Generaldirektören ska införa den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (7). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (7). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena om räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena om räkenskapernas tillförlitlighet.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (8) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (8) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Upplysningar av särskild betydelse

| 12. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 11 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som tas upp i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att förhindra denna situation. Revisionsrätten noterar att byrån tänker begära en budget för 2012. |
| --- | --- |

12.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 11 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som tas upp i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att förhindra denna situation. Revisionsrätten noterar att byrån tänker begära en budget för 2012.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT 27, 6.12.1958, s. 534.

1

(2)  EUT L 41, 15.2.2008, s. 15.

2

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Generaldirektörens ansvar beskrivs i artiklarna 7 och 8 i beslut 2008/114/EG, Euratom.

6

(7)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

7

(8)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 5 maj 2011 och togs emot av revisionsrätten den 14 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://ec.europa.eu/euratom/accounts_en.html

8

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | För att lösa denna situation har det beslutats föreslås att den särskilda budgetrubriken för Euratoms försörjningsbyrå återinförs i EU:s allmänna budget för 2012. Om förslaget antas innebär det ett stort framsteg när det gäller att lösa de nuvarande problemen.
  Den 20 april 2011 antog kommissionen förslaget innehållande budgetrubrik nr 32 01 06 för Euratoms försörjningsbyrå med ett anslag på 98 000 euro.
  Förslaget har sedan dess lämnats till EU:s budgetmyndighet för antagande.
  I enlighet med artikel 4 i byråns stadgar ingår personalkostnader nu och i framtiden i kommissionens budget. I artikeln anges att byråns personal ska vara ”tjänstemän i Europeiska gemenskaperna” och ska ”avlönas av kommissionen”.
  På grundval av erfarenheterna från 2012 kommer Euratoms försörjningsbyrå att utvärdera om det kommer att vara nödvändigt att anpassa det begärda beloppet i framtiden. |
| --- | --- |

13.

För att lösa denna situation har det beslutats föreslås att den särskilda budgetrubriken för Euratoms försörjningsbyrå återinförs i EU:s allmänna budget för 2012. Om förslaget antas innebär det ett stort framsteg när det gäller att lösa de nuvarande problemen.

Den 20 april 2011 antog kommissionen förslaget innehållande budgetrubrik nr 32 01 06 för Euratoms försörjningsbyrå med ett anslag på 98 000 euro.

Förslaget har sedan dess lämnats till EU:s budgetmyndighet för antagande.

I enlighet med artikel 4 i byråns stadgar ingår personalkostnader nu och i framtiden i kommissionens budget. I artikeln anges att byråns personal ska vara ”tjänstemän i Europeiska gemenskaperna” och ska ”avlönas av kommissionen”.

På grundval av erfarenheterna från 2012 kommer Euratoms försörjningsbyrå att utvärdera om det kommer att vara nödvändigt att anpassa det begärda beloppet i framtiden.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/9

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/03

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 20,2 miljoner euro jämfört med 17,2 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 90 anställda jämfört med 77 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 20,2 miljoner euro jämfört med 17,2 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 90 anställda jämfört med 77 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | I december 2010 gjorde byrån åtaganden för 48 % (4,6 miljoner euro) inom avdelning III för årliga driftsutgifter. Denna koncentration av utgifter till årets sista veckor är ett tecken på att planeringen av budgetgenomförandet behöver förbättras eftersom detta i stor utsträckning bidrog till att stora belopp fördes över till det påföljande året – 6,9 miljoner euro. |
| --- | --- |

13.

I december 2010 gjorde byrån åtaganden för 48 % (4,6 miljoner euro) inom avdelning III för årliga driftsutgifter. Denna koncentration av utgifter till årets sista veckor är ett tecken på att planeringen av budgetgenomförandet behöver förbättras eftersom detta i stor utsträckning bidrog till att stora belopp fördes över till det påföljande året – 6,9 miljoner euro.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 28 mars 2011 och togs emot av revisionsrätten den 20 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.fra.europa.eu/fraWebsite/home/home_en.htm

11

---

BILAGA

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (Wien)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 337 i EUF-fördraget) | Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i detta fördrag inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007) | Mål

  Ge gemenskapens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna.

  Uppgifter







  — | Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 337 i EUF-fördraget)

Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i detta fördrag inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen.

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007)

Mål

Ge gemenskapens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna.

Uppgifter

—

Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data.

| — | Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå.

| — | Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier. |
| --- | --- |

—

Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier.

| — | Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden.

| — | Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet.

| — | Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället.

Organisation

1 —   Styrelse

Sammansättning

En oberoende person som utses av varje medlemsstat, en oberoende person som utses av Europarådet samt två företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Anta budgeten, arbetsprogrammet och årliga rapporter. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen. Yttra sig om de slutliga räkenskaperna.

2 —   Direktion

Sammansättning

| — | Styrelsens ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande.

| — | Styrelsens vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens vice ordförande.

| — | En företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare för kommissionen.

| — | Två andra styrelseledamöter. |
| --- | --- |

—

Två andra styrelseledamöter.

| — | Den person som utses av Europarådet till styrelsen får delta i direktionens sammanträden. |
| --- | --- |

—

Den person som utses av Europarådet till styrelsen får delta i direktionens sammanträden.

3 —   Vetenskaplig kommitté

Sammansättning

| — | Elva oberoende personer som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Elva oberoende personer som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter.

| — | Styrelsen ska utse ledamöterna genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande. |
| --- | --- |

—

Styrelsen ska utse ledamöterna genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande.

4 —   Direktör

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen och efter yttranden från Europaparlamentet och rådet.

5 —   Extern revision

Revisionsrätten.

6 —   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter från 2009)

Slutlig budget

20,2 (17,2) miljoner euro, varav bidrag från unionen 99 % (99 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

72 (61) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 69 (48)

- 18 (16) övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

Personalstyrka totalt: 90 (77), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 55 (46) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 55 (46)

| | administrativa uppgifter: 29 (27) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 29 (27)

| | blandade uppgifter: 6 (4) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 6 (4)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Raxen

162 (189) bidrag från de 27 nationella kontaktpunkterna

1 (1) sammanträde

Fralex

131 (227) bidrag från juridiska experter

0 (1) sammanträden

Forskningsrapporter

37 (19) rapporter

11 (20) sammanträden

2 (2) rapporter

Ej forskningsrelaterat material

1 (1) konferens om grundläggande rättigheter och 3 (1) publikationer från byrån

2 (3) evenemang om mångfald

Samarbete med medlemsstaterna och andra institutioner

Medlemsstater: 12 (10)

Europeiska unionens råd: 6 (2)

Europeiska kommissionen: 20 (17)

Europaparlamentet: 5 (2)

Regionkommittén: 2 (2)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 1 (1)

Plattform för grundläggande rättigheter: 2 (2)

Europarådet: 10 (16)

OSSE: 3 (6)

Förenta nationerna: 6 (3)

Externa parter: 30 (22)

Specialiserade organ: 7 (9)

Andra sammanträden och rundabordskonferenser: 20 (11)

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | Byrån har vidtagit lämpliga åtgärder (dvs. planering två år i förväg) för att förbättra spridningen av budgetgenomförandet över året och undvika att det koncentreras till den sista månaden. I sin rapport om planering och övervakning anger tjänsten för internrevision detta som bästa praxis. |
| --- | --- |

13.

Byrån har vidtagit lämpliga åtgärder (dvs. planering två år i förväg) för att förbättra spridningen av budgetgenomförandet över året och undvika att det koncentreras till den sista månaden. I sin rapport om planering och övervakning anger tjänsten för internrevision detta som bästa praxis.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/15

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/04

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Heraklion och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2008 av den 24 september 2008 (2). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (3). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Heraklion och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2008 av den 24 september 2008 (2). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (3).

| 2. | Byråns slutliga budget för 2010 uppgick till 8,1 miljoner euro, vilket var samma belopp som året innan. Byrån hade i slutet av året 53 anställda jämfört med 56 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns slutliga budget för 2010 uppgick till 8,1 miljoner euro, vilket var samma belopp som året innan. Byrån hade i slutet av året 53 anställda jämfört med 56 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | År 2010 gjordes åtaganden för 52 % av byråns driftsbudget (avdelning III) men de utnyttjades inte. Dessa överföringar till påföljande år är alltför stora och strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

År 2010 gjordes åtaganden för 52 % av byråns driftsbudget (avdelning III) men de utnyttjades inte. Dessa överföringar till påföljande år är alltför stora och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

ÖVRIGT

| 14. | När det gäller förfarandena för urval av personal fastställde man inte på förhand de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju eller föras upp på en reservlista över godkända sökande. De fastställdes av uttagningskommittéerna efter det att de sökande hade utvärderats. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

14.

När det gäller förfarandena för urval av personal fastställde man inte på förhand de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju eller föras upp på en reservlista över godkända sökande. De fastställdes av uttagningskommittéerna efter det att de sökande hade utvärderats. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 1.

2

(3)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan

(4)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

4

(5)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

(8)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

8

(9)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

9

(10)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 av den 9 juli 2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

10

(11)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

11

(12)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 7 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 30 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.enisa.europa.eu/about-enisa/accounting-finance

12

---

BILAGA

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Heraklion)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Rådets beslut av den 19 februari 2004, fattat på grundval av EUF-fördraget) | Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att en europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet ska inrättas. Byrån bör fungera som referenspunkt och skapa förtroende genom sin oberoende ställning, genom kvaliteten på de råd och den information som den tillhandahåller, genom insynen i dess förfaranden och arbetsmetoder samt genom det effektiva sätt på vilket den utför sina uppgifter. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004) | Mål







  — | Byrån förbättrar unionens, medlemsstaternas och näringslivets förmåga att förhindra, ta itu med och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Rådets beslut av den 19 februari 2004, fattat på grundval av EUF-fördraget)

Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att en europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet ska inrättas. Byrån bör fungera som referenspunkt och skapa förtroende genom sin oberoende ställning, genom kvaliteten på de råd och den information som den tillhandahåller, genom insynen i dess förfaranden och arbetsmetoder samt genom det effektiva sätt på vilket den utför sina uppgifter.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004)

Mål

—

Byrån förbättrar unionens, medlemsstaternas och näringslivets förmåga att förhindra, ta itu med och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet.

| — | Byrån ger stöd och råd åt kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör nät- och informationssäkerhet som ligger inom dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

—

Byrån ger stöd och råd åt kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör nät- och informationssäkerhet som ligger inom dess behörighetsområde.

| — | Byrån utvecklar sakkunskap på hög nivå och använder denna sakkunskap till att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Byrån utvecklar sakkunskap på hög nivå och använder denna sakkunskap till att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och den privata sektorn.

Uppgifter

Byrån ska utföra följande uppgifter:

| — | Samla in information om befintliga och nya risker som skulle kunna påverka kommunikationsnät. |
| --- | --- |

—

Samla in information om befintliga och nya risker som skulle kunna påverka kommunikationsnät.

| — | Ge Europaparlamentet, kommissionen, europeiska organ eller behöriga nationella organ råd och stöd. |
| --- | --- |

—

Ge Europaparlamentet, kommissionen, europeiska organ eller behöriga nationella organ råd och stöd.

| — | Förbättra samarbetet mellan olika aktörer på området nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Förbättra samarbetet mellan olika aktörer på området nät- och informationssäkerhet.

| — | Underlätta samarbetet i fråga om gemensamma metoder för att hantera problem som rör nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Underlätta samarbetet i fråga om gemensamma metoder för att hantera problem som rör nät- och informationssäkerhet.

| — | Bidra till ökad medvetenhet om nät- och informationssäkerhetsfrågor för alla användare. |
| --- | --- |

—

Bidra till ökad medvetenhet om nät- och informationssäkerhetsfrågor för alla användare.

| — | Bistå kommissionen och medlemsstaterna i deras dialog med näringslivet. |
| --- | --- |

—

Bistå kommissionen och medlemsstaterna i deras dialog med näringslivet.

| — | Följa utvecklingen av standarder. |
| --- | --- |

—

Följa utvecklingen av standarder.

| — | Ge kommissionen råd om forskning inom området nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Ge kommissionen råd om forskning inom området nät- och informationssäkerhet.

| — | Främja åtgärder för riskbedömning, interoperabla lösningar för förebyggandehantering. |
| --- | --- |

—

Främja åtgärder för riskbedömning, interoperabla lösningar för förebyggandehantering.

| — | Bidra till samarbete med tredje land. |
| --- | --- |

—

Bidra till samarbete med tredje land.

Organisation

1 –   Styrelse

Styrelsen ska vara sammansatt av en företrädare för varje medlemsstat, tre företrädare som utses av kommissionen, och tre företrädare utan rösträtt som föreslås av kommissionen och utses av rådet och som var och en representerar en av nedanstående grupper:

| — | Näringslivet inom informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

—

Näringslivet inom informations- och kommunikationsteknik.

| — | Konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

—

Konsumentorganisationer.

| — | Sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor. |
| --- | --- |

—

Sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor.

2 –   Verkställande direktör

| 1. | Byrån leds av en verkställande direktör som har en oberoende ställning i utförandet av sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

1.

Byrån leds av en verkställande direktör som har en oberoende ställning i utförandet av sina arbetsuppgifter.

| 2. | Den verkställande direktören utses för en mandattid på upp till fem år. |
| --- | --- |

2.

Den verkställande direktören utses för en mandattid på upp till fem år.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

8,1 (8,1) miljoner euro varav gemenskapsbidrag: 100 % (100 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

44 (44) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 40 (43).

Övriga tillsatta tjänster:

11 (9) kontraktsanställda, 2 (4) utstationerade nationella experter.

Personalstyrka totalt: 53 (56), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 34 (38) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 34 (38)

| | administrativa uppgifter: 19 (18) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 19 (18)

| | blandade uppgifter: 0 (1) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 0 (1)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

MTP
   (1)
  1:   Förbättrad systemuthållighet i det europeiska nätet för elektronisk kommunikation

Under 2010 var den främsta insatsen på detta område att ge stöd till de åtgärder som beskrivs i det meddelande som kommissionen offentliggjorde i mars 2009. (Resultat: 6)

MTP 2:   Fortsatt och utökat samarbete mellan medlemsstaterna

Under 2010 fördjupades samarbetet mellan medlemsstaterna ännu mer, och möjligheterna till internationellt samarbete undersöktes med syftet att förbättra alla medlemsstaters kapacitet och göra den övergripande strategin mer enhetlig när det gäller nät- och informationssäkerhet på alleuropeisk nivå. På grund av de begränsade resurserna hade byrån ett nära samarbete med kommissionens avdelningar för att kunna minimera insatserna och maximera resultatet. (Resultat: 12)

MTP 3:   Identifiering av nya risker som kan skada förtroendet och tilliten

Byrån har upprättat en ram som kommer att göra det lättare för beslutsfattarna att förstå och bedöma de nya risker som ny teknik och nya applikationer medför. Byrån fortsatte att utarbeta riskbedömningsrapporter och ge byråns syn på de nya risker som ny teknik och nya applikationer medför. Dessutom undersökte byrån frågor som gäller ansvarsskyldighet och förtroende när det gäller framtidens internet. Detta MTP fungerade som stödpunkt för beslutsfattare i Europa och möjligen även utanför Europa. (Resultat: 2)

PA
   (2)
  1:   Identitet, ansvarsskyldighet och förtroende när det gäller framtidens internet

Det övergripande målet med denna förberedande insats var att se till att Europa upprätthåller en hög säkerhetsnivå och förtroendet hos både användare av och industrin för elektronisk kommunikation samt att tillhandahålla tjänster och samtidigt begränsa hoten mot medborgerliga friheter och privatlivet. (Resultat: 5)

PA2:   Identifiering av drivkrafter och ramar for EU:s sektorsvisa samarbete när det gäller nät- och informationssäkerhet

Syftet med denna förberedande insats var att klargöra frågan om hur man ska få berörda aktörer att engagera sig i kollektiva insatser för att anta utmaningarna när det gäller nät- och informationssäkerhet på alleuropeisk nivå. (Resultat: 1)

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)  MTP: fleråriga tematiska program (Multi-annual Thematic Programmes).

(2)  PA: förberedande insats (Preparatory Action).

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | Enisas verksamhets livscykel tillsammans med personalförändringar bidrog till den mängd överföringar som revisionsrätten noterat. Byrån utför ett projekt för att effektivisera sina förfaranden, förbättra planeringen av upphandlingar och införa ett verktyg för projektledning och uppföljning. |
| --- | --- |

13.

Enisas verksamhets livscykel tillsammans med personalförändringar bidrog till den mängd överföringar som revisionsrätten noterat. Byrån utför ett projekt för att effektivisera sina förfaranden, förbättra planeringen av upphandlingar och införa ett verktyg för projektledning och uppföljning.

| 14. | Riktlinjer för uttagningskommittéerna utarbetas för närvarande. Listan med den information som ska tas upp i uttagningskommittéernas protokoll granskades dessutom med hänsyn till minimikraven innan listan med lämpliga sökande utvärderades. |
| --- | --- |

14.

Riktlinjer för uttagningskommittéerna utarbetas för närvarande. Listan med den information som ska tas upp i uttagningskommittéernas protokoll granskades dessutom med hänsyn till minimikraven innan listan med lämpliga sökande utvärderades.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/21

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/05

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 (1). Byråns uppgift är att upprätthålla en hög säkerhetsnivå inom den civila luftfarten, se till att säkerheten för civil luftfart utvecklas i rätt riktning samt utfärda certifieringsspecifikationer och certifikat för luftfartsprodukter (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 (1). Byråns uppgift är att upprätthålla en hög säkerhetsnivå inom den civila luftfarten, se till att säkerheten för civil luftfart utvecklas i rätt riktning samt utfärda certifieringsspecifikationer och certifikat för luftfartsprodukter (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 137 miljoner euro jämfört med 122 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 578 anställda (tillfälligt anställda och kontraktsanställda) jämfört med 509 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 137 miljoner euro jämfört med 122 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 578 anställda (tillfälligt anställda och kontraktsanställda) jämfört med 509 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Vid revisionen bedömer revisionsrätten även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Vid revisionen bedömer revisionsrätten även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Byrån förvaltar certifieringsuppgifter som delvis läggs ut på entreprenad till nationella luftfartsmyndigheter. Beloppet för de tillhörande upplupna kostnaderna vid årets slut beräknades på grundval av en förmodad övergripande procentandel av färdigställande för varje certifieringstypkategori som baserades på otillräckliga tidigare erfarenheter. Om man ska följa principerna för periodiserad bokföring är det lämpligare med procentandelen av färdigställande eller metoden för använd tid. |
| --- | --- |

13.

Byrån förvaltar certifieringsuppgifter som delvis läggs ut på entreprenad till nationella luftfartsmyndigheter. Beloppet för de tillhörande upplupna kostnaderna vid årets slut beräknades på grundval av en förmodad övergripande procentandel av färdigställande för varje certifieringstypkategori som baserades på otillräckliga tidigare erfarenheter. Om man ska följa principerna för periodiserad bokföring är det lämpligare med procentandelen av färdigställande eller metoden för använd tid.

ÖVRIGT

| 14. | I två stora upphandlingsförfaranden gjorde utvärderingsmetoden att anbud med det bästa ekonomiska budet inte fick den högsta poängen i fråga om pris. Detta utgör ett hot mot insynen i upphandlingsprocessen och mot principen om en sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

14.

I två stora upphandlingsförfaranden gjorde utvärderingsmetoden att anbud med det bästa ekonomiska budet inte fick den högsta poängen i fråga om pris. Detta utgör ett hot mot insynen i upphandlingsprocessen och mot principen om en sund ekonomisk förvaltning.

| 15. | När det gäller förfarandena för urval av personal saknades bevis för att minimikraven för att bli kallad till intervju eller föras upp på reservlistan hade fastställts innan genomgången av ansökningarna startade. Detta utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

15.

När det gäller förfarandena för urval av personal saknades bevis för att minimikraven för att bli kallad till intervju eller föras upp på reservlistan hade fastställts innan genomgången av ansökningarna startade. Detta utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1.

1

(2)  I bilagan ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 6 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.easa.europa.eu

11

---

BILAGA

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Köln)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (”grundförordningen”)) | Mål







  — | Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (”grundförordningen”))

Mål

—

Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas.

Uppgifter

| — | Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen.

| — | Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna.

| — | Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag. |
| --- | --- |

—

Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag.

| — | Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

Organisation

1 –   Styrelsen

Består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen. Den inrättar ett rådgivande organ bestående av berörda parter.

2 –   Den verkställande direktören

Förvaltar byrån och utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Överklagandenämnden

Ska pröva överklaganden av byråns beslut i vissa avseenden, till exempel certifiering, avgifter och kontroller på plats på företag.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

Total budget: 137,2 (122,2) miljoner euro, varav:

Intäkter från avgifter: 72,9 (54,9) miljoner euro (53,1 %)

Bidrag från unionen: 34,2 (33,9) miljoner euro (24,9 %)

Övriga intäkter och bidrag inbegripet bidrag från tredjeland från Efta: 2,9 (3,9) miljoner euro

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (utgifter för avgifter): 27,1 (29,5) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

570 (506) tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen,

varav tillsatta: 524 (1) (460)

Övrig personal: 63 (56); kontraktsanställda 54 (49), utstationerade nationella experter 8 (6), särskild rådgivare 1 (1)

Tillfälligt anställda totalt: 524 (460)

| — | bidragsfinansierade: 206 (185) |
| --- | --- |

—

bidragsfinansierade: 206 (185)

| — | avgiftsfinansierade: 318 (275) |
| --- | --- |

—

avgiftsfinansierade: 318 (275)

Produkter och tjänster

Yttranden

Yttranden (sju) om ändringar av förordningarna (EG) nr 2042/2003 och (EG) nr 1702/2003.

Beslut om regler

Beslut om certifieringsspecifikationer (sju), om godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material (sju), regleringsprogram (ett).

Ytterligare resultat 2010 (som leder till regler de kommande åren)

26 direktiv (ToR), 14 meddelanden om föreslagen ändring (NPA), 9 dokument med svar på kommentarer (CRD).

Internationellt samarbete

Åtta samarbetsavtal med CAAC (Kina)

Ett genomförandeförfarande för arbetsmetoder med IAC-AR (Ryska federationen)

Två ändringar av arbetsmetoder mellan EASA och JCAB (Japan) (ändring av bilaga C)

27 rekommendationer till skrivelser från Icao

Förberedelse av ett möte med FAA och TCCA om krav på underhåll för certifiering (CMR)

Förberedelse av ett möte med FAA om flygstandarder

Certifieringsbeslut per den 31 december 2010

Typcertifikat/begränsade typcertifikat: 8

Kompletterande typcertifikat: 750

Luftvärdighetsdirektiv: 284

Alternativa metoder för att uppfylla kraven: 70

ETSO-tillstånd (European Technical Standard Order, ETSOA): 150

Större förändringar/större reparationer/nya derivater: 879

Mindre ändringar/mindre reparationer: 1 117

Flyghandböcker: 411

Godkännande av flygvillkor: 561

Godkännande av konstruktionsorganisationer: 486

Godkännande av underhållsorganisationer (bilaterala) (2): 1 511

Godkännande av underhållsorganisationer (utländska) (2): 267

Godkännande av organisationer för utbildning i underhåll (2): 41

Godkännande av tillverkning (2): 21

Standardiseringsinspektioner (antalet länder per typ) per den 31 december 2010

På området för fortsatt luftvärdighet: 28

På området för produktion: 14

På området för drift: 22

På området för licensiering av flygbesättningar: 28

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)  Anmärkning: Två piloter som arbetar deltid delar på en tjänst.

(2)  Verksamheten för godkännande av organisationer är indelad i en huvudövervakningsverksamhet för redan godkända organisationer (som förnyas vartannat/vart tredje år) och en verksamhet för nya godkännanden. Uppgifterna gäller det totala antalet godkännanden per den 31 december 2010.

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | Byrån är medveten om behovet av fortsatt förbättring och tänker därför fortsätta arbetet med att ta fram en lämpligare metod baserad på uppgifter om genomsnittlig projektlängd i kombination med mer omfattande historiska data. |
| --- | --- |

13.

Byrån är medveten om behovet av fortsatt förbättring och tänker därför fortsätta arbetet med att ta fram en lämpligare metod baserad på uppgifter om genomsnittlig projektlängd i kombination med mer omfattande historiska data.

| 14. | Byråns mål har varit att utvärdera de finansiella anbuden så objektivt som möjligt. De finansiella formlerna grundade sig på konkreta inköpsprognoser, även om den snåriga prisstrukturen på de berörda marknaderna gjorde det mycket svårt att förutse alla möjliga former av samspel mellan priskomponenterna. I praktiken har detta inte inverkat negativt på resultatet. |
| --- | --- |

14.

Byråns mål har varit att utvärdera de finansiella anbuden så objektivt som möjligt. De finansiella formlerna grundade sig på konkreta inköpsprognoser, även om den snåriga prisstrukturen på de berörda marknaderna gjorde det mycket svårt att förutse alla möjliga former av samspel mellan priskomponenterna. I praktiken har detta inte inverkat negativt på resultatet.

| 15. | Byrån instämmer i revisionsrättens iakttagelse och har i sina riktlinjer för panelmedlemmar fastställt det tröskelvärde som de sökande måste uppnå för att kallas till intervju (50 %) eller sättas upp på reservlistan (65 %). Byrån förbehåller sig emellertid rätten att fastställa hur många sökande som det är rimligt att kalla till intervju baserat på rangordningen av deras meriter. |
| --- | --- |

15.

Byrån instämmer i revisionsrättens iakttagelse och har i sina riktlinjer för panelmedlemmar fastställt det tröskelvärde som de sökande måste uppnå för att kallas till intervju (50 %) eller sättas upp på reservlistan (65 %). Byrån förbehåller sig emellertid rätten att fastställa hur många sökande som det är rimligt att kalla till intervju baserat på rangordningen av deras meriter.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/27

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

2011/C 366/06

INLEDNING

| 1. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93 av den 22 juli 1993, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93 av den 22 juli 1993, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2).

| 2. | Myndighetens budget för 2010 uppgick till 208,4 miljoner euro jämfört med 194,4 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 698 anställda jämfört med 664 året innan. |
| --- | --- |

2.

Myndighetens budget för 2010 uppgick till 208,4 miljoner euro jämfört med 194,4 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 698 anställda jämfört med 664 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Myndigheten var försenad med genomförandet av avdelning II ”Administrativa utgifter” i budgeten. De anslag som fördes över till 2011 under avdelning II uppgick till sammanlagt 17,6 miljoner euro, det vill säga 33,3 % av motsvarande anslag. Endast 36 % av de anslag som fördes över motsvarar årets upplupna kostnader, vilket betyder att 64 % av de belopp som fördes över inte gällde budgetåret 2010. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Myndigheten var försenad med genomförandet av avdelning II ”Administrativa utgifter” i budgeten. De anslag som fördes över till 2011 under avdelning II uppgick till sammanlagt 17,6 miljoner euro, det vill säga 33,3 % av motsvarande anslag. Endast 36 % av de anslag som fördes över motsvarar årets upplupna kostnader, vilket betyder att 64 % av de belopp som fördes över inte gällde budgetåret 2010. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet.

| 14. | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i myndighetens system för validering av ersättningsanspråk från fordringsägare när det gällde IT-kontraktspartner. |
| --- | --- |

14.

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i myndighetens system för validering av ersättningsanspråk från fordringsägare när det gällde IT-kontraktspartner.

ÖVRIGT

| 15. | Myndigheten gjorde inte tillräcklig skillnad på rekrytering av inhyrd personal och av kontraktsanställda. Den bör använda inhyrd personal endast vid kortsiktiga behov och medge öppet tillträde till tjänster för kontraktsanställda. |
| --- | --- |

15.

Myndigheten gjorde inte tillräcklig skillnad på rekrytering av inhyrd personal och av kontraktsanställda. Den bör använda inhyrd personal endast vid kortsiktiga behov och medge öppet tillträde till tjänster för kontraktsanställda.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE GRANSKNINGSRESULTAT

| 16. | I tidigare rapporter har revisionsrätten noterat att myndigheten skulle behöva inrätta ett system för ersättning av tjänster som tillhandahålls av nationella myndigheter i medlemsstaterna som bygger på medlemsstaternas reella kostnader. Hittills har detta inte gjorts trots vissa ansträngningar från myndighetens sida. Det finns utrymme för förbättringar när det gäller denna fråga. |
| --- | --- |

16.

I tidigare rapporter har revisionsrätten noterat att myndigheten skulle behöva inrätta ett system för ersättning av tjänster som tillhandahålls av nationella myndigheter i medlemsstaterna som bygger på medlemsstaternas reella kostnader. Hittills har detta inte gjorts trots vissa ansträngningar från myndighetens sida. Det finns utrymme för förbättringar när det gäller denna fråga.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 214, 24.8.1993, s. 18 och EUT L 136, 30.4.2004, s. 1. I enlighet med den senare förordningen ändrades myndighetens ursprungliga namn (gäller ej svenska).

1

(2)  I bilagan sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 80).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i myndighetens budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 16 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen som konsoliderats med kommissionens ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november efter det avslutade budgetåret. Årsredovisningen finns även på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.ema.europa.eu

11

Europeiska unionens officiella tidning

---

BILAGA

Europeiska läkemedelsmyndigheten (London)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.
  Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |
| Myndighetens befogenheter


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004) | Mål







  — | Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av medlemsstaterna för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Myndighetens befogenheter

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004)

Mål

—

Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av medlemsstaterna för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

| — | Ge medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

Uppgifter

| — | Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

—

Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning.

| — | Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning). |
| --- | --- |

—

Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning).

| — | Ge rådgivning i fråga om maximalt tillåtna resthalter av veterinärmedicinska läkemedel som kan godtas i livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

—

Ge rådgivning i fråga om maximalt tillåtna resthalter av veterinärmedicinska läkemedel som kan godtas i livsmedel av animaliskt ursprung.

| — | Samordna kontrollen av hur god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed efterlevs. |
| --- | --- |

—

Samordna kontrollen av hur god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed efterlevs.

| — | Registrera de godkännanden för försäljning av läkemedel som beviljats. |
| --- | --- |

—

Registrera de godkännanden för försäljning av läkemedel som beviljats.

Organisation

1 –   Kommittén för humanläkemedel består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt 5 adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av humanläkemedel.

2 –   Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av veterinärmedicinska läkemedel.

3 –   Kommittén för sårläkemedel består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av sårläkemedel.

4 –   Kommittén för växtbaserade läkemedel består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt 5 adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av växtbaserade läkemedel.

5 –   Pediatriska kommittén består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, sex ledamöter och suppleanter som företräder vårdpersonal och patientgrupper, och ansvarar för den vetenskapliga bedömningen och överenskommelsen av pediatriska prövningsprogram och för systemet med undantag och uppskov i samband med sådana.

6 –   Kommittén för avancerad terapi består av fem ledamöter ur kommittén för humanläkemedel och deras (fem) suppleanter, en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, två ledamöter och två suppleanter som företräder kliniker samt två ledamöter och två suppleanter som företräder patientgrupper. Kommittén ansvarar för alla frågor som rör bedömning av läkemedel för avancerad terapi och för certifiering och klassificering av dessa läkemedel.

7 –   Styrelsen består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, två företrädare för kommissionen, två företrädare som utses av Europaparlamentet, två företrädare för patientorganisationer, en företrädare för läkarorganisationer och en företrädare för veterinärorganisationer. Styrelsen antar arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten.

8 –   Den verkställande direktören utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

9 –   Internrevision

Kommissionens tjänst för internrevision.

10 –   Extern revision

Revisionsrätten.

11 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

208,4 (194,4) miljoner euro; unionsbidrag: 13,6 % (1)
  (18,7 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

567 (530) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 546 (511).

152 (160) övriga anställda (kontraktsanställda, utstationerade nationella exporter och inhyrd personal)

Personalstyrka totalt: 698 (664), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 556 (520) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 556 (520)

| — | administrativa uppgifter: 142 (144) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 142 (144)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Humanläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 91 (96) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 91 (96)

| — | Positiva yttranden: 51 (117) |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 51 (117)

| — | Genomsnittlig tidsåtgång för utvärdering: 167 dagar (157 dagar) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig tidsåtgång för utvärdering: 167 dagar (157 dagar)

| — | Yttranden efter godkännande: 3 154(2 396) |
| --- | --- |

—

Yttranden efter godkännande: 3 154(2 396)

| — | Säkerhetsövervakning: 302 362 rapporter (252 117 rapporter) |
| --- | --- |

—

Säkerhetsövervakning: 302 362 rapporter (252 117 rapporter)

| — | Återkommande rapporter om uppdatering av säkerheten: 559 (425) |
| --- | --- |

—

Återkommande rapporter om uppdatering av säkerheten: 559 (425)

| — | Avslutad vetenskaplig rådgivning: 322 (308) |
| --- | --- |

—

Avslutad vetenskaplig rådgivning: 322 (308)

| — | Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 21 433(16 307), avslutade med positivt yttrande: 11 100(15 335) |
| --- | --- |

—

Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 21 433(16 307), avslutade med positivt yttrande: 11 100(15 335)

| — | Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 326 (273) om 403 (364) indikationer |
| --- | --- |

—

Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 326 (273) om 403 (364) indikationer

Veterinärläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 18 (15) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 18 (15)

| — | Ansökningar om varianter: 162 (113) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om varianter: 162 (113)

Inspektioner

Inspektioner: 300 (233)

Växtbaserade läkemedel

Monografier över växtbaserade läkemedel: 19 (17)

Förteckning över växtbaserade material eller beredningar eller kombinationer av dessa: 3 (0)

Sårläkemedel

| — | Ansökningar: 174 (164) |
| --- | --- |

—

Ansökningar: 174 (164)

| — | Positiva yttranden: 123 (113) |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 123 (113)

Små och medelstora företag

| — | Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 251 (217) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 251 (217)

| — | Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 161 (80) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 161 (80)

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Detta är procentandelen av det budgeterade EU-bidraget (förutom det särskilda bidraget till sårläkemedel och förutom budgetmyndighetens användning av överskottet från budgetåret n-2) när det gäller den slutliga budgeten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 13. | Myndigheten har stadigt förbättrat sina administrativa överföringar sedan 2008 och i avdelning II gjort automatiska överföringar på 45,3 % för 2008/2009, 36,2 % för 2009/2010 och 33,3 % för 2010/2011. Beloppen för 2010 avser fleråriga IKT-projekt för telematik. Dessa telematikprojekt är av operativt slag och kommer således att föras upp under avdelning III från 2011. Myndigheten räknar därför med att överföringarna av administrativa utgifter kommer att minska till högst cirka 30 procent från 2011/2012 (motsvarar en minskning med 10 miljoner euro). |
| --- | --- |

13.

Myndigheten har stadigt förbättrat sina administrativa överföringar sedan 2008 och i avdelning II gjort automatiska överföringar på 45,3 % för 2008/2009, 36,2 % för 2009/2010 och 33,3 % för 2010/2011. Beloppen för 2010 avser fleråriga IKT-projekt för telematik. Dessa telematikprojekt är av operativt slag och kommer således att föras upp under avdelning III från 2011. Myndigheten räknar därför med att överföringarna av administrativa utgifter kommer att minska till högst cirka 30 procent från 2011/2012 (motsvarar en minskning med 10 miljoner euro).

| 14. | Myndigheten har förbättrat sitt system för validering av fordringsägarnas ersättningsanspråk och ämnar till fullo utnyttja SAP-verktygen för att mildra effekten av mänskliga misstag i processen. |
| --- | --- |

14.

Myndigheten har förbättrat sitt system för validering av fordringsägarnas ersättningsanspråk och ämnar till fullo utnyttja SAP-verktygen för att mildra effekten av mänskliga misstag i processen.

| 15. | Myndigheten noterar revisionsrättens iakttagelser. Åtgärder har vidtagits för att förbättra öppenheten genom att se till att alla tjänster för kontraktsanställda tydligt utlyses externt innan de tillsätts och att myndighetens genomförandebestämmelser för urval och rekrytering av kontraktsanställda tillämpas korrekt. Detta innebär att rekryteringsföretag anlitas, både för att utlysa lediga tjänster och för att anordna skriftliga prov för myndighetens räkning. |
| --- | --- |

15.

Myndigheten noterar revisionsrättens iakttagelser. Åtgärder har vidtagits för att förbättra öppenheten genom att se till att alla tjänster för kontraktsanställda tydligt utlyses externt innan de tillsätts och att myndighetens genomförandebestämmelser för urval och rekrytering av kontraktsanställda tillämpas korrekt. Detta innebär att rekryteringsföretag anlitas, både för att utlysa lediga tjänster och för att anordna skriftliga prov för myndighetens räkning.

| 16. | Efter att pilotgruppen för kostnadsberäkning slutfört sitt arbete 2009 lades ett förslag till nytt betalningssystem fram till styrelsen vid dess möte den 10 december 2009. Styrelsen godkände inte förslaget. Myndigheten kommer på nytt att försöka ta upp diskussionerna vid kommande styrelsemöten och påminna styrelsen om behovet av att gå vidare med denna fråga. |
| --- | --- |

16.

Efter att pilotgruppen för kostnadsberäkning slutfört sitt arbete 2009 lades ett förslag till nytt betalningssystem fram till styrelsen vid dess möte den 10 december 2009. Styrelsen godkände inte förslaget. Myndigheten kommer på nytt att försöka ta upp diskussionerna vid kommande styrelsemöten och påminna styrelsen om behovet av att gå vidare med denna fråga.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/33

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

2011/C 366/07

INLEDNING

| 1. | Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen – som sådana, i beredningar och i varor – och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2). Myndigheten blev ekonomiskt självbestämmande i förhållande till kommissionen den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen – som sådana, i beredningar och i varor – och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2). Myndigheten blev ekonomiskt självbestämmande i förhållande till kommissionen den 1 januari 2008.

| 2. | Myndighetens budget för 2010 uppgick till 75 miljoner euro jämfört med 70,4 miljoner euro året innan. I slutet av året hade myndigheten 472 anställda jämfört med 355 året innan. |
| --- | --- |

2.

Myndighetens budget för 2010 uppgick till 75 miljoner euro jämfört med 70,4 miljoner euro året innan. I slutet av året hade myndigheten 472 anställda jämfört med 355 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Myndigheten blev 2010 helt självfinansierande. Myndighetens budgetförordning skulle kunna ändras så att det införs en mekanism för att myndigheten ska kunna behålla överskjutande egna medel för att finansiera framtida verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Myndigheten blev 2010 helt självfinansierande. Myndighetens budgetförordning skulle kunna ändras så att det införs en mekanism för att myndigheten ska kunna behålla överskjutande egna medel för att finansiera framtida verksamhet.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i myndighetens budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 23 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 29 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://echa.europa.eu/publications/annual_accounts_en.asp

11

---

BILAGA

Europeiska kemikaliemyndigheten (Helsingfors)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 [Reach-förordningen] och förordning (EG) nr 1272/2008) | Mål

  Syftet med Reach-förordningen är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras. (Artikel 1 i Reach-förordningen.)
  Myndigheten bör spela en viktig roll när det gäller att se till att kemikalielagstiftningen och beslutsprocessen, samt det vetenskapliga underlag som ligger till grund för denna, framstår som trovärdiga för alla intressenter och för allmänheten. Myndigheten bör även spela en central roll när det gäller samordningen av informationen kring och genomförandet av denna förordning. Det är därför viktigt att unionens institutioner, medlemsstaterna, allmänheten och berörda parter har förtroende för myndigheten. Av denna anledning är det viktigt att sörja för att myndigheten är oberoende, att den har stor vetenskaplig, teknisk och reglerande kapacitet, samt att den är effektiv och öppen för insyn. (Skäl 95 i Reach-förordningen.)

  Uppgifter

  Myndigheten inrättades för att handlägga, och i vissa fall utföra, tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter. (Artikel 75 i Reach-förordningen.)
  Myndigheten ska också ge medlemsstaterna och unionens institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av dess ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach-förordningen. (Artikel 77.1 i Reach-förordningen.)
  Myndigheten har även uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. Myndigheten ska särskilt ge medlemsstaterna och unionens institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd och ge industrin och myndigheterna i medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig ledning. |
| Organisation | 1 –   Styrelse

  En företrädare från varje medlemsstat som utses av rådet och högst sex företrädare som utses av kommissionen, inklusive tre företrädare för berörda parter utan rösträtt, samt två oberoende personer som utses av Europaparlamentet. (Artikel 79 i Reach-förordningen.)
  Uppgifter: Artikel 78 i Reach-förordningen och rambudgetförordningen för EU-organen: främst anta årliga och fleråriga arbetsprogram, den slutliga budgeten, en allmän rapport, en intern arbetsordning, utse den verkställande direktören och granska denne i disciplinärenden. Också utse en överklagandenämnd och ledamöter till kommittéerna.

  2 –   Verkställande direktör

  Uppgifter: Artikel 83 i Reach-förordningen.

  3 –   Kommittéer

  Myndigheten har tre kommittéer (riskbedömningskommittén, medlemsstatskommittén och kommittén för socioekonomisk analys).
  Uppgifter Artikel 76.1 (c–e) i Reach-förordningen.

  4 –   Forum för utbyte av information om kontroller av att kemikalielagstiftningen följs

  Uppgifter: Artikel 76.1 f i Reach-förordningen.

  5 –   Sekretariat

  Uppgifter: Artikel 76.1 g i Reach-förordningen.

  6 –   Överklagandenämnd

  Uppgifter: Artikel 76.1 h i Reach-förordningen.

  7 –   Extern revision

  Revisionsrätten.

  8 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

  Parlamentet på rådets rekommendation. |
| Medel till myndighetens förfogande 2010 (uppgifter för 2009) | Budget (inklusive ändringsbudgetar)

  75,5 (70,4) miljoner euro, inklusive inkomster från avgifter: 35,0 (2,2) miljoner euro och bidrag från unionen: 36,0 (66,6) miljoner euro

  Personalstyrka den 31 december 2010

  426 (324) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 382 (293)
  Övrig personal: 90 (62) kontraktsanställda, utstationerade nationella experter och tillfällig personal.

  Personalstyrka totalt: 472 (355), varav anställda med






  — | uppgifter inom verksamheten: 341 (237) |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 [Reach-förordningen] och förordning (EG) nr 1272/2008)

Mål

Syftet med Reach-förordningen är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras. (Artikel 1 i Reach-förordningen.)

Myndigheten bör spela en viktig roll när det gäller att se till att kemikalielagstiftningen och beslutsprocessen, samt det vetenskapliga underlag som ligger till grund för denna, framstår som trovärdiga för alla intressenter och för allmänheten. Myndigheten bör även spela en central roll när det gäller samordningen av informationen kring och genomförandet av denna förordning. Det är därför viktigt att unionens institutioner, medlemsstaterna, allmänheten och berörda parter har förtroende för myndigheten. Av denna anledning är det viktigt att sörja för att myndigheten är oberoende, att den har stor vetenskaplig, teknisk och reglerande kapacitet, samt att den är effektiv och öppen för insyn. (Skäl 95 i Reach-förordningen.)

Uppgifter

Myndigheten inrättades för att handlägga, och i vissa fall utföra, tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter. (Artikel 75 i Reach-förordningen.)

Myndigheten ska också ge medlemsstaterna och unionens institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av dess ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach-förordningen. (Artikel 77.1 i Reach-förordningen.)

Myndigheten har även uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. Myndigheten ska särskilt ge medlemsstaterna och unionens institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd och ge industrin och myndigheterna i medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig ledning.

Organisation

1 –   Styrelse

En företrädare från varje medlemsstat som utses av rådet och högst sex företrädare som utses av kommissionen, inklusive tre företrädare för berörda parter utan rösträtt, samt två oberoende personer som utses av Europaparlamentet. (Artikel 79 i Reach-förordningen.)

Uppgifter: Artikel 78 i Reach-förordningen och rambudgetförordningen för EU-organen: främst anta årliga och fleråriga arbetsprogram, den slutliga budgeten, en allmän rapport, en intern arbetsordning, utse den verkställande direktören och granska denne i disciplinärenden. Också utse en överklagandenämnd och ledamöter till kommittéerna.

2 –   Verkställande direktör

Uppgifter: Artikel 83 i Reach-förordningen.

3 –   Kommittéer

Myndigheten har tre kommittéer (riskbedömningskommittén, medlemsstatskommittén och kommittén för socioekonomisk analys).

Uppgifter Artikel 76.1 (c–e) i Reach-förordningen.

4 –   Forum för utbyte av information om kontroller av att kemikalielagstiftningen följs

Uppgifter: Artikel 76.1 f i Reach-förordningen.

5 –   Sekretariat

Uppgifter: Artikel 76.1 g i Reach-förordningen.

6 –   Överklagandenämnd

Uppgifter: Artikel 76.1 h i Reach-förordningen.

7 –   Extern revision

Revisionsrätten.

8 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget (inklusive ändringsbudgetar)

75,5 (70,4) miljoner euro, inklusive inkomster från avgifter: 35,0 (2,2) miljoner euro och bidrag från unionen: 36,0 (66,6) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

426 (324) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 382 (293)

Övrig personal: 90 (62) kontraktsanställda, utstationerade nationella experter och tillfällig personal.

Personalstyrka totalt: 472 (355), varav anställda med

—

uppgifter inom verksamheten: 341 (237)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 131 (118) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 131 (118)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

   (1)

Myndighetens arbetsprogram har delats upp i följande 11 verksamhetsområden:

1.   Registrering, förhandsregistrering och datadelning

| — | Förberedelser inför och behandling av inlämningar inom Reach första tidsfrist för registrering |
| --- | --- |

—

Förberedelser inför och behandling av inlämningar inom Reach första tidsfrist för registrering

| — | Antal registrerade ärenden exklusive ärenden inom produkt- och processinriktad forskning och utveckling: PPORDs: 25 000(500) |
| --- | --- |

—

Antal registrerade ärenden exklusive ärenden inom produkt- och processinriktad forskning och utveckling: PPORDs: 25 000(500)

| — | Antal förfrågningar: 1 600(1 000) |
| --- | --- |

—

Antal förfrågningar: 1 600(1 000)

| — | Antal avgöranden i tvister om datadelning: 9 (0) |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden i tvister om datadelning: 9 (0)

2.   Utvärdering

| — | Kapacitetsuppbyggnad |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad

| — | Antal genomförda efterlevnadskontroller: 70 (14) |
| --- | --- |

—

Antal genomförda efterlevnadskontroller: 70 (14)

| — | Antal avgöranden om testningsförslag: 4 (1) |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden om testningsförslag: 4 (1)

3.   Tillståndsansökan och begränsningar

| — | Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 16 (15) |
| --- | --- |

—

Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 16 (15)

| — | Antal rekommendationer om att inkludera ämnen som prioriterade ämnen i bilaga XIV till Reach: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Antal rekommendationer om att inkludera ämnen som prioriterade ämnen i bilaga XIV till Reach: 1 (1)

| — | Antal utarbetade begränsningsärenden: 1 (0) |
| --- | --- |

—

Antal utarbetade begränsningsärenden: 1 (0)

| — | Antal avslutade omprövningsrapporter om ämnen i bilaga XVII till Reach: 6 (0) |
| --- | --- |

—

Antal avslutade omprövningsrapporter om ämnen i bilaga XVII till Reach: 6 (0)

| — | Kapacitetsuppbyggnad |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad

4.   Klassificering och märkning

| — | Utarbetande och behandling av inlämnade klassificerings- och märkningsanmälningar inför tidsfristen |
| --- | --- |

—

Utarbetande och behandling av inlämnade klassificerings- och märkningsanmälningar inför tidsfristen

| — | Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: över 3 miljoner för över 100 000 substanser |
| --- | --- |

—

Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: över 3 miljoner för över 100 000 substanser

| — | Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 81 (33) |
| --- | --- |

—

Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 81 (33)

5.   Råd och stöd

| — | Rådgivning och vägledning till industrin inför de lagstadgade tidsfristerna |
| --- | --- |

—

Rådgivning och vägledning till industrin inför de lagstadgade tidsfristerna

| — | Antal frågor som besvarats av rådgivningen: 10 000(6 600) |
| --- | --- |

—

Antal frågor som besvarats av rådgivningen: 10 000(6 600)

| — | Antal nya vägledningsdokument som getts ut: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Antal nya vägledningsdokument som getts ut: 2 (2)

| — | Antal uppdaterade vägledningar som getts ut: 12 (0) |
| --- | --- |

—

Antal uppdaterade vägledningar som getts ut: 12 (0)

6.   IT-stöd till operationer

| — | Vidareutveckling av ett IT-system för Reach och andra vetenskapliga IT-system |
| --- | --- |

—

Vidareutveckling av ett IT-system för Reach och andra vetenskapliga IT-system

7.   Vetenskaplig och praktisk rådgivning för att ytterligare utveckla lagstiftning

| — | På begäran av Europeiska kommissionen bidrag om nanomaterial och till OECD-programmet om vägledning för testning samt till förslaget om en biocidförordning |
| --- | --- |

—

På begäran av Europeiska kommissionen bidrag om nanomaterial och till OECD-programmet om vägledning för testning samt till förslaget om en biocidförordning

8.   Kommittéer och forum

| — | Antal avtal som medlemsstatskommittén fattat beslut om enhälligt: 26 (15) |
| --- | --- |

—

Antal avtal som medlemsstatskommittén fattat beslut om enhälligt: 26 (15)

| — | Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 16 (1) |
| --- | --- |

—

Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 16 (1)

9.   Överklagandenämnden

| — | Förfarandebestämmelser har antagits. |
| --- | --- |

—

Förfarandebestämmelser har antagits.

10.   Kommunikation

| — | 2 branschdagar med 700 deltagare |
| --- | --- |

—

2 branschdagar med 700 deltagare

| — | 3 000 deltagare i de webbinarier som hållits för ledande registranter |
| --- | --- |

—

3 000 deltagare i de webbinarier som hållits för ledande registranter

| — | över 60 publikationer |
| --- | --- |

—

över 60 publikationer

| — | 2 300 sidor översatta till 21 av EU:s språk |
| --- | --- |

—

2 300 sidor översatta till 21 av EU:s språk

| — | 2,5 miljoner besök från 200 länder på webbplatsen |
| --- | --- |

—

2,5 miljoner besök från 200 länder på webbplatsen

11.   Relationer med EU-institutioner och internationellt samarbete

| — | Samförståndsavtal med Kanada har undertecknats |
| --- | --- |

—

Samförståndsavtal med Kanada har undertecknats

| — | Avsiktsförklaring med Förenta staternas miljömyndighet (Environmental Protection Agency) |
| --- | --- |

—

Avsiktsförklaring med Förenta staternas miljömyndighet (Environmental Protection Agency)

| — | Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Siffrorna har när så är lämpligt avrundats uppåt eller nedåt till närmaste tio-, hundra- eller tusental.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 13. | Myndigheten kommer att ta med ett förslag om en mekanism för att hantera överskjutande egna medel i den kommande översynen av rambudgetförordningen. |
| --- | --- |

13.

Myndigheten kommer att ta med ett förslag om en mekanism för att hantera överskjutande egna medel i den kommande översynen av rambudgetförordningen.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/39

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/08

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 (1). Byråns huvuduppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 (1). Byråns huvuduppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 93 miljoner euro jämfört med 89 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 279 anställda jämfört med 226 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 93 miljoner euro jämfört med 89 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 279 anställda jämfört med 226 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Ett belopp på 26,5 miljoner euro, vilket motsvarar 28 % av den tillgängliga budgeten, fördes över till 2011. Endast 12 miljoner euro av detta belopp motsvarades av upplupna kostnader. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Ett belopp på 26,5 miljoner euro, vilket motsvarar 28 % av den tillgängliga budgeten, fördes över till 2011. Endast 12 miljoner euro av detta belopp motsvarades av upplupna kostnader. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet.

| 14. | Det noterades brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra. |
| --- | --- |

14.

Det noterades brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra.

| 15. | Byråns redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen. |
| --- | --- |

15.

Byråns redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 13 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 14 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 8 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.frontex.europa.eu/budget_and_finance/

11

---

BILAGA

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid medlemsstaternas yttre gränser (Warszawa)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 74 och 77 i EUF-fördraget) | Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på (de områden som beskrivs nedan), och även mellan dessa myndigheter och kommissionen.
  Unionen ska utforma en politik med syftet att
  (...)






  b) | säkerställa kontroll av personer och en effektiv övervakning i fråga om passage av de yttre gränserna, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 74 och 77 i EUF-fördraget)

Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på (de områden som beskrivs nedan), och även mellan dessa myndigheter och kommissionen.

Unionen ska utforma en politik med syftet att

(...)

b)

säkerställa kontroll av personer och en effektiv övervakning i fråga om passage av de yttre gränserna,

| c) | stegvis införa ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

c)

stegvis införa ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna.

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2007/2004)

Mål

Frontex inrättades för att förbättra den integrerade förvaltningen av medlemsstaters yttre gränser.

Frontex ska

| — | underlätta och effektivisera tillämpningen av befintliga och framtida unionsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna, |
| --- | --- |

—

underlätta och effektivisera tillämpningen av befintliga och framtida unionsåtgärder rörande förvaltningen av de yttre gränserna,

| — | säkerställa samordningen av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och genom att bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av medlemsstaternas yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå, |
| --- | --- |

—

säkerställa samordningen av medlemsstaternas insatser för att genomföra dessa åtgärder, och genom att bidra till att personkontrollen vid och övervakningen av medlemsstaternas yttre gränser håller en effektiv, hög och enhetlig nivå,

| — | bistå kommissionen och medlemsstaterna med det tekniska stöd och den sakkunskap som behövs för förvaltningen av de yttre gränserna samt främja solidariteten mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

bistå kommissionen och medlemsstaterna med det tekniska stöd och den sakkunskap som behövs för förvaltningen av de yttre gränserna samt främja solidariteten mellan medlemsstaterna.

Huvuduppgifter

| — | Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

—

Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna.

| — | Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer.

| — | Genomföra riskanalyser. |
| --- | --- |

—

Genomföra riskanalyser.

| — | Följa upp utvecklingen inom forskning om kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

—

Följa upp utvecklingen inom forskning om kontroll och övervakning.

| — | Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd.

| — | Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt stöd till genomförandet av gemensamma insatser för återsändande. |
| --- | --- |

—

Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt stöd till genomförandet av gemensamma insatser för återsändande.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

| — | en företrädare för varje medlemsstat, |
| --- | --- |

—

en företrädare för varje medlemsstat,

| — | två företrädare för kommissionen, |
| --- | --- |

—

två företrädare för kommissionen,

| — | en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet (Norge, Island) med begränsad rösträtt. |
| --- | --- |

—

en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet (Norge, Island) med begränsad rösträtt.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rekommendation från rådet.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

93,2 (88,8) miljoner euro, varav bidrag från kommissionen: 89,1 (85) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

| — | Antal tjänster i tjänsteförteckningen: 143 (117), varav tillsatta: 139 (100) |
| --- | --- |

—

Antal tjänster i tjänsteförteckningen: 143 (117), varav tillsatta: 139 (100)

Andra tjänster:

| | Planerat antal kontraktsanställda: 79 (68), varav tillsatta: 79 (60) |
| --- | --- |

Planerat antal kontraktsanställda: 79 (68), varav tillsatta: 79 (60)

| | Planerat antal utstationerade nationella experter: 76 (70), varav tillsatta: 76 (66) |
| --- | --- |

Planerat antal utstationerade nationella experter: 76 (70), varav tillsatta: 76 (66)

Personalstyrka totalt: 294 (226)

varav anställda

| — | inom verksamheten: 203 (157) |
| --- | --- |

—

inom verksamheten: 203 (157)

| — | med administrative uppgifter: 91 (69) |
| --- | --- |

—

med administrative uppgifter: 91 (69)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Riskanalys: 10 långsiktiga strategiska bedömningar, 4 kvartalsrapporter, 160 analytiska produkter till stöd för gemensamma insatser (inbegripet veckovisa genomgångar), 47 rapporter av annat slag, bland annat genomgångar för Frontex ledning och bidrag till andra organisationer eller institutioner. Fyra ordinarie möten i Frontex nätverk för riskanalys och fyra regionala expertmöten anordnades. Uppbyggnaden av Frontex nätverk för riskanalys och regionala nätverk för informationsutbyte fortsatte. 14 utbildningstillfällen inom ramen för Frontex gemenskapsprojekt för gränsanalys anordnades där totalt 232 analytiker från medlemsstater och forsknings- och analysenheter deltog.

Under 2010 anordnade enheten för gemensamma insatser (JOU) 17 gemensamma insatser som genomfördes inom fem program, nio pilotprojekt, 40 insatser för återsändande och fyra konferenser. Dessutom inrättades en enhet för snabba ingripanden vid gränserna (RABIT) i Grekland. Det totala antalet dagar för insatserna har ökat med 27 % till 6 471. JOU har även bidragit till inrättandet av pilotprojektet Frontex operativa kontor i Piraeus.

Inom ramen för tre program bestående av 18 projekt anordnade utbildningsenheten 176 aktiviteter 2010 med 4 015 deltagare (utbildningsexperter, praktikanter m.fl.). Sammanlagt investerade intressenterna 11 000 arbetsdagar i utbildningsaktiviteter.

Enheten för samlade resurser (PRU) genomförde nio projekt 2010 som bestod i att göra Frontex insatser mer ändamålsenliga. Vid utgången av 2010 samordnade enheten inledandet av insatsen för snabba ingripanden vid gränserna 2010 i Grekland (utplacering av 567 personer, 19 186 arbetsdagar, 68 utrustningsföremål, 5 371 dagar för insatserna).

Frontex kriscentrum tillhandahöll krisövervakning och levererade 500 krisrapporter, tidiga varningar och 14 rapporter om uppdrag och kriser till interna och externa kunder. Dagliga nyhetsbrev skickades till 350 konton som många externa portaler vidarebefordrar till många fler externa kunder. Frontex kriscentrum som är den enda kontaktpunkten för informationsutbyte hanterade cirka 20 000 brevförsändelser och införde Frontex enda kontaktpunkt (Frontex-One-Stop-Shop), en webbaserad portal för informationsutbyte som används av 30 länder och 90 användare. Utöver intensivt programstöd till det europeiska gränsbevakningssystemet (EUROSUR) påbörjades andra projektledningsverksamheter – som syftar till att automatisera informationsutbytet, kris- och medieövervakningen och rapporteringstjänster.

Under 2010 anordnade enheten för forskning och utveckling (R&D) 32 möten. Den deltog i ungefär 110 interna och externa workshoppar, konferenser och arbetsmöten. Enheten utarbetade tio rapporter, tre publikationer och ett vägledningsdokument. Den tog initiativet till fem nya projekt och fortsatte med projekt från 2008 och 2009. Fyra undersökningar beställdes under 2010 (och de ska vara färdiga under 2011) och fyra kontrakt undertecknades avseende EUROSUR och underrättelse- och kommunikationsprojekt.

Samarbete med tredjeländer omfattade en överenskommelse om arbetsformer med kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency) och ett memorandum med samordningstjänsten vid OSS råd för truppbefälhavare vid gränsen. Samarbetsplaner med Kroatien, Ukraina, Förenta staterna och Vitryssland undertecknades också. Alla partner i tredjeländer ökade sitt deltagande i Frontex samordnade aktiviteter.

Samarbetet med EU-organ och internationella organisationer har utvecklats ytterligare. Vid utgången av 2010 hade man undertecknat en överenskommelse om arbetsformer med Europol, Interpol, rådets generalsekretariats kriscentrum, Europeiska polisakademin, Internationella organisationen för migration (IOM), Internationella centret för migrationsutveckling (ICMPD), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Gemenskapens kontrollorgan för fiske och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Ett samförståndsavtal undertecknades med generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet om utveckling av Iconet (informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna) och man kom överens om ett rådsdokument om en samordningsmekanism med arbetsgruppen för tullsamarbete. En samarbetsplan med IOM och Europol håller för närvarande på att genomföras. Diskussioner har inletts med centrumet för demokratisk kontroll av väpnade styrkor (DCAF), EU:s gemensamma forskningscentrum (JRC) och Eurojust och också med Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) om att överenskommelsen om arbetsformer ska undertecknas under 2011.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | Frontex gemensamma insatser är av en konstant och långvarig natur vilken gör det oundvikligt att genomförandet av motsvarande åtaganden fortgår efter årets slut.
  Frontex fortsätter dock att i största möjliga mån minska omfattningen av överförda anslag genom att förbättra övervakningen av gemensamma verksamheter för att kunna anpassa bidragen så tidigt som möjligt. |
| --- | --- |

13.

Frontex gemensamma insatser är av en konstant och långvarig natur vilken gör det oundvikligt att genomförandet av motsvarande åtaganden fortgår efter årets slut.

Frontex fortsätter dock att i största möjliga mån minska omfattningen av överförda anslag genom att förbättra övervakningen av gemensamma verksamheter för att kunna anpassa bidragen så tidigt som möjligt.

| 14. | De flesta offentliga organen har inga centraliserade redovisningssystem och vissa av dem tillämpar inte periodiserad redovisning. Detta gör processen för avstämning av försäljarsaldon svår.
  Frontex kommer att ta kontakt med de nationella myndigheterna för att försöka hitta möjliga alternativa förfaranden för avstämning av sina och sina leverantörers saldon. |
| --- | --- |

14.

De flesta offentliga organen har inga centraliserade redovisningssystem och vissa av dem tillämpar inte periodiserad redovisning. Detta gör processen för avstämning av försäljarsaldon svår.

Frontex kommer att ta kontakt med de nationella myndigheterna för att försöka hitta möjliga alternativa förfaranden för avstämning av sina och sina leverantörers saldon.

| 15. | Frontex började med kartläggning av affärsprocesser för ekonomiska förfaranden i början av 2011. Beskrivningarna av majoriteten av de ekonomiska förfarandena har gjorts under första halvåret av 2011. Valideringen kommer att slutföras under andra halvåret av 2011. |
| --- | --- |

15.

Frontex började med kartläggning av affärsprocesser för ekonomiska förfaranden i början av 2011. Beskrivningarna av majoriteten av de ekonomiska förfarandena har gjorts under första halvåret av 2011. Valideringen kommer att slutföras under andra halvåret av 2011.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/45

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/09

INLEDNING

| 1. | Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 (1). Byråns viktigaste uppgifter är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 (1). Byråns viktigaste uppgifter är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 15,5 miljoner euro, vilket är ungefär samma belopp som förra året. Byrån hade i slutet av året 67 jämfört med 68 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 15,5 miljoner euro, vilket är ungefär samma belopp som förra året. Byrån hade i slutet av året 67 jämfört med 68 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://osha.europa.eu/en/about/finance/

11

---

BILAGA

Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Utdrag ur artiklarna 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) | Sociala bestämmelser

  Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.
  För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:






  (a) | Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Utdrag ur artiklarna 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

Sociala bestämmelser

Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.

För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:

(a)

Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| (b) | Arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(b)

Arbetsvillkor.

| (e) | Information till och samråd med arbetstagarna. |
| --- | --- |

(e)

Information till och samråd med arbetstagarna.

| (h) | Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166. |
| --- | --- |

(h)

Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166.

| (i) | Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

(i)

Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen.

| (j) | Kampen mot social utslagning. |
| --- | --- |

(j)

Kampen mot social utslagning.

Byråns behörighet enligt rådets förordning

(Rådets förordning (EEG) nr 2062/94, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1112/2005)

Mål

I syfte att förbättra arbetsmiljön avseende arbetstagarnas hälsa och säkerhet i enlighet med fördraget och efterföljande strategier och handlingsprogram för arbetsmiljö ska byråns mål vara att förse unionsorganen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och övriga berörda med alla relevanta tekniska, vetenskapliga och ekonomiska uppgifter på arbetsmiljöområdet.

Uppgifter

| — | Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning.

| — | Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram.

| — | Förse unionsorganen och medlemsstaterna med information för att de ska kunna utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Förse unionsorganen och medlemsstaterna med information för att de ska kunna utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag.

| — | Sprida information om förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Sprida information om förebyggande åtgärder.

| — | Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen.

| — | Upprätta ett nätverk med nationella kontaktpunkter och ämnescentrum. |
| --- | --- |

—

Upprätta ett nätverk med nationella kontaktpunkter och ämnescentrum.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för regeringen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för regeringen i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | Tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre företrädare för kommissionen.

Ledamöter och suppleanter i de första tre kategorierna ska utses bland ledamöterna och suppleanterna i den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor.

Uppgifter

Anta byråns årliga arbetsprogram, budget och årsberättelse.

2 –   Arbetsutskott

Samansättning

| — | Styrelsens ordförande och tre vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande.

| — | Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna. |
| --- | --- |

—

Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna.

| — | Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen.

Uppgift

Bevaka utarbetandet och uppföljningen av styrelsens beslut.

3 –   Direktören

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

4 –   Kommittéer

Obligatoriskt samråd med kommissionen och rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor vad gäller arbetsprogrammet och budgeten.

5 –   Extern revision

Revisionsrätten.

6 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

15,5 miljoner euro (15,0 miljoner euro), varav

| — | unionsbidrag, GD Sysselsättning: 94 % (92,6 %) |
| --- | --- |

—

unionsbidrag, GD Sysselsättning: 94 % (92,6 %)

| — | unionsbidrag, GD Utvidgning: 3,4 % (6,5 %) |
| --- | --- |

—

unionsbidrag, GD Utvidgning: 3,4 % (6,5 %)

| — | övrigt: 2,6 % (0,9 %) |
| --- | --- |

—

övrigt: 2,6 % (0,9 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

44 (44) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 41 (42)

Övrig personal:

| — | Utstationerade nationella experter: 0 (1) |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter: 0 (1)

| — | Kontraktsanställda: 25 (23) (varav en finansierades med öronmärkta medel) |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 25 (23) (varav en finansierades med öronmärkta medel)

| — | Lokalanställda: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Lokalanställda: 1 (1)

Personalstyrka totalt: 67 (68),

varav anställda

| — | inom verksamheten: 49 (50) |
| --- | --- |

—

inom verksamheten: 49 (50)

| — | med administrativa uppgifter: 10 (9) |
| --- | --- |

—

med administrativa uppgifter: 10 (9)

| — | med blandade uppgifter: 8 (9) |
| --- | --- |

—

med blandade uppgifter: 8 (9)

Produkter och tjänster 2010

Insamling och analys av information

Europeiskt riskcentrum: förekomma förändringar

| — | Spridning av resultatet av europeiska företagsundersökningen om nya och framväxande hot (Esener): rapport och sammanfattning om hanteringen av psykosociala risker (publicerad på 22 språk). |
| --- | --- |

—

Spridning av resultatet av europeiska företagsundersökningen om nya och framväxande hot (Esener): rapport och sammanfattning om hanteringen av psykosociala risker (publicerad på 22 språk).

| — | Publikationer






  — | Genomgång av litteratur om underhåll och statistik om arbetsmiljö. |
| --- | --- | --- |

—

Publikationer

—

Genomgång av litteratur om underhåll och statistik om arbetsmiljö.

| — | Rapport om muskuloskeletala sjukdomar – fakta och siffror. |
| --- | --- |

—

Rapport om muskuloskeletala sjukdomar – fakta och siffror.

| — | Avslutande av fas 1 av framtidsforskningen om tekniska innovationers inverkan på arbetsmiljön inom ”gröna jobb” fram till 2020. |
| --- | --- |

—

Avslutande av fas 1 av framtidsforskningen om tekniska innovationers inverkan på arbetsmiljön inom ”gröna jobb” fram till 2020.

| — | Utveckling av ”OSH-wiki” som är ett samordnat informationsverktyg om arbetsmiljön. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ”OSH-wiki” som är ett samordnat informationsverktyg om arbetsmiljön.

| — | Expertseminarium för att sammanställa uppgifter som samlats in om kvinnors arbetsmiljö. |
| --- | --- |

—

Expertseminarium för att sammanställa uppgifter som samlats in om kvinnors arbetsmiljö.

Arbetsmiljöinformation: utbyte av kunskap och god praxis på arbetsplatsen

| — | Tillhandahållande av expertkunskaper om arbetsmiljöfrågor till kampanjen för säkert underhåll, bland annat publicering av ett informationspaket, utveckling av webbplatsen, anordnande av en tävling i god praxis, anordnande av workshoppar vid en konferens under det belgiska ordförandeskapet och publicering av en rapport och ett faktablad om säkert underhåll i praktiken. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av expertkunskaper om arbetsmiljöfrågor till kampanjen för säkert underhåll, bland annat publicering av ett informationspaket, utveckling av webbplatsen, anordnande av en tävling i god praxis, anordnande av workshoppar vid en konferens under det belgiska ordförandeskapet och publicering av en rapport och ett faktablad om säkert underhåll i praktiken.

| — | Pilotprojekt för en utvecklings- och spridningsmodell för Interaktiv riskbedömning online (OiRA) i fem medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Pilotprojekt för en utvecklings- och spridningsmodell för Interaktiv riskbedömning online (OiRA) i fem medlemsstater.

| — | Rapporter






  — | Integrering av arbetsmiljöfrågor i universitetsutbildning. |
| --- | --- | --- |

—

Rapporter

—

Integrering av arbetsmiljöfrågor i universitetsutbildning.

| — | Främjande av psykisk hälsa. |
| --- | --- |

—

Främjande av psykisk hälsa.

| — | Hälsofrämjande bland unga arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Hälsofrämjande bland unga arbetstagare.

| — | Arbetsmiljön inom vägtransport. |
| --- | --- |

—

Arbetsmiljön inom vägtransport.

| — | Ekonomiskt incitament för att förbättra arbetsmiljön. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt incitament för att förbättra arbetsmiljön.

| — | Integrering av arbetsmiljöfrågor i affärsledning. |
| --- | --- |

—

Integrering av arbetsmiljöfrågor i affärsledning.

| — | Vidareutveckling av databaser om riskbedömningsverktyg, hälsofrämjande på arbetsplatsen (om att sluta röka och passiv rökning); kön och arbetsmiljö. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckling av databaser om riskbedömningsverktyg, hälsofrämjande på arbetsplatsen (om att sluta röka och passiv rökning); kön och arbetsmiljö.

Kommunikation, kampanjer och främjande

| — | Kampanjen ”Ett hälsosamt arbetsliv. Bra för dig. Bra för affärerna.” – europeisk kampanj om säkert underhåll. |
| --- | --- |

—

Kampanjen ”Ett hälsosamt arbetsliv. Bra för dig. Bra för affärerna.” – europeisk kampanj om säkert underhåll.

| — | Lansering av resultatet av europeiska företagsundersökningen Esener (tillsammans med det spanska ordförandeskapet). |
| --- | --- |

—

Lansering av resultatet av europeiska företagsundersökningen Esener (tillsammans med det spanska ordförandeskapet).

| — | Flerspråkiga informationsprodukter, verktyg och tjänster om arbetsmiljö på webben och i tryckt form. |
| --- | --- |

—

Flerspråkiga informationsprodukter, verktyg och tjänster om arbetsmiljö på webben och i tryckt form.

| — | Åtgärder för att öka medvetenheten: fototävlingar och dokumentärfilmpris. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att öka medvetenheten: fototävlingar och dokumentärfilmpris.

| — | Övervakning och utvärdering: utvärdering i realtid av kampanjen ”Ett hälsosamt arbetsliv”; enkät och jämförande analys på webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Övervakning och utvärdering: utvärdering i realtid av kampanjen ”Ett hälsosamt arbetsliv”; enkät och jämförande analys på webbplatsen.

Nätverksbyggande och samordning

| — | Fortsatt utveckling av nätverket med kontaktpunkter: tre kontaktpunktsmöten. |
| --- | --- |

—

Fortsatt utveckling av nätverket med kontaktpunkter: tre kontaktpunktsmöten.

| — | Integrering av Efta–EEA-länder i byråns nätverk. |
| --- | --- |

—

Integrering av Efta–EEA-länder i byråns nätverk.

| — | Samarbete med europeiska och internationella organisationer. |
| --- | --- |

—

Samarbete med europeiska och internationella organisationer.

| — | ”Institutions- och kapacitetsuppbyggnad” i kandidatländer och potentiella kandidatländer (öronmärkta medel). |
| --- | --- |

—

”Institutions- och kapacitetsuppbyggnad” i kandidatländer och potentiella kandidatländer (öronmärkta medel).

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 1. | Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/52

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/10

INLEDNING

| 1. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (1). Dess uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå, förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt övervaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 (1). Dess uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå, förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt övervaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 50,1 miljoner euro jämfört med 53,3 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 219 anställda jämfört med 212 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 50,1 miljoner euro jämfört med 53,3 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 219 anställda jämfört med 212 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 8 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 21 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.emsa.europa.eu

11

---

BILAGA

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Den gemensamma transportpolitiken

  ”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.” |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003 och förordning (EG) nr 724/2004) | Mål







  — | Skapa en hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av förorening från fartyg. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Den gemensamma transportpolitiken

”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.”

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003 och förordning (EG) nr 724/2004)

Mål

—

Skapa en hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av förorening från fartyg.

| — | Ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd. |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd.

| — | Bevaka genomförandet av unionslagstiftningen på området och utvärdera befintliga åtgärders effektivitet. |
| --- | --- |

—

Bevaka genomförandet av unionslagstiftningen på området och utvärdera befintliga åtgärders effektivitet.

| — | Införa operativa metoder för bekämpning av förorening av europeiska vatten. |
| --- | --- |

—

Införa operativa metoder för bekämpning av förorening av europeiska vatten.

Uppgifter

Byrån bedriver många olika verksamheter på områdena för sjösäkerhet, säkerhet och bekämpning av föroreningar samt förhindrandet av föroreningar från fartyg.

För det första har byrån fått till uppgift att bistå kommissionen i övervakningen av genomförandet av EU-lagstiftningen bland annat när det gäller klassificeringssällskap, hamnstatskontroll, mottagande av avfall från fartyg i EU-hamnar, certifiering av marinutrustning, fartygsskydd, utbildning för sjöfolk i länder i och utanför EU och övervakning för sjötrafik.

För det andra utvecklar och driver byrån informationssystem inom sjöfarten på EU-nivå. Betydande exempel är SafeSeaNet, ett övervakningssystem för sjötrafik, som ska göra det möjligt att spåra fartyg och deras laster på ett ändamålsenligt sätt, EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT), som ska garantera att fartyg som för en EU-flagga identifieras och spåras över hela världen och THETIS, ett informationssystem som behövs för att genomföra EU:s system för hamnstatskontroll.

Parallellt har ett system för beredskap för, upptäckt av och insatser mot föroreningar av havet inrättats, med bland annat ett europeiskt nätverk för beredskapsfartyg som kan ingripa vid oljeutsläpp och även en europeisk satellit för övervakning av oljeutsläpp (CleanSeaNet), båda med syftet att bidra till ett ändamålsenligt system för att skydda EU:s kuster och vatten mot föroreningar från fartyg.

Slutligen ger byrån tekniska och vetenskapliga råd till kommissionen på området för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar från fartyg i den fortlöpande utvärderingsprocessen när det gäller ändamålsenligheten i de insatser som görs och i uppdateringen och utvecklingen av ny lagstiftning. Byrån ger också stöd till och underlättar samarbetet mellan medlemsstaterna och sprider bästa praxis. Ett heltäckande utbildningsprogram har blivit tillgängligt för medlemsstaternas experter. Samtidigt hjälper byrån nya och blivande medlemsstater att införliva och genomföra EU-lagstiftningen.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och fyra yrkesverksamma personer från berörda yrkessektorer utan rösträtt.

Uppgifter

| — | Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, årsbudgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar. |
| --- | --- |

—

Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, årsbudgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar.

| — | Övervaka den verkställande direktörens arbete. |
| --- | --- |

—

Övervaka den verkställande direktörens arbete.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen. Kommissionen får föreslå en eller flera kandidater.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

Åtagandebemyndiganden

54,4 (48,3) miljoner euro

Betalningsbemyndiganden

50,6 (53,3) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna

200 (192) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 196 (179).

Kontraktsanställda

27 (27) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 23 (23).

Utstationerade nationella experter

15 (15) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 12 (10).

Produkter och tjänster 2010

| — | 36 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 170 deltagare i workshopparna). |
| --- | --- |

—

36 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 170 deltagare i workshopparna).

| — | 34 olika utbildningstillfällen (däribland 7 för tjänstemän inom hamnstatskontrollen) som ledde till att 753 nationella experter fick utbildning (varav 210 tjänstemän inom hamnstatskontrollen). |
| --- | --- |

—

34 olika utbildningstillfällen (däribland 7 för tjänstemän inom hamnstatskontrollen) som ledde till att 753 nationella experter fick utbildning (varav 210 tjänstemän inom hamnstatskontrollen).

| — | 88 inspektioner och besök. |
| --- | --- |

—

88 inspektioner och besök.

| — | SafeSeaNet (SSN) Version 2 infördes; SSN var tilgängligt under 99,4 % av året. |
| --- | --- |

—

SafeSeaNet (SSN) Version 2 infördes; SSN var tilgängligt under 99,4 % av året.

| — | 2 651 satellitbilder beställdes och 2 366 analyserades via CleanSeaNet. |
| --- | --- |

—

2 651 satellitbilder beställdes och 2 366 analyserades via CleanSeaNet.

| — | EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig under 99,9 % av året. |
| --- | --- |

—

EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig under 99,9 % av året.

| — | 14 kontrakt om saneringsfartyg (1 nytt fartyg kontrakterades under 2010). |
| --- | --- |

—

14 kontrakt om saneringsfartyg (1 nytt fartyg kontrakterades under 2010).

| — | 59 specialövningar och 14 övningar med saneringsfartygen. |
| --- | --- |

—

59 specialövningar och 14 övningar med saneringsfartygen.

| — | Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt.

| — | THETIS, informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll, infördes. |
| --- | --- |

—

THETIS, informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll, infördes.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 1. | Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/57

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/11

INLEDNING

| 1. | Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska framför allt göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska framför allt göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 50,6 miljoner euro jämfört med 39,9 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 125 anställda jämfört med 133 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 50,6 miljoner euro jämfört med 39,9 miljoner euro året innan. Byrån hade i slutet av året 125 anställda jämfört med 133 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010 och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010 och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 120, 11.5.1990 s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 31 maj 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.eea.europa.eu/about-us/documents/administrativedocuments/eea-accounts-for-the-year-2009/

11

---

BILAGA

Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 191 i EUF-fördraget) | Miljö

  Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls: att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.
  Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets förordning (EEG) nr 1210/90) | Mål

  Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning för att få objektiv, tillförlitlig och jämförbar information så att unionen och medlemsstaterna får:






  1. | Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan






  a) | vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön, |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

Miljö

Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls: att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner.

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EEG) nr 1210/90)

Mål

Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning för att få objektiv, tillförlitlig och jämförbar information så att unionen och medlemsstaterna får:

1.

Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan

a)

vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön,

| b) | bedöma resultaten av sådana åtgärder, |
| --- | --- |

b)

bedöma resultaten av sådana åtgärder,

| c) | se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen. |
| --- | --- |

c)

se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen.

| 2. | Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd. |
| --- | --- |

2.

Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd.

Uppgifter

| — | I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning. |
| --- | --- |

—

I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning.

| — | Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik. |
| --- | --- |

—

Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik.

| — | Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav. |
| --- | --- |

—

Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav.

| — | Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder. |
| --- | --- |

—

Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder.

| — | Registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation. |
| --- | --- |

—

Registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation.

| — | Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna. |
| --- | --- |

—

Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna.

| — | Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram.

| — | Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön. |
| --- | --- |

—

Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön.

| — | Främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön. |
| --- | --- |

—

Främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön.

| — | Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning:

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Två företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Två företrädare för kommissionen.

| — | Två vetenskapsmän som utses av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Två vetenskapsmän som utses av Europaparlamentet.

Uppgifter

Anta det fleråriga och årliga arbetsprogrammet och se till att de verkställs.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Vetenskaplig kommitté

Består av personer med särskilda kunskaper på miljöområdet och de utses av styrelsen.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

50,6 (39,9) miljoner euro, varav bidrag från unionen: 70 % (87 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 133 (133)

Tillsatta tjänster: 125 (121) plus 76 (56) övriga tjänster (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 201 (177) tjänster

Produkter och tjänster 2010

Utöver den vanliga löpande verksamheten och specifikt arbete för det spanska och belgiska ordförandeskapet lade byrån extra tonvikt på fem större områden som beskrivs kortfattat nedan:

Biologisk mångfald

| — | Assessing biodiversity in Europe (bedömning av den biologiska mångfalden i Europa) – rapport för 2010 och den kortfattade tematiska bedömningsserien 10 messages for 2010 (10 budskap för 2010). |
| --- | --- |

—

Assessing biodiversity in Europe (bedömning av den biologiska mångfalden i Europa) – rapport för 2010 och den kortfattade tematiska bedömningsserien 10 messages for 2010 (10 budskap för 2010).

| — | I samarbete med Europeiska kommissionen tog byrån fram ett grundscenario – en utgångspunkt för jämförelser som motsvarar det aktuella tillståndet för den biologiska mångfalden – som ska mäta trender inom den biologiska mångfalden och därmed också politikens ändamålsenlighet. Dessutom sammanställdes all befintlig information om Europas natur och biologiska mångfald i en europeisk informationsportal (europeiskt informationssystem för biologisk mångfald). |
| --- | --- |

—

I samarbete med Europeiska kommissionen tog byrån fram ett grundscenario – en utgångspunkt för jämförelser som motsvarar det aktuella tillståndet för den biologiska mångfalden – som ska mäta trender inom den biologiska mångfalden och därmed också politikens ändamålsenlighet. Dessutom sammanställdes all befintlig information om Europas natur och biologiska mångfald i en europeisk informationsportal (europeiskt informationssystem för biologisk mångfald).

Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES)

I oktober 2010 offentliggjorde Europeiska kommissionen sin förordning om GMES-programmet samt GMES inledande driftsfas (för perioden 2011–2013) för att bidra till inrättandet av GMES som ett operativt program till 2013.

GMES bidrar även till genomförandet av principerna för ”gemensamma miljöinformationssystem” och är en integrerad del av gruppen för jordobservation (GEO).

Eye on Earth (jordövervakning)

Efter det att Airwatch (luftövervakning) framgångsrikt lades till den ursprungliga Waterwatch (vattenövervakning) i slutet av 2009 var arbetet under 2010 främst inriktat på utvecklandet av en tredje version av plattformen Eye on Earth. Detta kommer att göra det lättare att ta med mer miljömässiga ämnen, möjliggöra vetenskapliga aktiviteter för medborgare i Eye on Earth och skapa en plattform för utbyte av information över hela världen.

Rapport om miljöns tillstånd (SOER) 2010

Rapporten om miljöns tillstånd 2010 innehåller fyra grundkomponenter som speglar en rad olika informationsbehov hos intressenterna:

| — | En sammanfattande rapport – en integrerad bedömning som bygger på andra bedömningar och byråns verksamhet. |
| --- | --- |

—

En sammanfattande rapport – en integrerad bedömning som bygger på andra bedömningar och byråns verksamhet.

| — | Del A: En förberedande bedömning av globala megatrender av betydelse för miljön i Europa. |
| --- | --- |

—

Del A: En förberedande bedömning av globala megatrender av betydelse för miljön i Europa.

| — | Del B: 13 Tematiska bedömningar av centrala miljöfrågor som omfattar hela Europa. |
| --- | --- |

—

Del B: 13 Tematiska bedömningar av centrala miljöfrågor som omfattar hela Europa.

| — | Del C: Miljöbedömningar för 38 länder i Europa. |
| --- | --- |

—

Del C: Miljöbedömningar för 38 länder i Europa.

Byrån fortsatte det nära samarbetet med GD Miljö, Eurostat och Gemensamma forskningscentrumet i den så kallade 4-gruppen för att effektivisera miljörapporteringen. Byrån tar initiativ på följande fem områden: klimatförändring, luftkvalitet, vatten och havsmiljö, biologisk mångfald och markanvändning.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 1. | Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/63

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/12

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2005/56/EG av den 14 januari 2005 (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2005/56/EG av den 14 januari 2005 (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2).

| 2. | Genomförandeorganets budget för 2010 uppgick till 49 miljoner euro jämfört med 47,7 miljoner euro året innan. Genomförandeorganet hade i slutet av året 412 anställda jämfört med 414 året innan. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets budget för 2010 uppgick till 49 miljoner euro jämfört med 47,7 miljoner euro året innan. Genomförandeorganet hade i slutet av året 412 anställda jämfört med 414 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/2003 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/2003 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Den verkställande direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Den verkställande direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 24, 27.1.2005, s. 35.

1

(2)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

6

(7)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

7

(8)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 maj 2011 och togs emot av revisionsrätten den 1 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eacea/index_en.htm

11

---

BILAGA

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget


  (Artikel 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i fördraget) | Unionen ska bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet.
  Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.
  Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.
  Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet


  Genomförandeorganets behörighet (Kommissionens beslut 2005/56/EG av den 14 december 2007) | Mål

  Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.
  I åtgärderna ingår många olika typer av unionsprogram.
  Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program (t.ex. Livslångt lärande, Kultur, Aktiv ungdom, Europa för medborgarna, Media, Erasmus Mundus (inbegripet den nya Insats 2) och Tempus. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom programutvärdering, strategiska studier och andra uppgifter där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

  Uppgifter







  — | Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program. |

Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget

(Artikel 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i fördraget)

Unionen ska bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet.

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.

Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.

Genomförandeorganets behörighet

Genomförandeorganets behörighet (Kommissionens beslut 2005/56/EG av den 14 december 2007)

Mål

Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.

I åtgärderna ingår många olika typer av unionsprogram.

Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program (t.ex. Livslångt lärande, Kultur, Aktiv ungdom, Europa för medborgarna, Media, Erasmus Mundus (inbegripet den nya Insats 2) och Tempus. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom programutvärdering, strategiska studier och andra uppgifter där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

Uppgifter

—

Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program.

| — | Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program.

| — | På unionsnivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa (”Eurydike”) för insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer. |
| --- | --- |

—

På unionsnivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa (”Eurydike”) för insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer.

Organisation

1 –   Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen.

Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets förvaltningsbudget och dess årliga verksamhetsrapport.

2 –   Direktör

Utses av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

Genomförandeorganets förvaltningsbudget uppgick till 49 (47,7) miljoner euro för 2010 (till 100 % finansierad från Europeiska unionens allmänna budget).

Organet har förvaltat 600 (629) miljoner euro för de program och projekt som kommissionen har delegerat till genomförandeorganet.

Personalstyrka den 31 december 2010

Tillfälligt anställda:

102 (99) tjänster för tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen,

varav tillsatta: 97 (91)

Kontraktsanställda:

330 (327) kontraktsanställda,

Tillsatta tjänster:

315 (323)

Personalstyrka totalt: 412 (414), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 339 |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 339

| | administrativa uppgifter: 73 |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 73

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Kommunikation

| — | Tre informationsdagar anordnades, EVE- databasen (1) uppdaterades med projektresultat, evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten. |
| --- | --- |

—

Tre informationsdagar anordnades, EVE- databasen (1) uppdaterades med projektresultat, evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten.

| — | En enkät om ansökandes och stödmottagares tillfredsställelse anordnades 2007–2010. En resultatanalys per program har avslutats och upföljande åtgärder kommer att inledas under 2011. |
| --- | --- |

—

En enkät om ansökandes och stödmottagares tillfredsställelse anordnades 2007–2010. En resultatanalys per program har avslutats och upföljande åtgärder kommer att inledas under 2011.

| — | En ny broschyr om genomförandeorganet togs fram på tre språk (EN, FR, DE). |
| --- | --- |

—

En ny broschyr om genomförandeorganet togs fram på tre språk (EN, FR, DE).

| — | Kickoffmöten anordnades i Bryssel för projektsamordnare och deras partner. |
| --- | --- |

—

Kickoffmöten anordnades i Bryssel för projektsamordnare och deras partner.

Urval

| — | 29 ansökningsomgångar publicerades och 5 anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

—

29 ansökningsomgångar publicerades och 5 anbudsinfordringar.

| — | Detaljerade faktablad om de utvalda förslagen offentliggjordes på genomförandeorganets webbsida. |
| --- | --- |

—

Detaljerade faktablad om de utvalda förslagen offentliggjordes på genomförandeorganets webbsida.

| — | 11 000 förslag togs emot och gav upphov till visst administrativt arbete. |
| --- | --- |

—

11 000 förslag togs emot och gav upphov till visst administrativt arbete.

| — | Urval av 4 000 projekt och 420 Erasmus University Charter. |
| --- | --- |

—

Urval av 4 000 projekt och 420 Erasmus University Charter.

Uppföljningsbesök

| — | Mer än 400 uppföljningsmöten anordnades med projektdeltagare för uppföljning av projektgenomförande. |
| --- | --- |

—

Mer än 400 uppföljningsmöten anordnades med projektdeltagare för uppföljning av projektgenomförande.

Förenklingsåtgärder

| — | e-formulär togs fram för de flesta åtgärderna/delarna inom programmen Livslångt lärande, Kultur, Medborgarskap, Erasmus Mundus och Tempus. |
| --- | --- |

—

e-formulär togs fram för de flesta åtgärderna/delarna inom programmen Livslångt lärande, Kultur, Medborgarskap, Erasmus Mundus och Tempus.

| — | Förenklat kontraktsförfarande har införts (beslut I stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder (Media, eTwinning och Eurydike). |
| --- | --- |

—

Förenklat kontraktsförfarande har införts (beslut I stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder (Media, eTwinning och Eurydike).

| — | Ett schablonbaserat beräkningssätt har införts för Eurydike och beräkningssättet för Medborgarskap har omdefinierats. |
| --- | --- |

—

Ett schablonbaserat beräkningssätt har införts för Eurydike och beräkningssättet för Medborgarskap har omdefinierats.

| — | Rapporterings- och budgeteringsprocesserna (Förenta staterna/Kanada och Tempus) har förenklats. |
| --- | --- |

—

Rapporterings- och budgeteringsprocesserna (Förenta staterna/Kanada och Tempus) har förenklats.

Samarbete med ansvariga generaldirektorat

| — | Fyra projektstyrningskommittémöten anordnades. |
| --- | --- |

—

Fyra projektstyrningskommittémöten anordnades.

| — | Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen med de ansvariga generaldirektörernas verkställande direktörer (4 möten om året). |
| --- | --- |

—

Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen med de ansvariga generaldirektörernas verkställande direktörer (4 möten om året).

| — | Stöd till ansvariga generaldirektorat med förberedelserna av nästa programgeneration. |
| --- | --- |

—

Stöd till ansvariga generaldirektorat med förberedelserna av nästa programgeneration.

| — | Tillhandahållande av information o programgenofmörande till kommissionen på begäran. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av information o programgenofmörande till kommissionen på begäran.

Revisioner

| — | 105 revisioner avslutades, 118 kontrakt om nya revisioner ingicks. |
| --- | --- |

—

105 revisioner avslutades, 118 kontrakt om nya revisioner ingicks.

| — | Kontrakt och projekt: 4 556 kontrakt undertecknades, 4 340 projekt avslutades. |
| --- | --- |

—

Kontrakt och projekt: 4 556 kontrakt undertecknades, 4 340 projekt avslutades.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

(1)  Elektronisk plattform för spridning och utnyttjande av resultat av projekt som får stöd genom program som förvaltas av Europeiska kommissionen på områdena utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdom och medborgarskap.

---

GENOMFÖRANDEORGANET SVAR

| 1. | Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/69

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/13

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG av den 14 december 2007 (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer på området spetsforskning (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG av den 14 december 2007 (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer på området spetsforskning (2).

| 2. | Genomförandeorganets budget för 2010 uppgick till 29,3 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 316 anställda. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets budget för 2010 uppgick till 29,3 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 316 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 9, 12.1.2008, s. 15.

1

(2)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

6

(7)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

7

(8)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 29 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 1 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://erc.europa.eu

11

---

BILAGA

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 182 i EUF-fördraget) | 1. | Ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter ska antas av Europaparlamentet och rådet som ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 182 i EUF-fördraget)

1.

Ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter ska antas av Europaparlamentet och rådet som ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén.

| 2. | Ramprogrammet ska






  — | fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang, |
| --- | --- | --- |

2.

Ramprogrammet ska

—

fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang,

| — | ange huvudlinjerna för denna verksamhet, |
| --- | --- |

—

ange huvudlinjerna för denna verksamhet,

| — | fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar. |
| --- | --- |

—

fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar.

| 3. | Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras. |
| --- | --- |

3.

Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras.

| 4. | Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet. |
| --- | --- |

4.

Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet.

| 5. | Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

5.

Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/37/EG av den 14 december 2007)

Mål

Genomförandeorganet ansvarar för att genomföra förvaltningen av det särskilda programmet Idéer (se rådets beslut 2006/972/EG) inom Europeiska unionens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG.

Uppgifter

För det särskilda programmet Idéer inom unionens sjunde ramprogram för forskning ansvarar genomförandeorganet för följande uppgifter såsom fastställs i den delegerande rättsakten som antogs den 8 oktober 2008 (se kommissionens beslut K(2008) 5694):

| a) | samla in, behandla och distribuera data, och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen och det vetenskapliga rådet sprida all nödvändig information för att leda genomförandet av det särskilda programmet Idéer och utveckla politiken när det gäller spetsforskning, bistå kommissionen och det vetenskapliga rådet med att upprätta kontakter med andra program i unionen, medlemsstaterna eller inom ramen för internationella organisationer, |
| --- | --- |

a)

samla in, behandla och distribuera data, och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen och det vetenskapliga rådet sprida all nödvändig information för att leda genomförandet av det särskilda programmet Idéer och utveckla politiken när det gäller spetsforskning, bistå kommissionen och det vetenskapliga rådet med att upprätta kontakter med andra program i unionen, medlemsstaterna eller inom ramen för internationella organisationer,

| b) | bistå kommissionen med utvärderingen av programmets inverkan och övervakningen av effekterna av de vidtagna åtgärderna, |
| --- | --- |

b)

bistå kommissionen med utvärderingen av programmets inverkan och övervakningen av effekterna av de vidtagna åtgärderna,

| c) | göra studier och bedömningar, särskilt som underlag för kommissionens årliga rapport om Europeiska forskningsrådets verksamhet och uppnående av målen för det särskilda programmet Idéer och för utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmet, och bidra till utarbetandet och genomförandet av uppföljningar av utvärderingar så att de sprids till det vetenskapliga rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

c)

göra studier och bedömningar, särskilt som underlag för kommissionens årliga rapport om Europeiska forskningsrådets verksamhet och uppnående av målen för det särskilda programmet Idéer och för utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmet, och bidra till utarbetandet och genomförandet av uppföljningar av utvärderingar så att de sprids till det vetenskapliga rådet och kommissionen,

| d) | utarbeta utkast till rekommendationer för det vetenskapliga rådet och kommissionen om genomförandet av det särskilda programmet Idéer och dess framtida utveckling, |
| --- | --- |

d)

utarbeta utkast till rekommendationer för det vetenskapliga rådet och kommissionen om genomförandet av det särskilda programmet Idéer och dess framtida utveckling,

| e) | planera och genomföra åtgärder för information, kommunikation och spridning, |
| --- | --- |

e)

planera och genomföra åtgärder för information, kommunikation och spridning,

| f) | delta i förberedelserna inför kommissionens särskilda finansieringsbeslut om det särskilda programmet Idéer. |
| --- | --- |

f)

delta i förberedelserna inför kommissionens särskilda finansieringsbeslut om det särskilda programmet Idéer.

Organisation

1 –   Styrelse

Fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen. Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram efter att det har godkänts av Europeiska kommissionen, genomförandeorganets administrativa budget och dess årliga verksamhetsrapport.

2 –   Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd

Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd har genom kommissionens beslut 2007/134/EG anförtrotts uppgiften att fastställa en vetenskaplig strategi för det särskilda programmet Idéer, besluta om vilken typ av forskning som ska finansieras i enlighet med artikel 6.6 i beslut 2006/972/EG och stå som garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv. Dess uppgifter ska särskilt omfatta fastställande av det årliga arbetsprogrammet för det särskilda programmet Idéer och förfaranden för expertutvärdering samt övervakning och kvalitetskontroll av genomförandet av det särskilda programmet Idéer, utan att det påverkar kommissionens ansvar.

3 –   Direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

29,3 miljoner euro

(14,5 miljoner euro)

Personalstyrka den 31 december 2010

Driftsbudgeten för 2010 har en tjänsteförteckning med 100 tillfälligt anställda och en budget med 215 kontraktsanställda och 15 utstationerade nationella experter, vilket ger en total personalstyrka på 330 tjänster, varav 316 var besatta vid utgången av 2010 jämfört med 262 år 2009:

| — | 94 tillfälligt anställda, varav 13 utstationerade och 81 externa, |
| --- | --- |

—

94 tillfälligt anställda, varav 13 utstationerade och 81 externa,

| — | 218 kontraktsanställda, |
| --- | --- |

—

218 kontraktsanställda,

| — | 4 utstationerade nationella experter. |
| --- | --- |

—

4 utstationerade nationella experter.

Anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 68 % |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 68 %

| — | administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 32 % |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 32 %

Produkter och tjänster 2010

| 1. | Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer för 2010 och 2011, ansökningsomgångar för startbidrag och bidrag till avancerad forskning. Arbetsprogrammet för Idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år. I slutet av 2010 förvaltades fem omgångar efter det att olika ansökningsomgångar hade avslutats. Den första rapporteringscykeln började för Startbidrag 2007. |
| --- | --- |

1.

Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer för 2010 och 2011, ansökningsomgångar för startbidrag och bidrag till avancerad forskning. Arbetsprogrammet för Idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år. I slutet av 2010 förvaltades fem omgångar efter det att olika ansökningsomgångar hade avslutats. Den första rapporteringscykeln började för Startbidrag 2007.

| 2. | Genomförandet av 2010 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer (startbidrag och bidrag till avancerad forskning): 4 882 ansökningsförslag lämnades in 2010, varav 2 873 gällde startbidrag och 2 009 bidrag till avancerad forskning. Av dessa var totalt 4 744 stödberättigade och utvärderades därför av expertutvärderingspanelen. Totalt valdes 665 förslag ut till bidragsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Genomförandet av 2010 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer (startbidrag och bidrag till avancerad forskning): 4 882 ansökningsförslag lämnades in 2010, varav 2 873 gällde startbidrag och 2 009 bidrag till avancerad forskning. Av dessa var totalt 4 744 stödberättigade och utvärderades därför av expertutvärderingspanelen. Totalt valdes 665 förslag ut till bidragsprocessen.

| 3. | Arbete med att ta fram och sprida information om det särskilda programmet Idéer och om ERCEA:s verksamhet under 2010. |
| --- | --- |

3.

Arbete med att ta fram och sprida information om det särskilda programmet Idéer och om ERCEA:s verksamhet under 2010.

| 4. | Stöd till Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd: Under rapporteringsperioden organiserades fem plenarsessioner med det vetenskapliga rådet. För att underlätta det vetenskapliga rådets strategidiskussion gjorde ERCEA tillsammans med det vetenskapliga rådets generalsekreterare en analys av erfarenheterna från genomförandeorganets tre första år. ERCEA organiserade sammanträden i anslutning till forskningsrådets fyra pågående arbetsgrupper om Relationer med näringslivet, Öppen tillgång, Tredjeländers deltagande och Jämnare könsfördelning. En serie dokument med analyser och nyckelbudskap om de särskilda frågor som behandlats i arbetsgrupperna utarbetades av ERCEA tillsammans med arbetsgruppernas medlemmar. |
| --- | --- |

4.

Stöd till Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd: Under rapporteringsperioden organiserades fem plenarsessioner med det vetenskapliga rådet. För att underlätta det vetenskapliga rådets strategidiskussion gjorde ERCEA tillsammans med det vetenskapliga rådets generalsekreterare en analys av erfarenheterna från genomförandeorganets tre första år. ERCEA organiserade sammanträden i anslutning till forskningsrådets fyra pågående arbetsgrupper om Relationer med näringslivet, Öppen tillgång, Tredjeländers deltagande och Jämnare könsfördelning. En serie dokument med analyser och nyckelbudskap om de särskilda frågor som behandlats i arbetsgrupperna utarbetades av ERCEA tillsammans med arbetsgruppernas medlemmar.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 1. | Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/75

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/14

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EG av den 26 oktober 2006 (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/593/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3). Genomförandeorganet blev finansiellt självbestämmande den 15 april 2008. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EG av den 26 oktober 2006 (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/593/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3). Genomförandeorganet blev finansiellt självbestämmande den 15 april 2008.

| 2. | Genomförandeorganets administrativa budget för 2010 uppgick till 9,8 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 93 anställda. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets administrativa budget för 2010 uppgick till 9,8 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 93 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | De anslag som den 31 december 2010 hade förts över från det föregående budgetåret uppgick till 1,4 miljoner euro eller 14,5 % av de totala åtagandena för året, vilket tyder på att genomförandeorganet behöver tillämpa principen om ettårighet striktare. |
| --- | --- |

13.

De anslag som den 31 december 2010 hade förts över från det föregående budgetåret uppgick till 1,4 miljoner euro eller 14,5 % av de totala åtagandena för året, vilket tyder på att genomförandeorganet behöver tillämpa principen om ettårighet striktare.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Harald NOACK som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 oktober 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 32, 6.2.2007, s. 88.

1

(2)  EUT L 190, 18.7.2008, s. 35.

2

(3)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan

(4)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

4

(5)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

7

(8)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

8

(9)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

9

(10)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

10

(11)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

11

(12)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 15 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 7 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission__introduction/key_documents.htm

12

---

BILAGA

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | 1. | För att medverka till att de mål som anges i artiklarna 26 och 174 uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

1.

För att medverka till att de mål som anges i artiklarna 26 och 174 uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna.

| 2. | Inom ramen för ett system med öppna och konkurrensutsatta marknader ska unionens insatser inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät. Därvid ska särskild hänsyn tas till behovet av att förbinda öar, inlandsområden och randområden med unionens centrala områden. |
| --- | --- |

2.

Inom ramen för ett system med öppna och konkurrensutsatta marknader ska unionens insatser inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät. Därvid ska särskild hänsyn tas till behovet av att förbinda öar, inlandsområden och randområden med unionens centrala områden.

(Artikel 170 i EUF-fördraget)

| 1. | För att förverkliga de mål som anges i artikel 170






  — | ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten: i dessa riktlinjer ska projekt av gemensamt intresse prioriteras, |
| --- | --- | --- |

1.

För att förverkliga de mål som anges i artikel 170

—

ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten: i dessa riktlinjer ska projekt av gemensamt intresse prioriteras,

| — | ska unionen genomföra de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering, |
| --- | --- |

—

ska unionen genomföra de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering,

| — | kan unionen stödja projekt av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, lånegarantier eller räntesubventioner; unionen kan också genom den enligt artikel 177 upprättade sammanhållningsfonden bidra till finansieringen av särskilda infrastrukturprojekt på transportområdet inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

kan unionen stödja projekt av gemensamt intresse som stöds av medlemsstaterna och som preciseras i de riktlinjer som avses i första strecksatsen, särskilt genom genomförbarhetsstudier, lånegarantier eller räntesubventioner; unionen kan också genom den enligt artikel 177 upprättade sammanhållningsfonden bidra till finansieringen av särskilda infrastrukturprojekt på transportområdet inom medlemsstaterna.

Vid unionens insatser ska hänsyn tas till projektens potentiella ekonomiska livskraft.

| 2. | I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna inbördes samordna den politik på nationell nivå som kan få väsentlig betydelse för att förverkliga de mål som anges i artikel 170. Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning. |
| --- | --- |

2.

I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna inbördes samordna den politik på nationell nivå som kan få väsentlig betydelse för att förverkliga de mål som anges i artikel 170. Kommissionen får i nära samarbete med medlemsstaterna ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.

| 3. | Unionen kan besluta om att samarbeta med tredjeland för att främja projekt av gemensamt intresse och för att säkerställa nätens driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

3.

Unionen kan besluta om att samarbeta med tredjeland för att främja projekt av gemensamt intresse och för att säkerställa nätens driftskompatibilitet.

(Artikel 171 i EUF-fördraget)

Genomförandeorganets behörighet

Mål

Genomförandeorganet har ansvaret för förvaltningen av det tekniska och finansiella genomförandet av kommissionens program för transeuropeiska transportnät (TEN-T-programmet). Dess roll är att öka effektiviteten vid genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna, stärka banden mellan TEN-T och medlemsstaternas experter, mobilisera expertis på hög nivå och underlätta rekryteringen av specialiserad personal, säkerställa en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, göra det enklare och flexiblare att genomföra TEN-T, synliggöra unionsåtgärderna inom TEN-T-området och allmänt bidra med mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet.

Uppgifter

| a) | Säkerställa den tekniska och finansiella förvaltningen av projekt och evenemang som samfinansieras genom TEN-T-budgeten. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa den tekniska och finansiella förvaltningen av projekt och evenemang som samfinansieras genom TEN-T-budgeten.

| b) | För kommissionens räkning samla in, analysera och överlämna all information som behövs för genomförandet och programplaneringen av TEN-T. |
| --- | --- |

b)

För kommissionens räkning samla in, analysera och överlämna all information som behövs för genomförandet och programplaneringen av TEN-T.

| c) | Ge tekniskt stöd till de projektansvariga och till det finansinstitut som ansvarar för förvaltningen av lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. |
| --- | --- |

c)

Ge tekniskt stöd till de projektansvariga och till det finansinstitut som ansvarar för förvaltningen av lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt.

| d) | Ge alla typer av tekniskt och administrativt stöd som kommissionen begär. |
| --- | --- |

d)

Ge alla typer av tekniskt och administrativt stöd som kommissionen begär.

GD Transport och rörlighet fortsätter, som överordnad instans, att hantera alla politiska beslut och institutionella uppgifter i anslutning till TEN-T.

Organisation

1 –   Styrelse

Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrelse som för närvarande består av fem ledamöter och en observatör. Styrelseledamöterna utses på två år. Styrelsen sammanträder i princip fyra gånger per år. Vissa åtgärder eller beslut måste godkännas av styrelsen innan de kan genomföras. Detta gäller till exempel den administrativa budgeten, tjänsteförteckningen, arbetsprogrammet, den årliga verksamhetsrapporten, de preliminära räkenskaperna för alla inkomster och utgifter, den externa utvärderingsrapporten och antagandet av många särskilda regler och åtgärder. Styrelsen får information om ett antal andra åtgärder. I exceptionella och brådskande fall kan beslut fattas genom ett skriftligt förfarande.

2 –   Direktör

Utses av Europeiska kommissionen på fem år.

3 –   Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision och genomförandeorganets internrevisionsfunktion.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

| A) | 8,0 miljarder euro (100 % Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013.
  Genomförandeorganet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar. |
| --- | --- |

A)

8,0 miljarder euro (100 % Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013.

Genomförandeorganet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar.

| B) | 9,79 miljoner euro (100 % bidrag från unionen) för den administrativa budgeten där genomförandeorganet är självbestämmande. |
| --- | --- |

B)

9,79 miljoner euro (100 % bidrag från unionen) för den administrativa budgeten där genomförandeorganet är självbestämmande.

Personalstyrka den 31 december 2010

Tjänster för tillfälligt anställda: 33 tjänster i tjänsteförteckningen, varav 31 (94 %) var tillsatta.

Kontraktsanställda: 66 tjänster är planerade, varav 62 (94 %) var tillsatta.

Personalstyrka totalt: 99 (93 tillsatta), varav anställda med

Anställda med

| a) | uppgifter inom verksamheten:
  65 (61 tillsatta) |
| --- | --- |

a)

uppgifter inom verksamheten:

65 (61 tillsatta)

| b) | administrativa uppgifter:
  34 (32 tillsatta) |
| --- | --- |

b)

administrativa uppgifter:

34 (32 tillsatta)

Produkter och tjänster 2010

Genomförandeorganet hade satt upp fyra specifika mål för den operativa verksamheten för 2010 med koppling till de prioriteringar som GD Transport och rörlighet hade fastställt.

Det första målet var att stödja färdigställandet av TEN-T-infrastruktur genom ändamålsenlig och effektiv teknisk och finansiell förvaltning av TEN-T-programmet och TEN-T-projekt och visa på det mervärde som genomförandeorganet tillför och den sakkunskap som det besitter. Det andra målet var att särskilt stödja införande av intelligent transportinfrastruktur inom hela TEN-T. Det tredje målet var att stödja GD Transport och rörlighet i samband med översynen av TEN-T-politiken och av programmet efter halva tiden, särskilt genom en utvärdering av projektgenomförandet. Det fjärde målet var ökad medvetenhet om TEN-T-programmet och genomförandeorganet och dess insatser och bättre stöd till dess partner, särskilt i frågor rörande projektfinansiering och offentlig-privata partnerskap.

Genomförandeorganet ställde också upp två specifika mål för sin övergripande verksamhet: det ena var att dess insatser skulle bli effektivare genom en förenkling av arbetsmetoderna, den interna organisationen, strukturen och personalförvaltningen samt utveckling av nya verktyg (IT- och rapporteringsverktyg) för att förbättra förvaltningen under projektets löptid och för statistiska analys-, rapporterings- och övervakningsändamål. Det andra var att ytterligare öka internkontrollsystemets effektivitet, så att rimlig säkerhet kan uppnås om att de medel som tilldelas verksamheten används i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och att de kontrollförfaranden som har införts ger de nödvändiga garantierna när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

År 2010 var det andra hela verksamhetsåret för genomförandeorganet. Genomförandeorganets största utmaningar under året var att aktivt bidra till de prioriterade åtgärdsområden som fastställts av dess överordnade instans, GD Transport och rörlighet, att fortsätta att förbättra den tekniska och finansiella förvaltningen av TEN-T-projekten för alla transportslag och att fullt ut visa på det mervärde som det tillför genom att bidra till ett ändamålsenligt genomförande av programmet.

Källa: Uppgifter från Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 13. | De anslag på 1,4 miljoner euro som överfördes rör i huvudsak tjänster som levererades under 2010, men som inte hade fakturerats i slutet av året. De största beloppen hör samman med servicenivåavtal med kommissionen och flytten till nya lokaler i november 2010. Genomförandeorganet har vidtagit åtgärder för att förbättra budgetgenomförandet, bland annat bättre planering och införandet av mellanliggande betalningar för servicenivåavtal, vilket ska minska beloppen som behöver föras över. |
| --- | --- |

13.

De anslag på 1,4 miljoner euro som överfördes rör i huvudsak tjänster som levererades under 2010, men som inte hade fakturerats i slutet av året. De största beloppen hör samman med servicenivåavtal med kommissionen och flytten till nya lokaler i november 2010. Genomförandeorganet har vidtagit åtgärder för att förbättra budgetgenomförandet, bland annat bättre planering och införandet av mellanliggande betalningar för servicenivåavtal, vilket ska minska beloppen som behöver föras över.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/81

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/15

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG av den 31 maj 2007 (1) om ändring av beslut 2004/20/EG av den 23 december 2003 (2). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2004 och som nu slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta unionsåtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG av den 31 maj 2007 (1) om ändring av beslut 2004/20/EG av den 23 december 2003 (2). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2004 och som nu slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta unionsåtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3).

| 2. | Genomförandeorganets slutliga administrativa budget för 2010 uppgick till 15,9 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 142 anställda. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets slutliga administrativa budget för 2010 uppgick till 15,9 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 142 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | I den ursprungliga budgeten för 2010 på 15,9 miljoner euro ingick 10,7 miljoner euro för personalkostnader. Budgeten var onödigt stor eftersom de faktiska personalkostnaderna var endast 9,2 miljoner euro. Överskottsmedlen fördes över till driftsutgifter och användes till inredning av genomförandeorganets nya lokaler. Revisionsrätten lämnade dock liknande kommentarer om 2008 och 2009 års budgetar (13) och upprepar att detta visar att man måste vara striktare när man gör prognoser över personalbehoven. |
| --- | --- |

13.

I den ursprungliga budgeten för 2010 på 15,9 miljoner euro ingick 10,7 miljoner euro för personalkostnader. Budgeten var onödigt stor eftersom de faktiska personalkostnaderna var endast 9,2 miljoner euro. Överskottsmedlen fördes över till driftsutgifter och användes till inredning av genomförandeorganets nya lokaler. Revisionsrätten lämnade dock liknande kommentarer om 2008 och 2009 års budgetar (13) och upprepar att detta visar att man måste vara striktare när man gör prognoser över personalbehoven.

| 14. | De anslag som fördes över till nästa budgetår den 31 december 2010 uppgick till 2 miljoner euro eller 13 % av årets totala åtaganden, vilket visar att genomförandeorganet måste tillämpa budgetprincipen om ettårighet striktare. |
| --- | --- |

14.

De anslag som fördes över till nästa budgetår den 31 december 2010 uppgick till 2 miljoner euro eller 13 % av årets totala åtaganden, vilket visar att genomförandeorganet måste tillämpa budgetprincipen om ettårighet striktare.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Harald NOACK som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 oktober 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 1.6.2007, s. 52.

1

(2)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 85.

2

(3)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan

(4)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

4

(5)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

7

(8)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

8

(9)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

9

(10)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

10

(11)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

11

(12)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 28 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu/eaci/docs_en.htm

12

(13)  Se punkt 13 i rapporten om årsredovisningen 2008 (EUT C 304, 15.12.2009, s. 77) och punkt 13 i rapporten om årsredovisningen 2009 (EUT C 338, 14.12.2010, s. 83).

13

---

BILAGA

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt | 1. | Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppnås: Att bevara, skydda och förbättra miljön. Att skydda människors hälsa. Att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt. Att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

1.

Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppnås: Att bevara, skydda och förbättra miljön. Att skydda människors hälsa. Att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt. Att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

| 2. | Unionen(s näringslivspolitik) ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning. |
| --- | --- |

2.

Unionen(s näringslivspolitik) ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.

(Artikel 173 i EUF-fördraget)

| 3. | Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska man fastställa gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium, de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten. |
| --- | --- |

3.

Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska man fastställa gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium, de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.

(Artiklarna 91.1 och 100.2 i EUF-fördraget)

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2004/20/EG, ändrat genom beslut 2007/372/EG)

Mål

Inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning har EU vidtagit åtgärder för att främja och utveckla konkurrenskraft och innovation. En av dessa åtgärder är inrättandet av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (beslut nr 1639/2006/EG), med framför allt programmet Intelligent energi – Europa (IEE) och programmet för entreprenörskap och innovation (EIP). En annan åtgärd är Marco Polo-programmet (förordning (EG) nr 1692/2006). De främsta målen är att främja företagens konkurrenskraft, särskilt när det gäller små och medelstora företag, att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation, och att främja energieffektivitet och nya och förnybara energikällor i alla sektorer, däribland transportsektorn. För dessa unionsprogram ska genomförandeorganet utföra de uppgifter som rör EU-stöd, med undantag för utvärdering av programmen, övervakning av lagstiftningen, strategiska undersökningar och andra åtgärder som uteslutande faller inom ramen för kommissionens kompetensområde.

Uppgifter

Genomföra EU-programmen i enlighet med de uppgifter som kommissionen har delegerat:

| — | Förvalta alla etapper under vissa projekts löptid. |
| --- | --- |

—

Förvalta alla etapper under vissa projekts löptid.

| — | Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen samt främja samordning och synergier mellan programmen. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen samt främja samordning och synergier mellan programmen.

| — | När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och för ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe Network, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation, och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet). |
| --- | --- |

—

När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och för ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe Network, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation, och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet).

Organisation

1 –   Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets förvaltningsbudget och dess årliga verksamhetsrapport.

2 –   Direktör

Utses av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

| A) | 249,8 (203,1) miljoner euro (100 % från EU:s allmänna budget). Organet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar:






  — | 71,0 (72,1) miljoner euro för IEE, |
| --- | --- | --- |

A)

249,8 (203,1) miljoner euro (100 % från EU:s allmänna budget). Organet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar:

—

71,0 (72,1) miljoner euro för IEE,

| — | 35,2 (32,2) miljoner euro för miljöinnovation inom EIP, |
| --- | --- |

—

35,2 (32,2) miljoner euro för miljöinnovation inom EIP,

| — | 79,7 (32,0) miljoner euro för EIP-nätverk, |
| --- | --- |

—

79,7 (32,0) miljoner euro för EIP-nätverk,

| — | 63,8 (66,9) miljoner euro för MP. |
| --- | --- |

—

63,8 (66,9) miljoner euro för MP.

| B) | 15,9 (13,3) miljoner euro (100 % bidrag från unionen) för förvaltningsbudgeten som organet genomför självständigt. |
| --- | --- |

B)

15,9 (13,3) miljoner euro (100 % bidrag från unionen) för förvaltningsbudgeten som organet genomför självständigt.

Personalstyrka den 31 december 2010

Personalstyrka totalt: 142 (141)

Tjänster för tillfälligt anställda: 37 (37) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 33 (28).

Kontraktsanställda: 115 (110) tjänster planerade, varav tillsatta: 109 (113).

Anställda

| a) | med uppgifter inom verksamheten:
  119 = 84 % (118 – 84 %) |
| --- | --- |

a)

med uppgifter inom verksamheten:

119 = 84 % (118 – 84 %)

| b) | med administrativa uppgifter:
  23 = 16 % (23 – 16 %). |
| --- | --- |

b)

med administrativa uppgifter:

23 = 16 % (23 – 16 %).

Produkter och tjänster 2010

När det gäller programmet Intelligent energi – Europa (IEE) övervakade genomförandeorganet 314 pågående IEE-projekt och undertecknade 62 nya bidragsöverenskommelser. För 2010 års ansökningsomgång lämnades 348 förslag in. Genomförandeorganet anordnade för första gången två möten med kontraktsparter där mer än 50 samordnare deltog för att få utbildning i inledningsskedet av sina projekt. 3 500 personer deltog i EU-informationsdagen och de nationella informationsdagarna om EU, vilket var ungefär 20 % mer än 2009. För första gången ansvarade genomförandeorganet för att organisera europeiska kampanjveckan för hållbar energi (”Sustainable Energy Campaign week”, EUSEW) med 330 olika evenemang, vilket var dubbelt så många som 2009. Antalet EUSEW-dagar som anordnades utanför Bryssel ökade med 4 gånger till 250 evenemang, medieverksamhet avseende EUSEW resulterade i mer än 200 omnämnanden i media och enbart vid evenemangen i Bryssel deltog mer än 6 000 personer. För kommissionens räkning inledde genomförandeorganet flera kommunikationsinitiativ från unionen om användning av hållbar energi, exempelvis ManagEnergy-initiativet, en skoltävling för hela EU och portalen för rena fordon. Vidare införde genomförandeorganet en ny visuell profil och grafisk presentation. Andra kommunikationsåtgärder som genomfördes var dubbelt så många sidträffar på databasen för IEE-projekt (1,5 miljoner) som 2009, elektroniska nyhetsbrev med 25 % fler prenumeranter (17 000) än förra året, flygblad, projektbroschyrer, nyhetsbrev och videofilmer.

EIP-programmet - nätverket Enterprise Europe Network består av mer än 580 partnerorganisationer i 47 länder, inbegripet de 27 EU-medlemsstaterna. Utöver projektförvaltningsuppgifter när det gäller 92 kontrakt (särskilda bidragsöverenskommelser) och projektet IPeuropAware, ansvarar genomförandeorganet även för ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe Network och för hanteringen av IT-verktyg och databaser för interaktiv kommunikation mellan nätverkpartner. Den nya officiella webbplatsen, intranätet och en nätverksförteckning öppnades under året och man valde vilken teknik som ska användas för IT-systemet ”Merlin”. Den årliga konferensen i Antwerpen, som anordnades i samarbete med det belgiska EU-ordförandeskapet för att tillsammans med nätverkspartner främja evenemang och politik i hela EU som är av direkt betydelse för små och medelstora företag, drog mer än 900 deltagare, och mer än 94 % av dem var nöjda med konferensen. Mer än 800 av nätverkspartnernas anställda utbildades under 2010; 50 framgångsrika exempel och 3 videofilmer om sådana exempel togs fram som skulle visa på fördelarna med nätverkets tjänster, och de visades för nästan 4,7 miljoner personer. För att främja ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av nätverksprojekt har genomförandeorganet optimerat sin organisatoriska struktur sedan oktober 2010 och har som en följd härav ett nytt organisationsschema där en enhet i större utsträckning ger stöd till enskilda partner i form av nätverksåtgärder och en enhet ger övergripande stöd till hela nätverket.

När det gäller marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation övervakade genomförandeorganet 90 pågående projekt och undertecknade 47 nya bidragsöverenskommelser. Ansökningsomgången 2010 genererade nästan 42 % fler förslag (287) än 2009, och den marknadsfördes på en informationsdag om EU och på 11 nationella informationsdagar med fler än 1 500 deltagare. En sökbar direktansluten databas med detaljerad information om miljöinnovationsprojekt öppnades och hade 109 000 besökare och 121 000 sidträffar. Antalet prenumeranter på elektroniska nyhetsbrev ökade med 41 % (7 200). Andra åtgärder för att främja programmet var till exempel broschyrer, flygblad och produktion av ett videosänt pressmeddelande.

När det gäller Marco Polo-programmet övervakade genomförandeorganet 66 pågående projekt och undertecknade 21 kontrakt. Vid ansökningsomgången 2010 lämnades 70 förslag in, vilket är en ökning med 44 % jämfört med 2009. Vid informationsdagen om EU i februari deltog 346 personer från 30 länder. Marco Polo-konferensen i Wien drog fler än 180 deltagare och ledde till 16 omnämnanden i media som lästes av uppskattningsvis 1 miljon personer. Genomförandeorganet marknadsför även programmet via den förnyade Marco Polo-webbplatsen med 430 000 besökare och elektroniska nyhetsbrev med 15 % fler prenumeranter (1 500) än förra året och två nya videofilmer om Marco Polo-programmet. Kommunikationsåtgärderna omfattar också projektbroschyrer, flygblad och dvd-filmer. Arbetet med medier genererade 25 % fler pressklipp (81) än 2009.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 13. | Minskningen på nästan 1,5 miljoner euro beror främst på faktorer som är svåra att förutse när den ursprungliga budgeten fastställs, t.ex. högre personalomsättning och lägre löneindexering än väntat, osäkerhet i samband med utbetalningen av 2009 års lönejustering och fler anställda som arbetar deltid eller är föräldralediga. Som revisionsrätten noterat medgav överskottet emellertid att vi snabbt kunde betala för inredningsarbetet i genomförandeorganets nya byggnad, vilket gjorde att räntan blev lägre. Genomförandeorganet har från och med 2011 försökt förbättra prognosen och tar hänsyn till den effekt som personalrörligheten har på antalet månader med löneutbetalningar. |
| --- | --- |

13.

Minskningen på nästan 1,5 miljoner euro beror främst på faktorer som är svåra att förutse när den ursprungliga budgeten fastställs, t.ex. högre personalomsättning och lägre löneindexering än väntat, osäkerhet i samband med utbetalningen av 2009 års lönejustering och fler anställda som arbetar deltid eller är föräldralediga. Som revisionsrätten noterat medgav överskottet emellertid att vi snabbt kunde betala för inredningsarbetet i genomförandeorganets nya byggnad, vilket gjorde att räntan blev lägre. Genomförandeorganet har från och med 2011 försökt förbättra prognosen och tar hänsyn till den effekt som personalrörligheten har på antalet månader med löneutbetalningar.

| 14. | Beloppen som fördes över gäller åtaganden som på ett korrekt sätt ingicks i slutet av 2010 och fakturerades 2011. Jämfört med tidigare år har de största ökningarna i överförda anslag att göra med flytten till de nya lokalerna i november 2010, kostnaderna för utvärderingen av en resultatrik inbjudan att lämna förslag i november–december, där vi fick in 40 procent fler förslag 2010 än 2009, samt fakturor i samband med kontrakt om den nya strategin för efterhandsrevision som genomförandeorganet successivt införde 2010. Beloppen som överfördes till andra budgetrubriker har tenderat att minska. |
| --- | --- |

14.

Beloppen som fördes över gäller åtaganden som på ett korrekt sätt ingicks i slutet av 2010 och fakturerades 2011. Jämfört med tidigare år har de största ökningarna i överförda anslag att göra med flytten till de nya lokalerna i november 2010, kostnaderna för utvärderingen av en resultatrik inbjudan att lämna förslag i november–december, där vi fick in 40 procent fler förslag 2010 än 2009, samt fakturor i samband med kontrakt om den nya strategin för efterhandsrevision som genomförandeorganet successivt införde 2010. Beloppen som överfördes till andra budgetrubriker har tenderat att minska.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/87

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/16

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG av den 14 december 2007 (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017, med syftet att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG av den 14 december 2007 (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017, med syftet att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet.

| 2. | Genomförandeorganets slutliga administrativa budget för 2010 uppgick till 33,6 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 408 anställda. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets slutliga administrativa budget för 2010 uppgick till 33,6 miljoner euro. Genomförandeorganet hade i slutet av året 408 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 20 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 11, 15.1.2008, s. 9.

1

(2)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

6

(7)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

7

(8)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 24 maj 2011 och togs emot av revisionsrätten den 6 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://ec.europa.eu/research/rea/

11

---

BILAGA

Genomförandeorganet för forskning (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget) | Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.
  För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter genom att fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet.
  För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna






  a) | genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget)

Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.

För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter genom att fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet.

För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna

a)

genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas,

| b) | främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

b)

främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| c) | sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå,

| d) | stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen. |
| --- | --- |

d)

stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen.

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/46/EG av den 14 december 2007)

Mål

Genomförandeorganets mål är att förvalta de program som anförtros det inom sjunde ramprogrammet (programmet Människor, åtgärderna till förmån för små och medelstora företag inom programmet Kapacitet och temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet Samarbete) på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga tjänster till forskarsamhället och centraliserade stödtjänster inom sjunde ramprogrammet till de olika kommissionsavdelningarna för alla områden inom de särskilda programmen Samarbete, Kapacitet och Människor.

När det gäller effektiv och ändamålsenlig förvaltning av programmen har genomförandeorganet – som ska främja det europeiska forskningsområdet – som mål att förbättra projektförvaltningen, upprätta nära kontakt med de slutliga stödmottagarna och öka Europeiska unionens synlighet.

Uppgifter

När det gäller projektförvaltningen ingår genomförandeorganet bidragsöverenskommelser och förvaltar dem, vilket medför följande arbetsuppgifter:

| — | Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Bedömning av förslag. |
| --- | --- |

—

Bedömning av förslag.

| — | Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser.

| — | Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat. |
| --- | --- |

—

Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat.

| — | Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner vid de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner vid de slutliga stödmottagarna.

| — | Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat. |
| --- | --- |

—

Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet utför genomförandeorganet följande arbetsuppgifter:

| — | Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag. |
| --- | --- |

—

Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag.

| — | Stöd till distansbedömning och bedömning på plats. |
| --- | --- |

—

Stöd till distansbedömning och bedömning på plats.

| — | Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter. |
| --- | --- |

—

Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter.

| — | Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet.

| — | Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Organisation

1 –   Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Antar genomförandeorganets organisationsschema och dess årliga arbetsprogram efter att det godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets administrationsbudget och dess årliga verksamhetsrapport.

2 –   Direktör

Utses av Europeiska kommissionen, förvaltar genomförandeorganet tillsammans med styrelsen, genomför administrationsbudgeten, inför förvaltnings- och internkontrollsystem som är anpassade till de uppgifter som anförtrotts genomförandeorganet och utarbetar de rapporter som genomförandeorganet ska lämna till kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Administrativ budget

33,6 (21,6) miljoner euro. Genomförandeorganet genomför administrationsbudgeten självständigt.

Genomförandeorganet genomför enligt ett kommissionsbeslut om delegering 962,6 (811,2) miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 709 (679) miljoner euro i betalningsbemyndiganden.

Personalstyrka den 31 december 2010

Tillfälliga tjänster: 106 (88) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 99 (72).

Kontraktsanställda: 318 (261) anställda enligt planerna, varav 309 (238) på plats den 31 december 2010.

Personalstyrka totalt: 408 (310) varav anställda med

| — | uppgifter inom programförvaltning: 254 (171) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom programförvaltning: 254 (171)

| — | uppgifter inom stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 81 (73) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 81 (73)

| — | förvaltningsuppgifter och administrativa uppgifter: 73 (66) |
| --- | --- |

—

förvaltningsuppgifter och administrativa uppgifter: 73 (66)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

För programmet Människor avslutades nio ansökningsomgångar och nio bedömningar 2010. 1 670 nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 1 732 betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 4 125(2 495) projekt inom programmet.

För åtgärderna till förmån för små och medelstora företag inom programmet Kapacitet avslutades en ansökningsomgång och en bedömning. 163 nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 243 betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 408 (247) projekt inom programmet.

För temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet Samarbete avslutades två ansökningsomgångar och två bedömningar 2010. 86 nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 133 betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 153 (78) projekt inom dessa temaområden.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet är resultatet för perioden 2010 följande (uppgifterna för 2009 gäller endast perioden 15.6.2009–31.12.2009):

| — | Vid 88 (64) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång. |
| --- | --- |

—

Vid 88 (64) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång.

| — | 21 766(13 832) förslag togs emot genom det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag. |
| --- | --- |

—

21 766(13 832) förslag togs emot genom det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag.

| — | 3 847(3 067) expertbedömare anlitades och 2 615(912) betalningar till experter verkställdes (för program som förvaltas av genomförandeorganet ensamt). |
| --- | --- |

—

3 847(3 067) expertbedömare anlitades och 2 615(912) betalningar till experter verkställdes (för program som förvaltas av genomförandeorganet ensamt).

| — | 5 896(2 795) valideringar av deltagare fullföljdes. |
| --- | --- |

—

5 896(2 795) valideringar av deltagare fullföljdes.

| — | 7 171(3 772) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

7 171(3 772) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 1. | Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/93

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2010 samt genomförandeorganets svar

2011/C 366/17

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar 2013 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar 2013 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3).

| 2. | Genomförandeorganets administrativa budget för 2010 uppgick till 6,8 miljoner euro jämfört med 6,4 miljoner euro året innan. Genomförandeorganet hade i slutet av året 45 anställda jämfört med 48 året innan. |
| --- | --- |

2.

Genomförandeorganets administrativa budget för 2010 uppgick till 6,8 miljoner euro jämfört med 6,4 miljoner euro året innan. Genomförandeorganet hade i slutet av året 45 anställda jämfört med 48 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat genomförandeorganets årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 58/2003 (7).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med genomförandeorganets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i genomförandeorganets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning (12) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTAR OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | För avdelning III – utgifter för genomförandeorganets löpande verksamhet – fördes 1,1 miljoner euro, eller 59 % av de ingångna åtagandena, över till budgetåret 2011. Enligt uppgifterna i redovisningen avser ungefär 0,8 miljoner euro av de överförda anslagen kontrakt som hade undertecknats men ännu inte genomförts i slutet av året. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet, enligt vilken utgifter som uppkommer vid sådana kontrakt ska belasta budgeten för det budgetår då utgifterna har uppstått. |
| --- | --- |

13.

För avdelning III – utgifter för genomförandeorganets löpande verksamhet – fördes 1,1 miljoner euro, eller 59 % av de ingångna åtagandena, över till budgetåret 2011. Enligt uppgifterna i redovisningen avser ungefär 0,8 miljoner euro av de överförda anslagen kontrakt som hade undertecknats men ännu inte genomförts i slutet av året. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet, enligt vilken utgifter som uppkommer vid sådana kontrakt ska belasta budgeten för det budgetår då utgifterna har uppstått.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Olavi ALA-NISSILÄ som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 20 juli 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 369, 16.12.2004, s. 73.

1

(2)  EUT L 173, 3.7.2008, s. 27.

2

(3)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan

(4)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

4

(5)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

7

(8)  Artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

8

(9)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1653/2004.

9

(10)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och redovisning fastställs i kapitel 1 i avdelning VI i förordning (EG) nr 1653/2004, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 651/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 15).

10

(11)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

11

(12)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 16 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 29 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://ec.europa.eu/eahc/about/about.html

12

---

BILAGA

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 168och 169 i EUF-fördraget) | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.
  Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.
  För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet | Mål







  — | Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168och 169 i EUF-fördraget)

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen.

Genomförandeorganets behörighet

Mål

—

Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG.

| — | Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för gemenskapsåtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002.

Uppgifter

När det gäller de gemenskapsprogram som tas upp nedan ansvarar genomförandeorganet för följande uppgifter såsom fastställs i den delegerande rättsakten, som antogs den 9 september 2008 (1):

| | Folkhälsoprogrammet 2003–2008 – Beslut nr 1786/2002/EG |
| --- | --- |

Folkhälsoprogrammet 2003–2008 – Beslut nr 1786/2002/EG

| | Folkhälsoprogrammet 2008–2013 – Beslut nr 1350/2007/EG |
| --- | --- |

Folkhälsoprogrammet 2008–2013 – Beslut nr 1350/2007/EG

| | Konsumentprogrammet 2007–2013 – Beslut nr 1926/2006/EG |
| --- | --- |

Konsumentprogrammet 2007–2013 – Beslut nr 1926/2006/EG

| | Åtgärder för utbildning om säkra livsmedel – Förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG:






  a) | Förvalta alla etapper av projektcykeln. |
| --- | --- | --- |

Åtgärder för utbildning om säkra livsmedel – Förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG:

a)

Förvalta alla etapper av projektcykeln.

| b) | Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga åtgärder.

| c) | Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den ska kunna styra genomförandet av gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program. |
| --- | --- |

c)

Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den ska kunna styra genomförandet av gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program.

| d) | Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder.

| e) | Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen.

| f) | Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen. |
| --- | --- |

f)

Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen.

| g) | Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

g)

Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning.

| h) | Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

h)

Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut.

Organisation

1 –   Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Styrelseledamöterna utses på två år.

Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets förvaltningsbudget och dess årliga verksamhetsrapport.

2 –   Direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

3 –   Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandets förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

Genomförandeorganets administrativa budget för 2010 uppgick till 6,77 miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2010

Den 31 december 2010 hade genomförandeorganet 45 anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna, av vilka 11 var tillfälligt anställda och 34 kontraktsanställda.

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

1.   Övervakning av bidrag som tilldelades 2005, 2006, 2007, 2008 och 2009 inom folkhälsoprogrammet 2003–2008, avslutande av bidragsförhandlingar inom 2009 års inbjudan att lämna förslag, inbegripet projekt, konferenser, bidrag till administrativa kostnader, gemensamma åtgärder och anordnande av 2010 års inbjudan att lämna förslag. Slutförda bidrag och kontrakt som tilldelades vid 2008 års inbjudan att lämna förslag och inbjudan att lämna förslag inom konsumentprogrammet 2007–2013 och övervakning av kontrakt som tilldelades vid 2007, 2008 och 2009 års inbjudningar att lämna förslag inom åtgärderna för utbildning om säkra livsmedel.

2.1   Arbetsprogrammet för Folkhälsoprogrammet

| — | Genomförande av inbjudan att lämna förslag 2010 till ”Folkhälsoprogrammet”. 177 förslag mottogs. Av dessa var 115 ansökningar om projekt, 10 ansökningar om gemensamma åtgärder, 25 ansökningar om bidrag till administrativa kostnader och 27 om konferenser. |
| --- | --- |

—

Genomförande av inbjudan att lämna förslag 2010 till ”Folkhälsoprogrammet”. 177 förslag mottogs. Av dessa var 115 ansökningar om projekt, 10 ansökningar om gemensamma åtgärder, 25 ansökningar om bidrag till administrativa kostnader och 27 om konferenser.

| — | Förvaltning av kontrakt med internationella organisationer, inbegripet drift av projekt som har förts över från GD Hälso- och konsumentfrågor till genomförandeorganet. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av kontrakt med internationella organisationer, inbegripet drift av projekt som har förts över från GD Hälso- och konsumentfrågor till genomförandeorganet.

| — | Inledande av och kontraktstilldelning för anbudsfordran inom 2010 års arbetsprogram för Folkhälsoprogrammet. Nio anbudsinfordringar inleddes av GD Hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

—

Inledande av och kontraktstilldelning för anbudsfordran inom 2010 års arbetsprogram för Folkhälsoprogrammet. Nio anbudsinfordringar inleddes av GD Hälso- och konsumentfrågor.

| — | Anordnande av expertmöten. Två workshoppar anordnades för projektsamordnarna. Ett halvårsmöte anordnades med de nationella kontaktpunkterna. Inom ramen för EUPHA-konferensen var genomförandeorganet tillsammans med GD Hälso- och konsumentfrågor värd för en workshop där man diskuterade EU-mervärdet i medfinansierade folkhälsoprojekt. Målet med workshoppen var att sprida centrala begrepp och idéer som kommer att ingå i kommande inbjudningar att lämna förslag. En workshop med GD Hälso- och konsumentfrågors expertgrupp om inomhusluft, företrädare för miljöhälsoprojekt och företrädare för medlemsstaterna hölls i samarbete med GD Hälso- och konsumentfrågor och det belgiska ordförandeskapet i början av december i Bryssel. En workshop om bevis från EU-medfinansierade folkhälsoprojekt som direkt påverkade politiken på EU-nivå och på nationell, regional eller lokal nivå hölls i december 2010. |
| --- | --- |

—

Anordnande av expertmöten. Två workshoppar anordnades för projektsamordnarna. Ett halvårsmöte anordnades med de nationella kontaktpunkterna. Inom ramen för EUPHA-konferensen var genomförandeorganet tillsammans med GD Hälso- och konsumentfrågor värd för en workshop där man diskuterade EU-mervärdet i medfinansierade folkhälsoprojekt. Målet med workshoppen var att sprida centrala begrepp och idéer som kommer att ingå i kommande inbjudningar att lämna förslag. En workshop med GD Hälso- och konsumentfrågors expertgrupp om inomhusluft, företrädare för miljöhälsoprojekt och företrädare för medlemsstaterna hölls i samarbete med GD Hälso- och konsumentfrågor och det belgiska ordförandeskapet i början av december i Bryssel. En workshop om bevis från EU-medfinansierade folkhälsoprojekt som direkt påverkade politiken på EU-nivå och på nationell, regional eller lokal nivå hölls i december 2010.

2.2   Arbetsprogrammet för konsumentprogrammet

| — | Inbjudningar att lämna förslag. 7 inbjudningar att lämna förslag inleddes 2010. |
| --- | --- |

—

Inbjudningar att lämna förslag. 7 inbjudningar att lämna förslag inleddes 2010.

| — | Utbyte av tjänstemän (direktivet om allmän produktsäkerhet/central produktindelning). Genomförandeorganet medfinansierade 22 bidrag, vilket gav möjlighet för behöriga tjänstemän från Lettland, Finland, Frankrike, Slovakien, Österrike, Estland, Tyskland, Spanien och Cypern att utbyta erfarenheter och kunskap om genomförandet av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och av förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen i Förenade kungariket, Tyskland, Österrike, Cypern, Portugal, Slovakien, Spanien, Italien, Frankrike, Belgien och Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Utbyte av tjänstemän (direktivet om allmän produktsäkerhet/central produktindelning). Genomförandeorganet medfinansierade 22 bidrag, vilket gav möjlighet för behöriga tjänstemän från Lettland, Finland, Frankrike, Slovakien, Österrike, Estland, Tyskland, Spanien och Cypern att utbyta erfarenheter och kunskap om genomförandet av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och av förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen i Förenade kungariket, Tyskland, Österrike, Cypern, Portugal, Slovakien, Spanien, Italien, Frankrike, Belgien och Nederländerna.

| — | Gemensamma åtgärder (direktivet om allmän produktsäkerhet/central produktindelning). Genomförandeorganet medfinansierade ett projekt som syftar till utbyte och genomförande av bästa praxis mellan medlemsstaterna, vilket skulle förbättra samarbetet över gränserna och öka produktsäkerheten för konsumenter. Den produktspecifika verksamheten omfattade marknadsövervakning av: livsmedelsimitationer, leksaksliknande produkter, maskeradkläder för barn, laserpekare, stegar och självlysande kläder och accessoarer. |
| --- | --- |

—

Gemensamma åtgärder (direktivet om allmän produktsäkerhet/central produktindelning). Genomförandeorganet medfinansierade ett projekt som syftar till utbyte och genomförande av bästa praxis mellan medlemsstaterna, vilket skulle förbättra samarbetet över gränserna och öka produktsäkerheten för konsumenter. Den produktspecifika verksamheten omfattade marknadsövervakning av: livsmedelsimitationer, leksaksliknande produkter, maskeradkläder för barn, laserpekare, stegar och självlysande kläder och accessoarer.

| — | Bidrag till administrativa kostnader för europeiska konsumentorganisationer. Inom ramen för inbjudan att lämna förslag om bidrag till administrativa kostnader till europeiska konsumentorganisationer och konsumentorganisationer som befinner sig i en standardiseringsprocess undertecknade genomförandeorganet bidragsöverenskommelser (om partnerskap) med BEUC (den europeiska konsumentorganisationen) och ANEC (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering). |
| --- | --- |

—

Bidrag till administrativa kostnader för europeiska konsumentorganisationer. Inom ramen för inbjudan att lämna förslag om bidrag till administrativa kostnader till europeiska konsumentorganisationer och konsumentorganisationer som befinner sig i en standardiseringsprocess undertecknade genomförandeorganet bidragsöverenskommelser (om partnerskap) med BEUC (den europeiska konsumentorganisationen) och ANEC (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering).

| — | Nätverket av europeiska konsumentcentrum (ECC-nätverket). En inbjudan att lämna förslag om det finansiella bidraget till de europeiska konsumentcentrumen inleddes. Till följd av detta undertecknade genomförandeorganet 28 bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Nätverket av europeiska konsumentcentrum (ECC-nätverket). En inbjudan att lämna förslag om det finansiella bidraget till de europeiska konsumentcentrumen inleddes. Till följd av detta undertecknade genomförandeorganet 28 bidragsöverenskommelser.

| — | Anbudsinfordran. Anbudsinfordringar och 4 förfrågningar om särskilda tjänster inleddes. |
| --- | --- |

—

Anbudsinfordran. Anbudsinfordringar och 4 förfrågningar om särskilda tjänster inleddes.

| — | Europaskolornas kalender. Europakalendern (Europa Diary) är en skolkalender för elever i sekundärskolan där eleverna kan göra anteckningar om läxor och annat som har med skolarbetet att göra. Flera av kommissionens generaldirektorat och andra EU-institutioner bidrar med innehåll och finansiering. Under 2010 tilldelades och undertecknades ett ramkontrakt med organisationen Generation Europa för utarbetande, tryckning och spridning av 2010/2011 års upplaga av Europakalendern och lärarhandledningen. I egenskap av förvaltare av ramkontraktet samordnade och övervakade genomförandeorganet projektets genomförande: det godkände 21 kontrakt från olika generaldirektorat inom kommissionen och från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

—

Europaskolornas kalender. Europakalendern (Europa Diary) är en skolkalender för elever i sekundärskolan där eleverna kan göra anteckningar om läxor och annat som har med skolarbetet att göra. Flera av kommissionens generaldirektorat och andra EU-institutioner bidrar med innehåll och finansiering. Under 2010 tilldelades och undertecknades ett ramkontrakt med organisationen Generation Europa för utarbetande, tryckning och spridning av 2010/2011 års upplaga av Europakalendern och lärarhandledningen. I egenskap av förvaltare av ramkontraktet samordnade och övervakade genomförandeorganet projektets genomförande: det godkände 21 kontrakt från olika generaldirektorat inom kommissionen och från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

| — | Dolceta. Dolceta är ett webbaserat verktyg med vars hjälp medborgarna i de 27 medlemsstaterna kan få konsumentinformation. Anbudsinfordringen för denna tjänst inleddes 2010. |
| --- | --- |

—

Dolceta. Dolceta är ett webbaserat verktyg med vars hjälp medborgarna i de 27 medlemsstaterna kan få konsumentinformation. Anbudsinfordringen för denna tjänst inleddes 2010.

| — | Undersökningar av konsumentmarknader. Tre särskilda kontrakt inom ramen för ramkontraktet för undersökningar av konsumentmarknader undertecknades. Ett kontrakt om utförande av en enkät om marknadsövervakning av 51 konsumentmarknader undertecknades också. |
| --- | --- |

—

Undersökningar av konsumentmarknader. Tre särskilda kontrakt inom ramen för ramkontraktet för undersökningar av konsumentmarknader undertecknades. Ett kontrakt om utförande av en enkät om marknadsövervakning av 51 konsumentmarknader undertecknades också.

2.3   Arbetsprogrammet för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

| — | Övervakning av de kontrakt som fördes över från GD Hälso- och konsumentfrågor för projekt som tilldelades vid anbudsinfordringar 2007 och 2008 och kontrakt som tilldelades vid anbudsfordringen 2009. Efter en överenskommelse med GD Hälso- och konsumentfrågor fördes 6 kontrakt som hade undertecknats inom ramen för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel över till genomförandeorganet. Genomförandeorganet övervakade program som hade fastställts i 7 nya kontrakt som tilldelades vid de anbudsinfordringar som inleddes 2009. |
| --- | --- |

—

Övervakning av de kontrakt som fördes över från GD Hälso- och konsumentfrågor för projekt som tilldelades vid anbudsinfordringar 2007 och 2008 och kontrakt som tilldelades vid anbudsfordringen 2009. Efter en överenskommelse med GD Hälso- och konsumentfrågor fördes 6 kontrakt som hade undertecknats inom ramen för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel över till genomförandeorganet. Genomförandeorganet övervakade program som hade fastställts i 7 nya kontrakt som tilldelades vid de anbudsinfordringar som inleddes 2009.

| — | Genomförandeorganet inledde 2010 års anbudsinfordran och tilldelade kontrakt. Den tillgängliga budgeten för utbildningsprogrammen uppgick till 13 320 000 euro. 10 anbudsinfordringar eller inbjudningar att lämna projektförslag inleddes. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet inledde 2010 års anbudsinfordran och tilldelade kontrakt. Den tillgängliga budgeten för utbildningsprogrammen uppgick till 13 320 000 euro. 10 anbudsinfordringar eller inbjudningar att lämna projektförslag inleddes.

3.   Framtagning och spridning av information om folkhälsoprogrammet, konsumentprogrammet och projekt som finansieras genom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel och om genomförandeorganets verksamheter.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

(1)  Kommissionens beslut av den 9 september 2008 om delegering av befogenheter till genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 13. | Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse om att de överförda anslagen ytterligare ska minskas, särskilt vad gäller avdelning III i genomförandeorganets driftsbudget. För att göra detta ska genomförandeorganet gå igenom sin budgetplanering och sitt rapporteringsverktyg samt vidta åtgärder i arbetsprogrammet tidigare under året. På så sätt ska andelen genomförda betalningsbemyndiganden vara högre i slutet av året. |
| --- | --- |

13.

Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse om att de överförda anslagen ytterligare ska minskas, särskilt vad gäller avdelning III i genomförandeorganets driftsbudget. För att göra detta ska genomförandeorganet gå igenom sin budgetplanering och sitt rapporteringsverktyg samt vidta åtgärder i arbetsprogrammet tidigare under året. På så sätt ska andelen genomförda betalningsbemyndiganden vara högre i slutet av året.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/100 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/100

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/18

INLEDNING

| 1. | Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille-Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 (1). Byråns mål är att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille-Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 (1). Byråns mål är att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 24,1 miljoner euro jämfört med 21 miljoner euro året innan. I slutet av året hade byrån 142 anställda jämfört med 127 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 24,1 miljoner euro jämfört med 21 miljoner euro året innan. I slutet av året hade byrån 142 anställda jämfört med 127 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för genomförandeorganets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | De anslag som fördes över från det föregående budgetåret till 2011 uppgick till 5,5 miljoner euro, av vilka 4,3 miljoner euro (78 %) gäller varor och tjänster som ska tillhandahållas 2011. Denna överföring är alltför stor och strider mot principen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

De anslag som fördes över från det föregående budgetåret till 2011 uppgick till 5,5 miljoner euro, av vilka 4,3 miljoner euro (78 %) gäller varor och tjänster som ska tillhandahållas 2011. Denna överföring är alltför stor och strider mot principen om ettårighet.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 220, 21.6.2004, s. 3.

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 15 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.era.europa.eu

11

---

BILAGA

Europeiska järnvägsbyrån (Lille/Valenciennes)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 91.1 i EUF-fördraget) | För att genomföra artikel 91.1 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa






  a) | gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 91.1 i EUF-fördraget)

För att genomföra artikel 91.1 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa

a)

gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier,

| b) | de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat,

| c) | åtgärder för att förbättra transportsäkerheten, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att förbättra transportsäkerheten,

| d) | alla andra lämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

d)

alla andra lämpliga bestämmelser.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004))

Mål

Byrån ska bistå med sakkunskap i tekniska frågor till genomförandet av en unionslagstiftning som syftar till att

| — | förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft,

| — | lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet, |
| --- | --- |

—

lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet,

för att bidra till upprättandet av ett europeiskt järnvägsområde utan gränser och att garantera en hög säkerhetsnivå.

Uppgifter

1 –   Lämna rekommendationer till kommissionen om

| — | gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG), |
| --- | --- |

—

gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG),

| — | säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet,

| — | utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, |
| --- | --- |

—

utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,

| — | kontroll av driftskompabiliteten, |
| --- | --- |

—

kontroll av driftskompabiliteten,

| — | certifiering av järnvägsverkstäder, |
| --- | --- |

—

certifiering av järnvägsverkstäder,

| — | yrkeskunskaper, |
| --- | --- |

—

yrkeskunskaper,

| — | registrering av rullande materiel. |
| --- | --- |

—

registrering av rullande materiel.

2 –   Avge yttranden om

| — | nationella säkerhetsbestämmelser, |
| --- | --- |

—

nationella säkerhetsbestämmelser,

| — | kontroll av anmälda organs arbete, |
| --- | --- |

—

kontroll av anmälda organs arbete,

| — | driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet. |
| --- | --- |

—

driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet.

3 –   Samordning av nationella organ

Samordning av nationella säkerhetsmyndigheter och nationella utredningsorgan (såsom beskrivs i artiklarna 17 och 21 i direktiv 2004/49/EG).

4 –   Publikationer och databaser

| — | Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år). |
| --- | --- |

—

Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år).

| — | Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år). |
| --- | --- |

—

Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år).

| — | Offentlig databas om säkerhetsdokument. |
| --- | --- |

—

Offentlig databas om säkerhetsdokument.

| — | Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet. |
| --- | --- |

—

Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet.

Organisation

1 –   Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och sex företrädare utan rösträtt för de berörda yrkessektorerna.

2 –   Direktör

Utnämns av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

24 (21) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 139 (124)

Tillsatta tjänster den 31 december 2010: 133 (113)

Övrig personal: 15 (14)

Personalstyrka totalt: 148 (127), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 101 (84) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 101 (84)

| — | administrativa uppgifter: 47 (43) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 47 (43)

Produkter och tjänster 2010

Gav rekommendationer om utfärdande av säkerhetsintyg, bland annat övergången till ett gemensamt säkerhetsintyg för hela unionen, rekommendationer om en unionsmodell för lokförarbevis och register, certifiering av järnvägsverkstäder och enheter som ansvarar för underhåll.

Gav rekommendationer om säkerhetsbestämmelser, bland annat utvärdering av hur nationella säkerhetsbestämmelser görs tillgängliga och granskning av hur direktivet om järnvägssäkerhet har införlivats i medlemsstaterna.

Gav rekommendationer om säkerhetsrapportering, bland annat gemensamma säkerhetsindikatorer, samordning av säkerhetsmyndigheter och utredningsorgan och rapportering om säkerhet i medlemsstaterna.

Gav rekommendationer om säkerhetsprövning, bland annat gemensamma säkerhetsmodeller.

Utarbetade rekommendationer till tekniska specifikationer för driftskompatibilitet och översynen av dem. Utvärderade den utökade omfattningen och felkorrigering.

Offentliggjorde en rapport om järnvägssäkerhet.

Avgav tekniska yttranden över nationella regler och övervakade anmälda organs arbete.

Inrättade och upprätthöll en rad register för driftskompatibilitet.

Agerade som systemmyndighet och hanterare av ändringar för ERTMS som bistår kommissionen vid utvärderingen av ERTMS-projekt.

Fastställde och sammanställde referensdokument för nationella regler för godkännande av fordon och klassificerade deras likvärdighet för att underlätta ömsesidigt erkännande.

Bifogade en konsekvensbedömning till alla rekommendationer.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 13. | Byrån undersöker möjligheten att sluta ramavtal för studier, så att den kan sluta enskilda avtal mycket tidigare efter det att budgeten antagits. Byrån går dessutom igenom budgetprognoserna för åren 2011 och 2012 för att bättre anpassa dem till sina verkliga behov och för att optimera användningen av budgetmedlen. |
| --- | --- |

13.

Byrån undersöker möjligheten att sluta ramavtal för studier, så att den kan sluta enskilda avtal mycket tidigare efter det att budgeten antagits. Byrån går dessutom igenom budgetprognoserna för åren 2011 och 2012 för att bättre anpassa dem till sina verkliga behov och för att optimera användningen av budgetmedlen.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/106

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

2011/C 366/19

INLEDNING

| 1. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 (1). Dess viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 (1). Dess viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2).

| 2. | Myndighetens budget för 2010 uppgick till 74,7 miljoner euro jämfört med 71,4 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 433 anställda jämfört med 407 året innan. |
| --- | --- |

2.

Myndighetens budget för 2010 uppgick till 74,7 miljoner euro jämfört med 71,4 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 433 anställda jämfört med 407 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

ÖVRIGT

| 13. | Ordföranden går tillsammans med vice ordförandena igenom styrelseledamöternas intresseförklaringar. Denna genomgång är inte tillräckligt noggrann och detaljerad. Vid intressekonflikter hanteras situationer som liknar varandra på olika sätt. Detta förfarande kan förbättras och bli mer heltäckande och öppet. |
| --- | --- |

13.

Ordföranden går tillsammans med vice ordförandena igenom styrelseledamöternas intresseförklaringar. Denna genomgång är inte tillräckligt noggrann och detaljerad. Vid intressekonflikter hanteras situationer som liknar varandra på olika sätt. Detta förfarande kan förbättras och bli mer heltäckande och öppet.

| 14. | Det noterades brister i några rekryteringsförfaranden: de skriftliga proven var inte anonyma, poängtalet för att gå vidare till de olika stegen i rekryteringsprocessen bestämdes efter det att utvärderingen hade inletts, och de kriterier som användes var vaga. Detta utgör ett hot mot insynen i rekryteringsprocessen. |
| --- | --- |

14.

Det noterades brister i några rekryteringsförfaranden: de skriftliga proven var inte anonyma, poängtalet för att gå vidare till de olika stegen i rekryteringsprocessen bestämdes efter det att utvärderingen hade inletts, och de kriterier som användes var vaga. Detta utgör ett hot mot insynen i rekryteringsprocessen.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i myndighetens budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 16 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 1 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/HowWeWork/Funding/efsa_locale-1178620753812_Accounts.htm

11

---

BILAGA

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Parma)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Insamling av information







  — | Fri rörlighet för varor (artikel 37 i fördraget). |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Insamling av information

—

Fri rörlighet för varor (artikel 37 i fördraget).

| — | När det gäller hälsa, säkerhet samt miljö- och konsumentskydd ska man utgå från en hög skyddsnivå och särskilt beakta ny utveckling som grundas på vetenskapliga fakta (artikel 95 i fördraget). |
| --- | --- |

—

När det gäller hälsa, säkerhet samt miljö- och konsumentskydd ska man utgå från en hög skyddsnivå och särskilt beakta ny utveckling som grundas på vetenskapliga fakta (artikel 95 i fördraget).

| — | Gemensam handelspolitik (artikel 133 i fördraget) |
| --- | --- |

—

Gemensam handelspolitik (artikel 133 i fördraget)

Myndighetens befogenheter

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002)

Mål

| — | Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet.

| — | Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt. |
| --- | --- |

—

Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt.

| — | Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås. |
| --- | --- |

—

Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås.

| — | Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker.

Uppgifter

| — | Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar. |
| --- | --- |

—

Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar.

| — | Främja enhetliga riskbedömningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Främja enhetliga riskbedömningsmetoder.

| — | Bistå kommissionen. |
| --- | --- |

—

Bistå kommissionen.

| — | Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter.

| — | Identifiera och beskriva nya risker. |
| --- | --- |

—

Identifiera och beskriva nya risker.

| — | Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden.

| — | Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering.

| — | Förbättra det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

—

Förbättra det internationella samarbetet.

| — | Ge allmänheten och berörda parter tillförlitlig, objektiv och begriplig information. |
| --- | --- |

—

Ge allmänheten och berörda parter tillförlitlig, objektiv och begriplig information.

| — | Delta i kommissionens system för snabb varning. |
| --- | --- |

—

Delta i kommissionens system för snabb varning.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

Fjorton ledamöter som utses av rådet (i samarbete med Europaparlamentet och kommissionen) och en företrädare för kommissionen.

Uppgift

Anta arbetsprogrammet och budgeten och se till att de genomförs.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen på grundval av en lista över kandidater som kommissionen föreslår och efter en utfrågning i Europaparlamentet.

3 –   Rådgivande grupp

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat.

Uppgift

Ge den verkställande direktören råd.

4 –   Vetenskaplig kommitté och vetenskapliga paneler

Utarbeta myndighetens vetenskapliga yttranden.

5 –   Extern revision

Revisionsrätten.

6 –   Intern revision

Internrevisionsfunktionen vid Efsa.

Tjänsten för internrevision vid Europeiska kommissionen.

7 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

74,7 (71,4) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %).

Personalstyrka den 31 december 2010

355 (355) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta:

330 (326) anställda (tillfälligt anställda och tjänstemän)

övriga anställda: 103 (81) (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

Personalstyrka totalt: 433 (407), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 323 (324) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 323 (324)

| | administrativa uppgifter: 110 (83) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 110 (83)

Observera att 21 brev om anställningserbjudande hade skickats per den 31 december 2010, vilket innebär att antalet tjänster totalt uppgår till 454.

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Resultat av vetenskapligt arbete och publikationer 2010 (2009)
   (1)

Verksamhet 1:   Tillhandahållande av vetenskapliga yttranden och råd samt riskbedömningsmetoder

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (6) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 2 (6)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 48 (72) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 48 (72)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 5 (3) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 5 (3)

| — | Uttalanden från myndigheten: 4 (4) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från myndigheten: 4 (4)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (6) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (6)

Sammanlagt resultat av vetenskapligt arbete för verksamhet 1 = 66 (91)

Verksamhet 2:   Utvärdering av produkter, ämnen och anspråk som måste godkännas

| — | Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 73 (28) |
| --- | --- |

—

Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 73 (28)

| — | Vägledning från myndigheten: 1 (3) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 1 (3)

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 6 (2) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 6 (2)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 244 (341) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 244 (341)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 2 (0) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 2 (0)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 5 (38) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 5 (38)

Sammanlagt resultat av vetenskapligt arbete för verksamhet 2 = 331 (412)

Verksamhet 3:   Insamling av uppgifter, vetenskapligt samarbete och nätverkande

| — | Vägledning från myndigheten: 3 (2) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 3 (2)

| — | Yttranden från myndigheten: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Yttranden från myndigheten: 2 (2)

| — | Motiverade yttranden: 68 (76) |
| --- | --- |

—

Motiverade yttranden: 68 (76)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 38 (40) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 38 (40)

Sammanlagt resultat av vetenskapligt arbete för verksamhet 3 = 111 (120)

Publikationer

| — | Rapporter från evenemang: 7 (2) |
| --- | --- |

—

Rapporter från evenemang: 7 (2)

| — | Externa vetenskapliga rapporter: 33 (1) |
| --- | --- |

—

Externa vetenskapliga rapporter: 33 (1)

| — | Tekniska rapporter: 17 (10) |
| --- | --- |

—

Tekniska rapporter: 17 (10)

Publikationer totalt = 57 (13)

Sammanlagt resultat = 565 (636)

| — | Resultat av vetenskapligt arbete som stöds av kommunikationsverksamhet: 34 % (24 %) |
| --- | --- |

—

Resultat av vetenskapligt arbete som stöds av kommunikationsverksamhet: 34 % (24 %)

| — | Offentliga samråd: 78 (66) |
| --- | --- |

—

Offentliga samråd: 78 (66)

| — | Webbplatsbesök: 3 million (2,4) |
| --- | --- |

—

Webbplatsbesök: 3 million (2,4)

| — | Prenumeranter på Efsas Highlights: 26 934(25 690) |
| --- | --- |

—

Prenumeranter på Efsas Highlights: 26 934(25 690)

| — | Mediebevakning: 8 330(9 038) |
| --- | --- |

—

Mediebevakning: 8 330(9 038)

| — | Medieförfrågningar: 857 (694) |
| --- | --- |

—

Medieförfrågningar: 857 (694)

| — | Pressmeddelanden: 16 (21) |
| --- | --- |

—

Pressmeddelanden: 16 (21)

| — | Webbnyheter: 59 (50) |
| --- | --- |

—

Webbnyheter: 59 (50)

| — | Intervjuer: 116 (72) |
| --- | --- |

—

Intervjuer: 116 (72)

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Observera att uppgifterna från 2009 har anpassats så att en jämförelse med uppgifterna enligt den nya klassificeringen av myndighetens resultat blir möjlig. Antalet resultat är oförändrat.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 13. | I juni 2011 antog styrelsen en uppförandekodex för att förbättra självbedömningen av styrelseledamöternas intresseförklaringar. Styrelsen antog dessutom ett förslag till policy om oberoende och vetenskapliga beslutsprocesser som ska behandlas i ett offentligt samråd. Enligt förslaget till ny policy kan myndigheten i varje fråga som rör en styrelseledamots oberoende samråda med den EU-institution som deltog i uttagningsförfarandet (rådet, parlamentet, kommissionen). Enligt planerna kommer policyn att antas i slutet av 2011. |
| --- | --- |

13.

I juni 2011 antog styrelsen en uppförandekodex för att förbättra självbedömningen av styrelseledamöternas intresseförklaringar. Styrelsen antog dessutom ett förslag till policy om oberoende och vetenskapliga beslutsprocesser som ska behandlas i ett offentligt samråd. Enligt förslaget till ny policy kan myndigheten i varje fråga som rör en styrelseledamots oberoende samråda med den EU-institution som deltog i uttagningsförfarandet (rådet, parlamentet, kommissionen). Enligt planerna kommer policyn att antas i slutet av 2011.

| 14. | I december 2010 anpassade myndigheten sina riktlinjer så att de stämmer överens med revisionsrättens rekommendationer om bästa praxis, även om de tidigare riktlinjerna respekterade kraven i tillämpningsföreskrifterna för rekrytering som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

14.

I december 2010 anpassade myndigheten sina riktlinjer så att de stämmer överens med revisionsrättens rekommendationer om bästa praxis, även om de tidigare riktlinjerna respekterade kraven i tillämpningsföreskrifterna för rekrytering som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/112

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/20

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån) ligger i Bryssel och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 (1) för att tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen och vara tillsynsmyndighet för programmet Galileo under dess utplaceringsfas och operativa fas. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 (2) inskränktes byråns ansvarsområde till att kontrollera säkerheten hos Galileo-systemen och att förbereda kommersialiseringen av dem. Byrån kallades tidigare, till 2010, tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (3). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån) ligger i Bryssel och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 (1) för att tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen och vara tillsynsmyndighet för programmet Galileo under dess utplaceringsfas och operativa fas. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 (2) inskränktes byråns ansvarsområde till att kontrollera säkerheten hos Galileo-systemen och att förbereda kommersialiseringen av dem. Byrån kallades tidigare, till 2010, tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (3).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 15,9 miljoner euro jämfört med 44,4 miljoner euro året innan. I slutet av året hade byrån 42 anställda jämfört med 35 året innan. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 15,9 miljoner euro jämfört med 44,4 miljoner euro året innan. I slutet av året hade byrån 42 anställda jämfört med 35 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (4), som består av räkenskaperna (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (8). Direktören ska införa (9) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (10) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (11). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sitt uttalande med reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och sitt uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sitt uttalande med reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och sitt uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Grund för uttalandet med reservation om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Under 2010 köpte byrån materiella anläggningstillgångar (12) relaterade till Galileoprogrammet (13) för 4,4 miljoner euro. Byrån ska nu föra över dessa tillgångar till kommissionen. Tillgångarna har bokförts som forskningsutgifter men skulle i stället ha klassificerats som tillgångar som ska överföras. Resultatet av denna transaktion är att värdet på tillgångarna redovisas 4,4 miljoner euro för lågt och att resultaträkningen är för lågt redovisad med samma belopp. |
| --- | --- |

10.

Under 2010 köpte byrån materiella anläggningstillgångar (12) relaterade till Galileoprogrammet (13) för 4,4 miljoner euro. Byrån ska nu föra över dessa tillgångar till kommissionen. Tillgångarna har bokförts som forskningsutgifter men skulle i stället ha klassificerats som tillgångar som ska överföras. Resultatet av denna transaktion är att värdet på tillgångarna redovisas 4,4 miljoner euro för lågt och att resultaträkningen är för lågt redovisad med samma belopp.

Uttalande med reservation om räkenskapernas tillförlitlighet

| 11. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (14), med undantag för följderna av det förhållande som beskrivs i punkt 10, i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (14), med undantag för följderna av det förhållande som beskrivs i punkt 10, i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 12. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 13. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

13.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 14. | När det gäller sjunde ramprogrammet/Galileo/bidragsförfaranden vid den andra ansökningsomgången med en budget på 26 miljoner euro gjordes det vid utvärderingen ingen tydlig skillnad på urvals- och tilldelningskriterier. Det hade inte fastställts kriterier för bedömning av de sökandes finansiella kapacitet. Trots att den sökandes status bestämde den högsta ersättningsnivån kontrollerade byrån inte statusen. |
| --- | --- |

14.

När det gäller sjunde ramprogrammet/Galileo/bidragsförfaranden vid den andra ansökningsomgången med en budget på 26 miljoner euro gjordes det vid utvärderingen ingen tydlig skillnad på urvals- och tilldelningskriterier. Det hade inte fastställts kriterier för bedömning av de sökandes finansiella kapacitet. Trots att den sökandes status bestämde den högsta ersättningsnivån kontrollerade byrån inte statusen.

| 15. | När det gäller sjätte ramprogrammet/tredje ansökningsomgången var de ersättningsanspråk som mottagarna hade lämnat in baserade på schablonkostnader i stället för på faktiska kostnader i två granskade bidragsöverenskommelser. Detta överensstämde inte med principen att EU-bidrag inte får generera en vinst. |
| --- | --- |

15.

När det gäller sjätte ramprogrammet/tredje ansökningsomgången var de ersättningsanspråk som mottagarna hade lämnat in baserade på schablonkostnader i stället för på faktiska kostnader i två granskade bidragsöverenskommelser. Detta överensstämde inte med principen att EU-bidrag inte får generera en vinst.

| 16. | För fem granskade bidrag, främst inom sjätte ramprogrammet, var genomförandet mellan ett och tre år försenat. Revisionsrätten noterade att kontraktens ursprungliga värde hade ökat successivt. |
| --- | --- |

16.

För fem granskade bidrag, främst inom sjätte ramprogrammet, var genomförandet mellan ett och tre år försenat. Revisionsrätten noterade att kontraktens ursprungliga värde hade ökat successivt.

| 17. | När förordning (EG) nr 683/2008 hade trätt i kraft överfördes merparten av verksamheten och tillgångarna inom Egnos- och Galileoprogrammen till kommissionen i december 2009. Per den 31 december 2010 var statusen ännu oklar när det gällde 2 miljoner euro för tekniskt stöd från Europeiska rymdorganisationen som byrån innehade. |
| --- | --- |

17.

När förordning (EG) nr 683/2008 hade trätt i kraft överfördes merparten av verksamheten och tillgångarna inom Egnos- och Galileoprogrammen till kommissionen i december 2009. Per den 31 december 2010 var statusen ännu oklar när det gällde 2 miljoner euro för tekniskt stöd från Europeiska rymdorganisationen som byrån innehade.

ÖVRIGT

| 18. | När det gäller de urvalsförfaranden för personalrekrytering som granskades hade det inte fastställts minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

18.

När det gäller de urvalsförfaranden för personalrekrytering som granskades hade det inte fastställts minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 25 oktober 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.

2

(3)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan

(4)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

4

(5)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

(8)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

8

(9)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

9

(10)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

10

(11)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

11

(12)  Satellitmagnetorquers, raketmotorer för satelliter, bränsletankar för satelliter (validering i omloppsbana) och rubidiumatomur (fullständig operativ driftskapacitet – marktjänstsegmentet).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo).

13

(14)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 16 september 2011 och togs emot av revisionsrätten den 3 oktober 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.gsa.europa.eu

14

---

BILAGA

Europeiska byrån för GNSS (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | — | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

—

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 av den 22 september 2010)

Mål

| — | Tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen. |
| --- | --- |

—

Tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen.

| — | Vara tillsynsmyndighet för de europeiska GNSS-programmen. |
| --- | --- |

—

Vara tillsynsmyndighet för de europeiska GNSS-programmen.

Uppgifter

Byrån ska utföra följande uppgifter:

| a) | Svara för säkerhetsackrediteringen och driften av säkerhetscentrumet för Galileo. |
| --- | --- |

a)

Svara för säkerhetsackrediteringen och driften av säkerhetscentrumet för Galileo.

| b) | Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs. |
| --- | --- |

b)

Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs.

| c) | Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare från varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare från varje medlemsstat.

| — | En företrädare från kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare från kommissionen.

Uppgifter

| — | Utnämner direktören. |
| --- | --- |

—

Utnämner direktören.

| — | Antar det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Antar det årliga arbetsprogrammet.

| — | Antar budgeten. |
| --- | --- |

—

Antar budgeten.

| — | Antar årsrapporten om byråns verksamhet och planer. |
| --- | --- |

—

Antar årsrapporten om byråns verksamhet och planer.

2 –   Verkställande direktör

Utses av styrelsen.

3 –   Kommittén för systemets säkerhet och tillförlitlighet

Består av en företrädare per medlemsstat och en företrädare för kommissionen.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

15,9 (44,4) miljoner euro, bestående av EU-bidraget på 8,7 (7,4) miljoner euro som är driftsbidraget från kommissionen och 7,2 (37) miljoner euro i driftsmedel från kommissionen.

Personalstyrka den 31 december 2010

28 (23) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 26 (23).

- 14 (12) övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter), varav tillsatta: 14 (12)

Planerad personalstyrka totalt: 42 (35)

Antalet anställda totalt per den 31 december 2010: 40 (35), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 18 (14) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 18 (14)

| | administrativa uppgifter: 14 (12) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 14 (12)

| | blandade uppgifter: 8 (9) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 8 (9)

Produkter och tjänster 2010

Program

| — | Stöd till Europeiska kommissionen för genomförandet av programmen Egnos och Galileo. |
| --- | --- |

—

Stöd till Europeiska kommissionen för genomförandet av programmen Egnos och Galileo.

Systemens säkerhet

| — | Säkerhet för systemen Galileo och Egnos. |
| --- | --- |

—

Säkerhet för systemen Galileo och Egnos.

| — | PRS (den offentliga tjänsten, Public regulated service), förberedelse av användarsegment för PRS. |
| --- | --- |

—

PRS (den offentliga tjänsten, Public regulated service), förberedelse av användarsegment för PRS.

| — | Säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo.

| — | Kontrollsystem för teknik inom GNSS. |
| --- | --- |

—

Kontrollsystem för teknik inom GNSS.

Marknadsutveckling

| — | Egnos inträde på marknaden. |
| --- | --- |

—

Egnos inträde på marknaden.

| — | Internationell verksamhet (Latinamerika, Israel, Kina och Afrika). |
| --- | --- |

—

Internationell verksamhet (Latinamerika, Israel, Kina och Afrika).

| — | Information och uppsökande verksamhet (Egnos informationsportal och evenemanget Growing Galileo 2009). |
| --- | --- |

—

Information och uppsökande verksamhet (Egnos informationsportal och evenemanget Growing Galileo 2009).

Forskning och utveckling

| — | Förvaltning av projekt inom sjätte och sjunde ramprogrammen för forskning (ansökningsomgång 1 och 2). |
| --- | --- |

—

Förvaltning av projekt inom sjätte och sjunde ramprogrammen för forskning (ansökningsomgång 1 och 2).

| — | Genomförande/uppdatering av ett webbaserat verktyg för hantering och spridning av kunskap. |
| --- | --- |

—

Genomförande/uppdatering av ett webbaserat verktyg för hantering och spridning av kunskap.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 10. | GSA bokförde inte denna utrustning som en tillgång i redovisningen av följande skäl: i) målet med IOV/FOC-fasen är att bedöma systemets tekniska genomförbarhet, vilket inte validerades under 2010; ii) enligt Matimop-avtalet var utrustningen aldrig avsedd att förvärvas av GSA och den var eller ska aldrig kontrolleras av GSA; iii) från ett bokföringsperspektiv ansåg man det inte rätt att ta upp en tillgång utan någon ekonomisk nytta/värde för GSA; iv) mot bakgrund av det ovanstående och i linje med kommissionens bokföringspraxis i en sådan situation bokfördes kostnaden för utrustningen som forskningsutgift 2010. |
| --- | --- |

10.

GSA bokförde inte denna utrustning som en tillgång i redovisningen av följande skäl: i) målet med IOV/FOC-fasen är att bedöma systemets tekniska genomförbarhet, vilket inte validerades under 2010; ii) enligt Matimop-avtalet var utrustningen aldrig avsedd att förvärvas av GSA och den var eller ska aldrig kontrolleras av GSA; iii) från ett bokföringsperspektiv ansåg man det inte rätt att ta upp en tillgång utan någon ekonomisk nytta/värde för GSA; iv) mot bakgrund av det ovanstående och i linje med kommissionens bokföringspraxis i en sådan situation bokfördes kostnaden för utrustningen som forskningsutgift 2010.

| 14. | GSA följer standardutvärderingsprocessen för det sjunde ramprogrammet som fastställer en uppsättning urvalskriterier och en annan uppsättning utvärderingskriterier. GSA går dock för närvarande igenom den senaste versionen av kommissionens riktlinjer och regler för det sjunde ramprogrammet för att garantera fullständig överensstämmelse före undertecknandet av den tredje ansökningsomgångens bidragsöverenskommelser under det sjunde ramprogrammet.
  Även om standardiserade kontroller av finansiell kapacitet genomfördes dokumenterades de inte korrekt. GSA uppgraderar de interna förfarandena för att se till att varje kontroll av finansiell kapacitet registreras korrekt. |
| --- | --- |

14.

GSA följer standardutvärderingsprocessen för det sjunde ramprogrammet som fastställer en uppsättning urvalskriterier och en annan uppsättning utvärderingskriterier. GSA går dock för närvarande igenom den senaste versionen av kommissionens riktlinjer och regler för det sjunde ramprogrammet för att garantera fullständig överensstämmelse före undertecknandet av den tredje ansökningsomgångens bidragsöverenskommelser under det sjunde ramprogrammet.

Även om standardiserade kontroller av finansiell kapacitet genomfördes dokumenterades de inte korrekt. GSA uppgraderar de interna förfarandena för att se till att varje kontroll av finansiell kapacitet registreras korrekt.

| 15. | De bidragsöverenskommelser som GSA administrerar under det sjätte ramprogrammet ärvdes från föregångaren till GSA, gemensamma företaget Galileo (GJU). GJU och Europeiska rymdorganisationen(ESA) hade upprättat reglerna för det sjätte ramprogrammet något annorlunda än Europeiska kommissionens regler. De kvarstående bidragsöverenskommelserna under det sjätte ramprogrammet måste avslutas enligt bestämmelserna i dessa överenskommelser, som baserades på schablonkostnader och verifierades i förväg av ESA. |
| --- | --- |

15.

De bidragsöverenskommelser som GSA administrerar under det sjätte ramprogrammet ärvdes från föregångaren till GSA, gemensamma företaget Galileo (GJU). GJU och Europeiska rymdorganisationen(ESA) hade upprättat reglerna för det sjätte ramprogrammet något annorlunda än Europeiska kommissionens regler. De kvarstående bidragsöverenskommelserna under det sjätte ramprogrammet måste avslutas enligt bestämmelserna i dessa överenskommelser, som baserades på schablonkostnader och verifierades i förväg av ESA.

| 16. | Successiva ökningar av ursprungsvärdet för vissa bidrag under det sjätte ramprogrammet överenskoms vanligen för att beakta ytterligare arbetsuppgifter som bidragsmottagaren skulle utföra.
  Så länge nya åtgärder ansågs av vikt, via dokumenterade arbetspaket, ändrades bidragsöverenskommelserna som stöd för de nya arbetsuppgifter som skulle utvecklas. Detta är inte något unikt vid administrationen av EU-bidrag.
  Den tekniska spjutspetskaraktären hos aktiviteterna, under ständig förändring, var den grundläggande orsaken för besluten om dessa ändringar och utvidgningar (inte nödvändigtvis förseningar). |
| --- | --- |

16.

Successiva ökningar av ursprungsvärdet för vissa bidrag under det sjätte ramprogrammet överenskoms vanligen för att beakta ytterligare arbetsuppgifter som bidragsmottagaren skulle utföra.

Så länge nya åtgärder ansågs av vikt, via dokumenterade arbetspaket, ändrades bidragsöverenskommelserna som stöd för de nya arbetsuppgifter som skulle utvecklas. Detta är inte något unikt vid administrationen av EU-bidrag.

Den tekniska spjutspetskaraktären hos aktiviteterna, under ständig förändring, var den grundläggande orsaken för besluten om dessa ändringar och utvidgningar (inte nödvändigtvis förseningar).

| 17. | GSA respekterade alla avtalsmässiga och rättsliga skyldigheter avseende ESA:s tekniska officiella begäran nr 7 (”Technical ESA-Official Request No 7”). GSA var slutligen tvungen att tillbakavisa begäran om betalning från Europeiska rymdorganisationen av beloppet 2 miljoner euro eftersom ESA inte lämnade de rapporter som behövdes för att upprätta uppnådda betalningsmål. I enlighet med detta överfördes de outnyttjade medlen till Europeiska kommissionen med skyldigheten att använda dessa medel för genomförandet av IOV-avtalet mellan ESA och GSA. Överföringen ska vara slutförd i september 2011. |
| --- | --- |

17.

GSA respekterade alla avtalsmässiga och rättsliga skyldigheter avseende ESA:s tekniska officiella begäran nr 7 (”Technical ESA-Official Request No 7”). GSA var slutligen tvungen att tillbakavisa begäran om betalning från Europeiska rymdorganisationen av beloppet 2 miljoner euro eftersom ESA inte lämnade de rapporter som behövdes för att upprätta uppnådda betalningsmål. I enlighet med detta överfördes de outnyttjade medlen till Europeiska kommissionen med skyldigheten att använda dessa medel för genomförandet av IOV-avtalet mellan ESA och GSA. Överföringen ska vara slutförd i september 2011.

| 18. | GSA har ändrat urvalsförfarandet. Sedan 2011 fastställer förvalspanelen i förhand tröskelvärdena för de skriftliga proven och intervjuerna. |
| --- | --- |

18.

GSA har ändrat urvalsförfarandet. Sedan 2011 fastställer förvalspanelen i förhand tröskelvärdena för de skriftliga proven och intervjuerna.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/117

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2010 samt centrumets svar

2011/C 366/21

INLEDNING

| 1. | Översättningscentrum för Europeiska gemenskapernas organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppdrag är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2). |
| --- | --- |

1.

Översättningscentrum för Europeiska gemenskapernas organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppdrag är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2).

| 2. | Centrumets budget för 2010 uppgick till 55,9 miljoner euro jämfört med 62,6 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 225 anställda jämfört med 218 året innan. |
| --- | --- |

2.

Centrumets budget för 2010 uppgick till 55,9 miljoner euro jämfört med 62,6 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 225 anställda jämfört med 218 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | Under 2010 minskade centrumet sitt ackumulerade överskott från 2009 på 24 miljoner euro till 9,2 miljoner euro genom att i första hand föra över medel till unionens pensionssystem och betala tillbaka pengar till centrumets kunder. |
| --- | --- |

12.

Under 2010 minskade centrumet sitt ackumulerade överskott från 2009 på 24 miljoner euro till 9,2 miljoner euro genom att i första hand föra över medel till unionens pensionssystem och betala tillbaka pengar till centrumets kunder.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 314, 7.12.1994, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i centrumets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 maj 2011 och togs emot av revisionsrätten den 29 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.cdt.europa.eu

11

---

BILAGA

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde | Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993. |
| --- | --- |
| Centrumets befogenheter


  (Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1645/2003) | Mål

  Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:






  — | Europeiska miljöbyrån. |

Unionens behörighetsområde

Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993.

Centrumets befogenheter

(Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1645/2003)

Mål

Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:

—

Europeiska miljöbyrån.

| — | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen. |
| --- | --- |

—

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

| — | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. |
| --- | --- |

—

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

| — | Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| — | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor.

| — | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster). |
| --- | --- |

—

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster).

| — | Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet. |
| --- | --- |

—

Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet.

Andra organ inrättade av rådet, förutom de ovannämnda, kan också anlita centrumet. Även de EU-institutioner och EU-organ som redan har en egen översättningstjänst kan, på frivillig basis, anlita centrumet vid behov.

Centrumet deltar fullt ut i Interinstitutionella kommittén i översättningsfrågor.

Uppgifter

| — | Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna.

| — | Delta i Interinstitutionella kommittén i översättningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Delta i Interinstitutionella kommittén i översättningsfrågor.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Två företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Två företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet. |
| --- | --- |

—

En företrädare för vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet.

Uppgift

Anta centrumets årliga arbetsprogram och årsberättelse.

2 –   Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

55,9 (62,6) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %).

Personalstyrka

225 (233) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 215 (202)

+ 10 (16) kontraktsanställda

Personalstyrka totalt: 225 (218), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 110 (114) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 110 (114)

| | administrativa uppgifter: 115 (104) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 115 (104)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Antal översatta sidor:

819 598(736 008)

Antal sidor per språk:

| — | officiella språk: 813 907(730 565) |
| --- | --- |

—

officiella språk: 813 907(730 565)

| — | andra språk: 5 691(5 443) |
| --- | --- |

—

andra språk: 5 691(5 443)

Antal sidor per kund:

| — | organ: 805 529(708 589) |
| --- | --- |

—

organ: 805 529(708 589)

| — | institutioner: 14 069(21 789) |
| --- | --- |

—

institutioner: 14 069(21 789)

Antal sidor översatta på frilans:

448 160(409 788)

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 12. | Inom ramen för sina nya riktlinjer för prissättning och för att upprätthålla en balans mellan inkomster och faktiska utgifter har centrumet föreslagit styrelsen att upprätta en buffert på 4,3 miljoner euro som ska investeras i ett e-CDT-program som kommer att genomföras under 2012-2013, och en buffert på 4,9 miljoner euro till stabilisering av priser för att kompensera för den eventuella minskningen av inkomster på grund av en beräknad minskning av förfrågningar om översättningar från dess största kund. |
| --- | --- |

12.

Inom ramen för sina nya riktlinjer för prissättning och för att upprätthålla en balans mellan inkomster och faktiska utgifter har centrumet föreslagit styrelsen att upprätta en buffert på 4,3 miljoner euro som ska investeras i ett e-CDT-program som kommer att genomföras under 2012-2013, och en buffert på 4,9 miljoner euro till stabilisering av priser för att kompensera för den eventuella minskningen av inkomster på grund av en beräknad minskning av förfrågningar om översättningar från dess största kund.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/122

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2010 samt centrumets svar

2011/C 366/22

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 (1). Dess viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 (1). Dess viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2).

| 2. | Centrumets budget för 2010 uppgick till 57,8 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 254 anställda jämfört med 199 året innan. |
| --- | --- |

2.

Centrumets budget för 2010 uppgick till 57,8 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 254 anställda jämfört med 199 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Ett belopp på 15,6 miljoner euro, motsvarande 27 % av den totala budgeten, bland annat 50 % under avdelning III – Driftsutgifter, fördes över från 2010 till 2011. Denna höga andel av överföringar, som motsvaras av små upplupna kostnader (5,5 miljoner euro), är för stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Ett belopp på 15,6 miljoner euro, motsvarande 27 % av den totala budgeten, bland annat 50 % under avdelning III – Driftsutgifter, fördes över från 2010 till 2011. Denna höga andel av överföringar, som motsvaras av små upplupna kostnader (5,5 miljoner euro), är för stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

ÖVRIGT

| 14. | När det gäller förfarandena för urval av personal hade man inte i förväg angett de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju eller för att föras upp på reservlistan över godkända sökande. Man beaktade inte systematiskt skriftliga prov vid bedömningen av sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

14.

När det gäller förfarandena för urval av personal hade man inte i förväg angett de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju eller för att föras upp på reservlistan över godkända sökande. Man beaktade inte systematiskt skriftliga prov vid bedömningen av sökande. Denna praxis utgör ett hot mot insynen i rekryteringsförfarandena.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 20 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Eur atom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i centrumets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 10 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 28 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://ecdc.europa.eu/en/aboutus/Pages/AboutUs_KeyDocuments.aspx

11

---

BILAGA

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (Stockholm)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.
  Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 851/2004) | Mål







  — | Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Centrumets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 851/2004)

Mål

—

Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar.

| — | I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning. |
| --- | --- |

—

I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning.

Uppgifter

| — | Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information. |
| --- | --- |

—

Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information.

| — | Avge auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Avge auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar.

| — | Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker. |
| --- | --- |

—

Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker.

| — | Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning. |
| --- | --- |

—

Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning.

| — | Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

Varje medlemsstat utser en ledamot, Europaparlamentet utser två ledamöter och kommissionen tre företrädare.

Uppgifter

Styrelsen antar centrumets årliga arbetsprogram och budget, och övervakar genomförandet av dem.

2 –   Direktör

Utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen lägger fram.

3 –   Rådgivande grupp

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat och tre medlemmar utan rösträtt som utses av kommissionen.

Uppgifter

Gruppen ska säkerställa arbetets vetenskapliga kompetens och det vetenskapliga oberoendet i centrumets verksamhet och yttranden.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande under 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

57,8 (51) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2010

Beviljade: 200 (170)

Tillsatta: 175 (129)

Övriga tjänster: 79 (70)

Totalt: 254 (199),

varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 169 (120) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 169 (120)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 85 (79) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 85 (79)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

93 (1)
  (191) hot övervakades med hjälp av databasen över hot om smittsamma sjukdomar (Threat Tracking Tool, TTT).

52 (52) rapporter (en i veckan) om hot om smittsamma sjukdomar skickades till 431 mottagare.

Stöd till epidemiologisk omvärldsbevakning i samband med 5 (5) evenemang med stor publik. Dessutom övervakades 5 evenemang av särskild karaktär/av särskilt allmänt intresse.

32 (25) första hotbildsbedömningar och 10 (6) hotbildsuppdateringar utarbetades.

3 (2) simuleringsövningar genomfördes i syfte att testa och förbättra beredskapen och reaktionen vid smittsamma sjukdomar. Dessutom gavs stöd till 4 externa övningar (kommissionen och medlemsstaterna).

Vägledning till 80 (78) epidemiologer under EPIET-utbildningen (European Programme Intervention Epidemiology Training).

Vägledning till 6 epidemiologer om det europeiska folkhälsoutbildningsprogrammet för mikrobilogi (European Public Health Microbiology Training, EUPHEM).

106 (2)
  (346) folkhälsoexperter från 30 EU/EES-länder deltog i centrumets korta utbildningsmoduler.

495 000 besökare på centrumets webbplats (som startades 2009) och 70 000 nedladdade dokument.

34 (3)
  (43) vetenskapliga publikationer offentliggjordes.

Den tredje Europeiska antibiotikadagen (Third European Antibiotic Awareness Day) anordnades där 36 (34) länder deltog.

Skärpt övervakning. 11 av de 17 särskilda övervakningsnätverken hade integrerats i centrumet vid utgången av 2010.

Den epidemiologiska årsrapporten offentliggjordes.

Årsrapporterna om tuberkulos och HIV/aids offentliggjordes.

38 (28) influensabulletiner/influensaövervakningsöversikter (en i veckan) under 2010.

20 (4)
  (50) vetenskapliga yttranden utarbetades, på begäran av intressenter.

Anordnande av den fjärde ESCAIDE-konferensen (europeiska vetenskapliga konferensen om tillämpad epidemiologi) i november 2010 i Lissabon med fler än 600 (500) deltagare.

Anordnande av den andra Eurovaccine-konferensen med 600 (400) deltagare.

Publicering av den vetenskapliga veckotidskriften Eurosurveillance med 12 665 nätprenumeranter (4 300 mottagare av pappersversionen 2009).

1 618 artiklar med koppling till centrumet publicerades i 49 länder.

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

(1)  Minskningen 2010 beror delvis på förändringar i förfarandena för övervakning av kluster av Legionella-fall i samband med resor och delvis på influensapandemin 2009 som gav upphov till omfattande åtgärder över hela världen.

(2)  Korta kurser var inte längre en prioritet under 2010; pengarna fördelades om till långsiktiga utbildningsprogram för epidemiologer.

(3)  Minskningen av antalet publikationer beror på att många rapporter från 2009 var en direkt följd av influensapandemin.

(4)  De vetenskapliga yttrandena, som grundar sig på förfrågningar från intressenter, ökade 2009 som en följd av influensapandemin.

---

CENTRUMETS SVAR

| 13. | Centrumet har minskat överföringarna för avdelning III (Driftsutgifter) med 10 procent jämfört med 2009. Centrumet instämmer i att andelen överförda anslag behöver minska ytterligare, så långt detta är möjligt. |
| --- | --- |

13.

Centrumet har minskat överföringarna för avdelning III (Driftsutgifter) med 10 procent jämfört med 2009. Centrumet instämmer i att andelen överförda anslag behöver minska ytterligare, så långt detta är möjligt.

| 14. | Centrumet har noterat revisionsrättens iakttagelse och ser nu över sitt urvalsförfarande för att öka insynen i det. Centrumet beslutade under 2011 att som en allmän regel intervjua de sökande som uppfyller flest av kraven för den lediga tjänsten. Sökande som vid intervjun får minst 70 procent av maxpoängen kommer att tas upp på reservlistan. Centrumet ser också över sitt urvalsförfarande för att bättre beakta resultatet av de skriftliga proven. |
| --- | --- |

14.

Centrumet har noterat revisionsrättens iakttagelse och ser nu över sitt urvalsförfarande för att öka insynen i det. Centrumet beslutade under 2011 att som en allmän regel intervjua de sökande som uppfyller flest av kraven för den lediga tjänsten. Sökande som vid intervjun får minst 70 procent av maxpoängen kommer att tas upp på reservlistan. Centrumet ser också över sitt urvalsförfarande för att bättre beakta resultatet av de skriftliga proven.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/127

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2010 samt centrumets svar

2011/C 366/23

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. Det innebär att centrumet ska sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. Det innebär att centrumet ska sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2).

| 2. | Centrumets budget för 2010 uppgick till 18,3 miljoner euro jämfört med 18,6 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 125 anställda jämfört med 129 året innan. |
| --- | --- |

2.

Centrumets budget för 2010 uppgick till 18,3 miljoner euro jämfört med 18,6 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 125 anställda jämfört med 129 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Centrumet får varje år bidrag från två länder som inte ingår i EU men som utnyttjar centrumets arbete. Dessa medel förvaltas som inkomster avsatta för särskilda ändamål, vilket innebär att centrumet ska ingå åtaganden för dem för specifika projekt. Målet 2010 för användningen av dessa medel har inte uppnåtts. |
| --- | --- |

13.

Centrumet får varje år bidrag från två länder som inte ingår i EU men som utnyttjar centrumets arbete. Dessa medel förvaltas som inkomster avsatta för särskilda ändamål, vilket innebär att centrumet ska ingå åtaganden för dem för specifika projekt. Målet 2010 för användningen av dessa medel har inte uppnåtts.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 13 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande redovisning fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i centrumets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 21 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 24 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp

11

---

BILAGA

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 166.1 i EUF-fördraget) | Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75) | Centrumets uppdrag

  Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning ge politiska beslutsfattare, forskare och fackmän information som ska främja en tydligare förståelse av den pågående utvecklingen och därmed ge dem medel att fatta bättre underbyggda beslut om insatser i framtiden.
  Centrumet ska bistå kommissionen med att på unionsnivå främja och utveckla yrkesutbildning.

  Uppgifter







  — | Sammanställa utvald dokumentation och göra en analys av informationen. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 166.1 i EUF-fördraget)

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation.

Centrumets behörighet

(Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75)

Centrumets uppdrag

Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning ge politiska beslutsfattare, forskare och fackmän information som ska främja en tydligare förståelse av den pågående utvecklingen och därmed ge dem medel att fatta bättre underbyggda beslut om insatser i framtiden.

Centrumet ska bistå kommissionen med att på unionsnivå främja och utveckla yrkesutbildning.

Uppgifter

—

Sammanställa utvald dokumentation och göra en analys av informationen.

| — | Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen.

| — | Utnyttja och sprida all användbar dokumentation och information. |
| --- | --- |

—

Utnyttja och sprida all användbar dokumentation och information.

| — | Uppmuntra och stödja en gemensam hantering av yrkesutbildningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra och stödja en gemensam hantering av yrkesutbildningsfrågor.

| — | Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

Varje medlemsstat ska ha

| — | en företrädare för regeringen, |
| --- | --- |

—

en företrädare för regeringen,

| — | en företrädare för arbetsgivarorganisationerna, |
| --- | --- |

—

en företrädare för arbetsgivarorganisationerna,

| — | en företrädare för arbetstagarorganisationerna. |
| --- | --- |

—

en företrädare för arbetstagarorganisationerna.

Tre ledamöter som företräder Europeiska kommissionen.

2 –   Presidiet

Sammansättning

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande (en från varje grupp), en samordnare per grupp samt en företrädare för kommissionen.

3 –   Direktör

Utses av kommissionen enligt den förteckning över kandidater som överlämnats av styrelsen. Ansvarar för centrumets förvaltning och verkställer styrelsens och presidiets beslut.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

18,3 (18,6) miljoner euro

Unionens bidrag: 98 % (97 %)

Personalstyrka den 31 december 2010

Antal tjänster i tjänsteförteckningen: 101 (101)

Tillsatta tjänster: 96 (96)

Övrig personal:

| | Kontraktsanställda: 24 (26) |
| --- | --- |

Kontraktsanställda: 24 (26)

| | Utstationerade nationella exporter: 5 (7). |
| --- | --- |

Utstationerade nationella exporter: 5 (7).

Personalstyrka totalt: 125 (129),

| | varav anställda med uppgifter inom verksamheten: 90 (88) |
| --- | --- |

varav anställda med uppgifter inom verksamheten: 90 (88)

| | med administrativa uppgifter: 35 (41) |
| --- | --- |

med administrativa uppgifter: 35 (41)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Höjdpunkter i genomförandet av arbetsprogrammet 2010:

Analys av och rapportering om policy

I ”A bridge to the future” (en brygga till framtiden), den fjärde policyrapporten, undersöktes vilka framsteg som gjorts i Köpenhamnsprocessen 2002–2010, och rapporten diskuterades vid en ministerkonferens i december. Rapporten bidrog också till utarbetandet av Bryggekommunikén där prioriteringar och resultat fastställs för det europeiska samarbetet i fråga om yrkesutbildning fram till 2020. I de nationella policyrapporterna ReferNet undersöktes vilka framsteg som gjorts nationellt, och den införlivades i centrumets policyrapport.

Forskning om kostnadsfördelningsmekanismer för finansiering av yrkesutbildningen diskuterades vid flera workshoppar och lade grunden för en jämförande analys av de mest ändamålsenliga och effektiva mekanismerna.

Stöd till utvecklingen av europeiska verktyg och principer för yrkesutbildning och livslångt lärande

| — | Fortsatt samordning av den rådgivande gruppen för den europeiska ramen för kvalifikationer (European Qualifications Framework) tillsammans med Europeiska kommissionen, stöd till och övervakning av genomförandet, analys av och rapportering om utvecklingen på nationell nivå och offentliggörande av en rapport ”The development of national qualifications frameworks in Europe” (utvecklingen av nationella ramar för kvalifikationer i Europa). Centrumet bidrog till åtskilliga policyevenemang och anordnade flera workshoppar (dokument från dessa finns på centrumets webbplats). |
| --- | --- |

—

Fortsatt samordning av den rådgivande gruppen för den europeiska ramen för kvalifikationer (European Qualifications Framework) tillsammans med Europeiska kommissionen, stöd till och övervakning av genomförandet, analys av och rapportering om utvecklingen på nationell nivå och offentliggörande av en rapport ”The development of national qualifications frameworks in Europe” (utvecklingen av nationella ramar för kvalifikationer i Europa). Centrumet bidrog till åtskilliga policyevenemang och anordnade flera workshoppar (dokument från dessa finns på centrumets webbplats).

| — | Stöd till utvecklingen av det europeiska systemet för överföring av meriter inom yrkesutbildning (ECVET), utarbetande av ett bakgrundsdokument till det spanska ordförandeskapets konferens. Publicering av ECVET:s första övervakningsrapport ”The development of ECVET in Europe” (utvecklingen av ECVET i Europa) och undersökningen ”Linking credit systems and qualifications frameworks” (koppling mellan meritsystem och ramar för kvalifikationer). |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingen av det europeiska systemet för överföring av meriter inom yrkesutbildning (ECVET), utarbetande av ett bakgrundsdokument till det spanska ordförandeskapets konferens. Publicering av ECVET:s första övervakningsrapport ”The development of ECVET in Europe” (utvecklingen av ECVET i Europa) och undersökningen ”Linking credit systems and qualifications frameworks” (koppling mellan meritsystem och ramar för kvalifikationer).

| — | Stöd till den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. Publicering av två forskningsrapporter om kvalitetssäkring inom flera sektorer. |
| --- | --- |

—

Stöd till den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. Publicering av två forskningsrapporter om kvalitetssäkring inom flera sektorer.

| — | Bidrag till den fortsatta utvecklingen av Europass. Webbplatsen fortsätter att locka ett stigande antal besökare och användare. I december 2010 hade 10,9 miljoner europeiska meritförteckningar fyllts i online (sedan Europass startade 2005), vilket är långt över det ursprungliga målet på 3 miljoner. År 2010 fylldes 3,7 miljoner meritförteckningar online och mer än 10 miljoner besök gjordes på webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Bidrag till den fortsatta utvecklingen av Europass. Webbplatsen fortsätter att locka ett stigande antal besökare och användare. I december 2010 hade 10,9 miljoner europeiska meritförteckningar fyllts i online (sedan Europass startade 2005), vilket är långt över det ursprungliga målet på 3 miljoner. År 2010 fylldes 3,7 miljoner meritförteckningar online och mer än 10 miljoner besök gjordes på webbplatsen.

| — | 230 (246) studiebesök samordnades under läsåret 2009/2010 för 2 358 (2 432) specialister. I konsekvensanalyser betonas den höga graden av tillfredsställelse (97 %) och kvaliteten. När det gäller läsåret 2010/2011 kommer 244 besök för 2 732 deltagare att ha ägt rum vid slutet av juni 2011. |
| --- | --- |

—

230 (246) studiebesök samordnades under läsåret 2009/2010 för 2 358 (2 432) specialister. I konsekvensanalyser betonas den höga graden av tillfredsställelse (97 %) och kvaliteten. När det gäller läsåret 2010/2011 kommer 244 besök för 2 732 deltagare att ha ägt rum vid slutet av juni 2011.

Analys av kvalifikationer och kompetens

| — | Centrumets behovsbedömning när det gäller kvalifikationer bidrog till det nya huvudinitiativet i Europa 2020-strategin om ny kompetens för nya arbetstillfällen och till en rapport av kommissionens expertgrupp om ny kompetens för nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Centrumets behovsbedömning när det gäller kvalifikationer bidrog till det nya huvudinitiativet i Europa 2020-strategin om ny kompetens för nya arbetstillfällen och till en rapport av kommissionens expertgrupp om ny kompetens för nya arbetstillfällen.

| — | Den uppdaterade prognosen om kvalifikationer fram till 2020 släpptes och presenterades vid flera evenemang på hög nivå, bland annat kommissionens och det spanska ordförandeskapets konferenser. |
| --- | --- |

—

Den uppdaterade prognosen om kvalifikationer fram till 2020 släpptes och presenterades vid flera evenemang på hög nivå, bland annat kommissionens och det spanska ordförandeskapets konferenser.

| — | Man kom överens om strategi, metod och frågeformulär när det gällde en enkät för europeiska arbetsgivare om nya kompetensbehov. |
| --- | --- |

—

Man kom överens om strategi, metod och frågeformulär när det gällde en enkät för europeiska arbetsgivare om nya kompetensbehov.

| — | Rapporten ”Skills for green jobs” (kompetens för gröna arbetstillfällen) publicerades i samarbete med Internationella arbetsorganisationen och man diskuterade underlag för att mer miljövänliga arbetstillfällen vid flera konferenser, bland annat vid det belgiska ordförandeskapets konferens. |
| --- | --- |

—

Rapporten ”Skills for green jobs” (kompetens för gröna arbetstillfällen) publicerades i samarbete med Internationella arbetsorganisationen och man diskuterade underlag för att mer miljövänliga arbetstillfällen vid flera konferenser, bland annat vid det belgiska ordförandeskapets konferens.

| — | Vid flera undersökningar behandlades kompetensglapp: ”The skill matching challenge” (utmaningen med att matcha kompetens), ”Working and ageing” (arbete och åldrande) och ”The right skills for silver workers” (rätt kompetens för silverarbetare). |
| --- | --- |

—

Vid flera undersökningar behandlades kompetensglapp: ”The skill matching challenge” (utmaningen med att matcha kompetens), ”Working and ageing” (arbete och åldrande) och ”The right skills for silver workers” (rätt kompetens för silverarbetare).

Kvalifikationer för ett livslångt lärande

| — | Publicering av undersökningarna ”Changing qualifications – A review of qualifications policies and practices” (ändrade kvalifikationer – en genomgång av policy och praxis när det gäller kvalifikationer), ”Learning outcomes in VET curricula” (lärandemål i läroplanerna inom yrkesutbildningen) och bakgrundsdokument när det gäller ESCO-initiativet (European terminology on skills, competences, occupations and qualifications, europeisk terminologi om kompetens, sysselsättning och kvalifikationer) diskuterades vid flera workshoppar och EU-konferenser och bidrog med underlag till diskussionen om politiska alternativ. |
| --- | --- |

—

Publicering av undersökningarna ”Changing qualifications – A review of qualifications policies and practices” (ändrade kvalifikationer – en genomgång av policy och praxis när det gäller kvalifikationer), ”Learning outcomes in VET curricula” (lärandemål i läroplanerna inom yrkesutbildningen) och bakgrundsdokument när det gäller ESCO-initiativet (European terminology on skills, competences, occupations and qualifications, europeisk terminologi om kompetens, sysselsättning och kvalifikationer) diskuterades vid flera workshoppar och EU-konferenser och bidrog med underlag till diskussionen om politiska alternativ.

| — | Stöd till ELPGN (European lifelong guidance policy network, politiskt nätverk för europeisk vägledning för livslångt lärande). ”Lifelong guidance for better learning and working in Europe” (livslång vägledning för bättre lärande och arbete i Europa) och ”Guiding at-risk youth through learning to work” (vägleda riskgrupper bland ungdomar genom arbetsträning) utarbetades till det spanska ordförandeskapets konferens om yrkesutbildning. Undersökningen ”Socially responsible restructuring” (socialt ansvarsfull strukturomvandling), workshoppen ”Supporting longer working lives – Guidance and counselling for ageing workers” (stöd till längre yrkesliv - vägledning och rådgivning för äldre arbetstagare) och lärarhandledningsevenemang som stöd till entreprenörskap genom utbildning och vägledning gav underlag och bidrag till fortsatt utveckling. |
| --- | --- |

—

Stöd till ELPGN (European lifelong guidance policy network, politiskt nätverk för europeisk vägledning för livslångt lärande). ”Lifelong guidance for better learning and working in Europe” (livslång vägledning för bättre lärande och arbete i Europa) och ”Guiding at-risk youth through learning to work” (vägleda riskgrupper bland ungdomar genom arbetsträning) utarbetades till det spanska ordförandeskapets konferens om yrkesutbildning. Undersökningen ”Socially responsible restructuring” (socialt ansvarsfull strukturomvandling), workshoppen ”Supporting longer working lives – Guidance and counselling for ageing workers” (stöd till längre yrkesliv - vägledning och rådgivning för äldre arbetstagare) och lärarhandledningsevenemang som stöd till entreprenörskap genom utbildning och vägledning gav underlag och bidrag till fortsatt utveckling.

| — | Publicering av ”Professional development opportunities for in-company trainers” (möjligheter till yrkesutveckling för interna utbildare). Förberedande arbete med kommissionen om inrättandet av en gemensam ny tematisk arbetsgrupp för yrkesutbildare. |
| --- | --- |

—

Publicering av ”Professional development opportunities for in-company trainers” (möjligheter till yrkesutveckling för interna utbildare). Förberedande arbete med kommissionen om inrättandet av en gemensam ny tematisk arbetsgrupp för yrkesutbildare.

| — | Bidrag till arbetsgruppen om vuxenutbildning och kommissionens handlingsplan för vuxenutbildning. Avslutande av undersökningen ”Learning while working – success stories of workplace learning in Europe” (lärande genom arbete – framgångsberättelser om lärande på arbetsplatsen i Europa). |
| --- | --- |

—

Bidrag till arbetsgruppen om vuxenutbildning och kommissionens handlingsplan för vuxenutbildning. Avslutande av undersökningen ”Learning while working – success stories of workplace learning in Europe” (lärande genom arbete – framgångsberättelser om lärande på arbetsplatsen i Europa).

| — | En strategirapport om genomförandet av riktlinjer för validering har utarbetats. Uppdatering (med kommissionen) och värd för den europeiska inventeringen av validering (webbplats). Bidrag till innehållet till den kommande rådsrekommendationen om validering av icke formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

En strategirapport om genomförandet av riktlinjer för validering har utarbetats. Uppdatering (med kommissionen) och värd för den europeiska inventeringen av validering (webbplats). Bidrag till innehållet till den kommande rådsrekommendationen om validering av icke formellt och informellt lärande.

Forskning om yrkesutbildning

| — | Preliminärt underlag när det gäller yrkesutbildningens ekonomiska och sociala vinster presenterades vid forskningskonferenser om europeisk yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Preliminärt underlag när det gäller yrkesutbildningens ekonomiska och sociala vinster presenterades vid forskningskonferenser om europeisk yrkesutbildning.

| — | ”Employer provided training in Europe” (utbildning anordnad av arbetsgivare i Europa) bedömdes och resultaten publicerades. Centrumet fortsatte parallellt att bidra till utvecklingen av europeisk statistik och europeiska indikatorer. |
| --- | --- |

—

”Employer provided training in Europe” (utbildning anordnad av arbetsgivare i Europa) bedömdes och resultaten publicerades. Centrumet fortsatte parallellt att bidra till utvecklingen av europeisk statistik och europeiska indikatorer.

Kommunikation och spridning

Positiva effekter av den nya webbplatsen och målinriktade publikationsformat, t.ex. informationsblad. Ökat gensvar från pressen genom regelbundna pressmeddelanden. Elektroniska publikationsformat minskade leveransförseningarna och togs emot väl. Viktiga målgrupper – till exempel ledamöter av Europaparlamentet – får stöd genom direkta bidrag till initiativ och gemensamt anordnande av workshoppar.

Nyckelindikatorer visar att centrumets aktiviteter har hög inverkan: centrumets arbete citeras i 88 politiska EU-dokument, 21 uppdrag kräver framtida bidrag. Centrumet bidrog direkt till 31 politiska EU-dokument. Markant ökning av webbtrafiken: besök (+ 53 % till 2009), unika besökare (+ 70 %), deltagande i 94 konferenser, 107 möten/evenemang anordnades av centrumet 2010, stor tillfredsställelse bland deltagarna (3,7 på en 4-poängsskala). 39 ”nya” publikationer och ytterligare 54 översättningar publicerades, 579 medieartiklar om centrumets arbete registrerades.

Mer information och indikatorer för resultatmätningssystem finns i årsrapporten 2010 (engelska, tyska och franska) och den årliga verksamhetsrapporten 2010 (www.cedefop.europa.eu).

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 13. | Centrumet har tagit del av revisionsrättens kommentar och bekräftar sitt åtagande att genomföra den överenskomna planen till 2013. |
| --- | --- |

13.

Centrumet har tagit del av revisionsrättens kommentar och bekräftar sitt åtagande att genomföra den överenskomna planen till 2013.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/134

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2010 samt akademins svar

2011/C 366/24

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF, upphävt 2005 och ersatt med rådets beslut 2005/681/RIF (1). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen på grundval av gemensamma normer för högre polismän (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF, upphävt 2005 och ersatt med rådets beslut 2005/681/RIF (1). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen på grundval av gemensamma normer för högre polismän (2).

| 2. | Akademins budget för 2010 uppgick till 7,8 miljoner euro jämfört med 8,8 miljoner euro året innan. Akademin hade i slutet av året 31 anställda jämfört med 28 året innan. |
| --- | --- |

2.

Akademins budget för 2010 uppgick till 7,8 miljoner euro jämfört med 8,8 miljoner euro året innan. Akademin hade i slutet av året 31 anställda jämfört med 28 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat akademins årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat akademins årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med akademins finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med akademins finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i akademins årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i akademins årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av akademins finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av akademins finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Man blev tvungen att låta mer än 1,6 miljoner euro, motsvarande 48 % av de anslag som fördes över från 2009, förfalla 2010. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Man blev tvungen att låta mer än 1,6 miljoner euro, motsvarande 48 % av de anslag som fördes över från 2009, förfalla 2010. Detta strider mot budgetprincipen om ettårighet.

| 14. | Utgifterna för anordnande av kurser och seminarier utgör en betydande del av akademins budget. Akademins process för att godkänna ersättningsanspråk avseende denna verksamhet var slapphänt, särskild när det gällde de styrkande underlagens fullständighet. |
| --- | --- |

14.

Utgifterna för anordnande av kurser och seminarier utgör en betydande del av akademins budget. Akademins process för att godkänna ersättningsanspråk avseende denna verksamhet var slapphänt, särskild när det gällde de styrkande underlagens fullständighet.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE GRANSKNINGSRESULTAT

| 15. | En extern efterhandskontroll av anslag som använts för finansiering av privata utgifter under 2007 och 2008 har genomförts. De externa granskarna ansåg att det inte går att återvinna några ytterligare medel när det gäller detta. |
| --- | --- |

15.

En extern efterhandskontroll av anslag som använts för finansiering av privata utgifter under 2007 och 2008 har genomförts. De externa granskarna ansåg att det inte går att återvinna några ytterligare medel när det gäller detta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 256, 1.10.2005, s. 63.

1

(2)  I bilagan sammanfattas akademins behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i akademins budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 8 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 22 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller https://www.cepol.europa.eu/index.php?id=final-accounts

11

---

BILAGA

Europeiska polisakademin (Bramshill)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 87 i EUF-fördraget) | Tillnärmning av lagar








  ”1. | Unionen ska utveckla ett polissamarbete mellan alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra brottsbekämpande organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och utreda brott. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 87 i EUF-fördraget)

Tillnärmning av lagar

”1.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 får Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder om (...) |
| --- | --- |

2.

| b) | stöd till utbildning av personal samt samarbete om personalutbyte, utrustning och kriminalteknisk forskning (...)” |
| --- | --- |

b)

Akademins behörighet

Akademins behörighet

(Rådets beslut 2005/681/RIF)

(Rådets beslut 2005/681/RIF)

Mål

Mål

Akademins syfte ska vara att genom optimering av samarbetet mellan de olika delar som akademin består av bidra till utbildningen av medlemsstaternas högre polismän. Akademin ska stödja och utveckla ett europeiskt tillvägagångssätt när det gäller medlemsstaternas viktigaste problem med brottsbekämpning, brottsförebyggande verksamhet och upprätthållande av den allmänna ordningen och säkerheten, särskilt när det gäller gränsöverskridande frågor med anknytning till dessa problem.

Uppgifter

Uppgifter

| — | Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen.

| — | Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:






  a) | Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete. |
| --- | --- | --- |

—

Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:

a)

Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete.

| b) | Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

b)

Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet.

| c) | Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion. |
| --- | --- |

c)

Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion.

| — | Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar.

Organisation

Organisation

1 –   Styrelse

1 –

Styrelse

Sammansättning

Sammansättning

En delegation från varje medlemsstat.

Varje delegation ska ha en röst. Företrädare för kommissionen och för generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och Europol ska inbjudas att närvara vid mötena som observatörer utan rösträtt.

2 –   Direktör

2 –

Direktör

Direktören leder akademin och utses av styrelsen som också kan skilja direktören från dennes uppdrag.

3 –   Extern revision

3 –

Extern revision

Revisionsrätten.

4 –   Intern revision

4 –

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

5 –

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till akademins förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Medel till akademins förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

Budget

7,8 (8,8) miljoner euro

(8,8)

Personalstyrka

Personalstyrka

Tjänster enligt tjänsteförteckningen 2010: 26 (26) tillfälligt anställda.

(26)

Dessutom budgeterades 10 (13) tjänster för kontraktsanställda.

(13)

Medlemsstaterna sände även ut totalt: 4 (2) nationella exporter under året.

(2)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

1.   Kurser och seminarier

1.

Kurser och seminarier

Akademin anordnade 91 (88) kurser, seminarier och konferenser. En preliminär bedömning av utvärderingarna visar att den allmänna tillfredsställelsen med akademins verksamhet och utbildningsresultat är stor. Akademin sammanförde 2 198 tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter (841 utbildare och 1 997 deltagare) från 36 länder (EU:s medlemsstater och tredjeländer). Akademin anordnade 10 (7) aktiviteter till stöd för nätverket och införde systemet för rampartnerskapsavtal, vilket möjliggjorde bidragsöverenskommelserna för 2011 års program och senare. Inga aktiviteter sköts upp till det efterföljande kalenderåret.

(88)

(7)

2.   Yttre förbindelser

2.

Yttre förbindelser

Akademin ingick ett samarbetsavtal med Turkiets nationella polisinstitut och den kroatiska polisakademin den 7 december 2010. Akademin undertecknade även ett omarbetat samarbetsavtal med Islands nationella polisakademi och Norges polisuniversitet den 9 december 2010. Pågående förhandlingar inleddes med Ryssland, Georgien, Albanien och Montenegro om framtida samarbetsavtal (ett avtal och ett samförståndsavtal).

3.   Gemensamma kursplaner

3.

Gemensamma kursplaner

Under 2010 lades en gemensam kursplan för penningtvätt till de fem gemensamma kursplaner som redan hade börjat genomföras i medlemsstaterna: Europol, polisetik och förebyggande av korruption, våld i hemmet (I & II), människohandel och narkotikahandel.

4.   Utvärdering

4.

Utvärdering

En femårig utvärdering av akademins verksamhet avslutades under 2010.

5.   Forskning och vetenskap

5.

Forskning och vetenskap

Nätverket för nationella korrespondenter inom forskning och vetenskap och arbetsgruppen för forskning och vetenskap bidrog till utarbetandet av tre särskilda aktiviteter inom forskning och vetenskap i akademins arbetsprogram:

| 1) | Akademins årliga konferens om polisforskning och polisvetenskap. |
| --- | --- |

1)

Akademins årliga konferens om polisforskning och polisvetenskap.

| 2) | Forskningssymposium om ”polisarbete och mångfald”. |
| --- | --- |

2)

Forskningssymposium om ”polisarbete och mångfald”.

| 3) | Symposium om polisbevakning vid större offentliga evenemang. |
| --- | --- |

3)

Symposium om polisbevakning vid större offentliga evenemang.

Ytterligare två nummer av akademins forsknings- och vetenskapsbulletin publicerades på webbplatsen. Rapporten om enkäten om polisutbildning i Europa och Bologna avslutades. Akademins bidrag presenterades vid det internationella symposiet i kriminologi i Stockholm och Europeiska kriminologsällskapets årliga konferens. Akademins e-bibliotek fortsätter att växa och används som en kunskapsbank för registrerade användare av e-Net.

6.   Projektet Euromed Police II

6.

Projektet Euromed Police II

Euromed-projektet har uppnått sina operativa mål och stängdes den 30 september 2010.

7.   Utbytesprogram

7.

Utbytesprogram

Akademins utbytesprogram, ett ettårsprojekt, startade 2009 och avslutades 2010. Den första utbytesperioden ägde rum från oktober till december 2009 och den andra från januari till mars 2010. Utbytet för högre polismän pågick i 12–14 kalenderdagar och i 18–22 kalenderdagar för utbildningspersonal. 51 deltagare från 21 medlemsstater deltog under de två första utbytesperioderna. Prioriterade ämnen var närpolisverksamhet eller organiserad brottslighet (högre polismän) och lärandemiljö (utbildare). Efter en ändring av bidraget användes den kvarstående budgeten till en tredje utbytesperiod som 88 högre polismän deltog i.

8.   Elektroniskt nätverk (e-Net)

8.

Elektroniskt nätverk (e-Net)

Akademins e-Net (elektroniskt nätverk) hade 102 000 unika besökare (en ökning med 34 % jämfört med 2009) (76 000) och 6 226 registrerade användare i slutet av 2010 (903). Akademins system för lärande visade sig vara högst framgångsrikt, inte bara genom att det gav stöd till akademins traditionella aktiviteter som kurser och seminarier utan genom att det också blev en plattform för förmedling av information till utbytesprogrammet vid akademin/programmet förebyggande och bekämpande av brott (Isec) och flera arbetsgrupper. År 2010 blev också dokumenthanteringssystemet den viktigaste källan när det gällde möteshandlingar för alla förvaltningsgrupper där flera grupper uteslutande använde det till dokumentspridning.

(76 000)

(903)

Källa: Uppgifter från akademin.

Källa:

---

AKADEMINS SVAR

| 13. | För att undvika att den situation som beskrivs av revisionsrätten upprepas har man fastställt stränga kriterier för överföringen av anslag för 2010 så att antalet förfallna anslag under 2011 minimeras. I juni 2011 såg man över alla ofullbordade åtaganden för att bättre övervaka användningen av budgeten och genomföra budgeten för 2011 på bästa sätt. |
| --- | --- |

13.

För att undvika att den situation som beskrivs av revisionsrätten upprepas har man fastställt stränga kriterier för överföringen av anslag för 2010 så att antalet förfallna anslag under 2011 minimeras. I juni 2011 såg man över alla ofullbordade åtaganden för att bättre övervaka användningen av budgeten och genomföra budgeten för 2011 på bästa sätt.

| 14. | Akademin har sett över processen för att godkänna ersättningsanspråk och de styrkande underlagen. Vidare har akademin anordnat en ny kurs för kursansvariga för att ytterligare förbättra kontrollen av kurserna och betalningsdokumentens kvalitet. |
| --- | --- |

14.

Akademin har sett över processen för att godkänna ersättningsanspråk och de styrkande underlagen. Vidare har akademin anordnat en ny kurs för kursansvariga för att ytterligare förbättra kontrollen av kurserna och betalningsdokumentens kvalitet.

| 15. | Akademin bekräftar revisionsrättens iakttagelse. Akademin kommer dock att fortsätta att försöka återvinna så mycket som möjligt av de medel som ännu inte återvunnits helt. |
| --- | --- |

15.

Akademin bekräftar revisionsrättens iakttagelse. Akademin kommer dock att fortsätta att försöka återvinna så mycket som möjligt av de medel som ännu inte återvunnits helt.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/140

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2010 samt Eurojusts svar

2011/C 366/25

INLEDNING

| 1. | Eurojust ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av utredningar och åtal som omfattar flera EU-medlemsstaters territorium samt även tredje land (2). |
| --- | --- |

1.

Eurojust ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av utredningar och åtal som omfattar flera EU-medlemsstaters territorium samt även tredje land (2).

| 2. | Efter att en ändringsbudget hade antagits uppgick Eurojusts slutliga budget för 2010 till 32,3 miljoner euro jämfört med 28,2 miljoner euro året innan. Eurojust hade vid årets slut 295 anställda jämfört med 248 året innan. |
| --- | --- |

2.

Efter att en ändringsbudget hade antagits uppgick Eurojusts slutliga budget för 2010 till 32,3 miljoner euro jämfört med 28,2 miljoner euro året innan. Eurojust hade vid årets slut 295 anställda jämfört med 248 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat Eurojusts årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat Eurojusts årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med Eurojusts finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med Eurojusts finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i Eurojusts årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i Eurojusts årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för Eurojusts årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för Eurojusts årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Den andel driftsutgifter under avdelning III som fördes över till 2011 utgjorde 38 % av budgeten för avdelning III. Dessa överföringar till påföljande år är alltför stora och strider mot principen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Den andel driftsutgifter under avdelning III som fördes över till 2011 utgjorde 38 % av budgeten för avdelning III. Dessa överföringar till påföljande år är alltför stora och strider mot principen om ettårighet.

ÖVRIGT

| 14. | Direktören för Eurojust är redovisningsskyldig inför den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för samtliga skyldigheter som anges i punkt 5, ”Direktörens ansvar”, men i praktiken ansvarar inte han eller hon för merparten av de dagliga förvaltningsbesluten som fattas av Eurojusts kollegium baserat på de tillämpliga bestämmelserna i inrättandeförordningen (12). De berörda aktörernas respektive roller och ansvarsområden skulle kunna omdefinieras så att man på ett verksamt sätt löser denna överlappning i fråga om redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

14.

Direktören för Eurojust är redovisningsskyldig inför den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för samtliga skyldigheter som anges i punkt 5, ”Direktörens ansvar”, men i praktiken ansvarar inte han eller hon för merparten av de dagliga förvaltningsbesluten som fattas av Eurojusts kollegium baserat på de tillämpliga bestämmelserna i inrättandeförordningen (12). De berörda aktörernas respektive roller och ansvarsområden skulle kunna omdefinieras så att man på ett verksamt sätt löser denna överlappning i fråga om redovisningsskyldighet.

| 15. | När det gäller upphandlingsförfaranden hade utvärderingskommittén i ett fall inte tillämpat den viktning som offentliggjorts i förfrågningsunderlaget. |
| --- | --- |

15.

När det gäller upphandlingsförfaranden hade utvärderingskommittén i ett fall inte tillämpat den viktning som offentliggjorts i förfrågningsunderlaget.

| 16. | Trots att man inte kan rekrytera från en reservlista som inte längre gäller rekryterades under 2010 en tjänsteman från en reservlista som hade upphört att gälla i januari 2009. |
| --- | --- |

16.

Trots att man inte kan rekrytera från en reservlista som inte längre gäller rekryterades under 2010 en tjänsteman från en reservlista som hade upphört att gälla i januari 2009.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 17. | Andelen lediga tjänster vid Eurojust i slutet av 2009,24 %, hade minskats till 13 % i slutet av 2010. |
| --- | --- |

17.

Andelen lediga tjänster vid Eurojust i slutet av 2009,24 %, hade minskats till 13 % i slutet av 2010.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Beslut av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust (EGT L 63, 6.3.2002, s. 1).

1

(2)  I bilagan sammanfattas Eurojusts behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i Eurojusts budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 17 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 5 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.eurojust.europa.eu

11

(12)  Artiklarna 28, 29, 30 och 36 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom rådets beslut 2003/659/RIF (EUT L 245, 29.9.2003, s. 44) och rådets beslut 2009/426/RIF (EUT L 138, 4.6.2009, s. 14).

12

---

BILAGA

Eurojust (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget

  (Artikel 85 i EUF- fördraget) | Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater eller som det krävs lagföring för på gemensamma grunder, på grundval av operationer som genomförs och information som lämnas av myndigheterna i medlemsstaterna och av Europol. |
| --- | --- |
| Eurojusts behörighet


  (Rådets beslut 2002/187/RIF) | Mål







  — | Främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 85 i EUF- fördraget)

Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater eller som det krävs lagföring för på gemensamma grunder, på grundval av operationer som genomförs och information som lämnas av myndigheterna i medlemsstaterna och av Europol.

Eurojusts behörighet

(Rådets beslut 2002/187/RIF)

Mål

—

Främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal.

| — | Förbättra samarbetet, särskilt genom att underlätta informationsutbyte, ömsesidig rättslig hjälp och verkställande av framställningar om utlämning. |
| --- | --- |

—

Förbättra samarbetet, särskilt genom att underlätta informationsutbyte, ömsesidig rättslig hjälp och verkställande av framställningar om utlämning.

| — | Stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal. |
| --- | --- |

—

Stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal.

| — | Bistå vid utredningar eller åtal som berör en medlemsstat och en tredje stat. |
| --- | --- |

—

Bistå vid utredningar eller åtal som berör en medlemsstat och en tredje stat.

| — | Bistå vid utredningar eller åtal som berör en medlemsstat och unionen. |
| --- | --- |

—

Bistå vid utredningar eller åtal som berör en medlemsstat och unionen.

Uppgifter

För att organisera samarbetet mellan de olika nationella domstolarna ska Eurojust agera

| — | genom sina nationella medlemmar eller |
| --- | --- |

—

genom sina nationella medlemmar eller

| — | som ett kollegium. |
| --- | --- |

—

som ett kollegium.

Om de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten beslutar att inte efterkomma en begäran från Eurojust som kollegium, ska de underrätta Eurojust om sitt beslut och om skälen till detta.

Organisation

1.   Kollegiet ska ansvara för Eurojusts organisation och funktion.

2.   Kollegiet ska bestå av nationella medlemmar från varje medlemsstat som har sänts ut i enlighet med medlemsstatens rättsliga system och som är åklagare, domare eller polistjänsteman med motsvarande behörighet.

3.   Kollegiet ska bland de nationella medlemmarna välja en ordförande.

4.   Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska kontrollera behandlingen av personuppgifter.

5.   Den administrativa direktören ska utses enhälligt av kollegiet.

6.   Extern revision

Revisionsrätten.

7.   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till Eurojusts förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

32,3 (28,2) miljoner euro, inbegripet inkomster avsatta för särskilda ändamål, 2 miljoner euro (projektet med en gemensam utredningsgrupp).

Personalstyrka den 31 december 2010

Medlemmar av kollegiet och tillhörande personal: 58 (47), varav

27 nationella medlemmar, 3 sambandsåklagare, 16 ställföreträdare och 12 assistenter.

185 (185) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 162 (141)

Övriga tjänster: 75 (60), varav

36 kontraktsanställda, 17 utstationerade nationella experter och 22 tillfällig personal.

Personalstyrka totalt: 295 (248),

varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 157 (131) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 157 (131)

| | administrativa uppgifter: 107 (89) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 107 (89)

| | blandade uppgifter: 31 (28) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 31 (28)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Antal samordningssammanträden

141 (131)

Antal ärenden totalt

1 424(1 193)

Bedrägeri: 631 (612)

Narkotikahandel: 254 (230)

Terrorism: 25 (19)

Mord: 83 (90)

Människohandel: 87 (74)

Källa: Uppgifter från Eurojust.

---

EUROJUSTS SVAR

| 13. | På grund av mer verksamhet under 2010, har de automatiska överföringarna ökat jämfört med föregående år, främst beroende på projektet om en översikt av organisationsstrukturen, kostnader för ny datorinfrastruktur, samt dataprocess-kostnader. Om man undantar dessa tre komponenter, sågs en nedgång i överföringar totalt, om man jämför lika för lika. |
| --- | --- |

13.

På grund av mer verksamhet under 2010, har de automatiska överföringarna ökat jämfört med föregående år, främst beroende på projektet om en översikt av organisationsstrukturen, kostnader för ny datorinfrastruktur, samt dataprocess-kostnader. Om man undantar dessa tre komponenter, sågs en nedgång i överföringar totalt, om man jämför lika för lika.

| 14. | Kollegiet måste korrigera denna avvikelse, eller tackla denna strukturella brist med en ny regel. |
| --- | --- |

14.

Kollegiet måste korrigera denna avvikelse, eller tackla denna strukturella brist med en ny regel.

| 15. | För att förhindra denna typ av misstag i framtiden kommer Eurojust att säkerställa att kvalitetskraven i de tillämpade förfarandena i unionens anbud följs, samt att Eurojusts utvärderare kommer att vara medvetna om sitt ansvar när de deltar i gemensamma förfaranden med andra organisatoner. |
| --- | --- |

15.

För att förhindra denna typ av misstag i framtiden kommer Eurojust att säkerställa att kvalitetskraven i de tillämpade förfarandena i unionens anbud följs, samt att Eurojusts utvärderare kommer att vara medvetna om sitt ansvar när de deltar i gemensamma förfaranden med andra organisatoner.

| 16. | Fastän dokumentationen tillhörande nämnda rekryteringsfil inte var fullständig, bekräftade den dåvarande tillförordnade administrativa direktören att ett beslut fattats att förlänga nämnda reservlista. För att tillförsäkra att en sådan situation inte uppstår i framtiden, kommer Eurojust att vidta åtgärder för att säkerställa att alla beslut avseende rekryteringar dokumenteras ordentligt. |
| --- | --- |

16.

Fastän dokumentationen tillhörande nämnda rekryteringsfil inte var fullständig, bekräftade den dåvarande tillförordnade administrativa direktören att ett beslut fattats att förlänga nämnda reservlista. För att tillförsäkra att en sådan situation inte uppstår i framtiden, kommer Eurojust att vidta åtgärder för att säkerställa att alla beslut avseende rekryteringar dokumenteras ordentligt.

| 17. | Eurojust strävar efter att förbättra situationen ytterligare. |
| --- | --- |

17.

Eurojust strävar efter att förbättra situationen ytterligare.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/145

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2010 samt stiftelsens svar

2011/C 366/26

INLEDNING

| 1. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1). Stiftelsens uppdrag är att stödja omdaningen av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (Phare, Tacis, Cards och Meda) (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1). Stiftelsens uppdrag är att stödja omdaningen av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (Phare, Tacis, Cards och Meda) (2).

| 2. | Stiftelsens budget för 2010 uppgick till 19,3 miljoner euro jämfört med 20,2 miljoner euro året innan. Stiftelsen hade i slutet av året 128 anställda jämfört med 124 året innan. |
| --- | --- |

2.

Stiftelsens budget för 2010 uppgick till 19,3 miljoner euro jämfört med 20,2 miljoner euro året innan. Stiftelsen hade i slutet av året 128 anställda jämfört med 124 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat stiftelsens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat stiftelsens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med stiftelsens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med stiftelsens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i stiftelsens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i stiftelsens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för stiftelsens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för stiftelsens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas stiftelsens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i stiftelsens budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för nationella revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 15 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 16 juni 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.etf.europa.eu/Archive

11

---

BILAGA

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 166.3 i EUF-fördraget) | Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område. |
| --- | --- |
| Stiftelsens behörighet


  (Rådets förordning (EEG) nr 1360/90) | Mål







  — | Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och förordning (EG) nr 1638/2006 och senare tillhörande rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 166.3 i EUF-fördraget)

Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område.

Stiftelsens behörighet

(Rådets förordning (EEG) nr 1360/90)

Mål

—

Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och förordning (EG) nr 1638/2006 och senare tillhörande rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter.

| — | I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen. |
| --- | --- |

—

I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen.

Uppgifter

För att nå målet ska stiftelsen, under iakttagande av de befogenheter som tilldelats styrelsen och enligt de allmänna riktlinjer som har dragits upp för verksamheten på unionsnivå, ha följande uppgifter:

| — | Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna.

| — | Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet.

| — | Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer. |
| --- | --- |

—

Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer.

| — | Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet.

| — | På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna. |
| --- | --- |

—

På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna.

| — | Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

—

Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning.

Organisation

1 –   Styrelse

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre företrädare för kommissionen.

| — | Tre experter utan rösträtt som utses av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Tre experter utan rösträtt som utses av Europaparlamentet.

| — | Dessutom kan tre företrädare för partnerländerna delta som observatörer vid styrelsens möten. |
| --- | --- |

—

Dessutom kan tre företrädare för partnerländerna delta som observatörer vid styrelsens möten.

2 –   Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

3 –   Extern revision

Revisionsrätten.

Medel till stiftelsens förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

19,3 (20,2) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2010

| — | 96 (96) tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varav tillsatta 92 (86). |
| --- | --- |

—

96 (96) tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varav tillsatta 92 (86).

| — | 36 (38) övrig personal (lokalt anställda, kontraktsanställda och utstationerade nationella experter). |
| --- | --- |

—

36 (38) övrig personal (lokalt anställda, kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 128 (124), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 70 (64) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 70 (64)

| — | administrativa uppgifter: 31 (40) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 31 (40)

| — | uppgifter som rör intern samordning och kommunikation: 27 (20). |
| --- | --- |

—

uppgifter som rör intern samordning och kommunikation: 27 (20).

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Stiftelsen bidrar inom ramen för EU:s politik för yttre förbindelser till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i de 29 partnerländer som anges i förordningen och av styrelsen. Stiftelsens viktigaste uppgifter är att stödja EU:s politik och projekt, genom att göra politiska analyser, sprida och utbyta information och erfarenhet och stödja kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna.

Stiftelsens mervärde bygger på den neutrala, icke-kommersiella och unika etablerade kunskapsbas som består av expertis om utveckling av humankapitalet och dess koppling till sysselsättning. Det innefattar även expertis om hur man anpassar de metoder för utveckling av humankapitalet som används i EU och dess medlemsstater till förhållandena i partnerländerna.

Stiftelsen slutförde under 2010 framgångsrikt det första året av Turinprocessen (bedömning av 24 partnerländers yrkesutbildningspolitik) och bidrog till att utarbeta strategier och främja bästa praxis för utveckling och underlättade samordning och harmonisering. Stiftelsen bidrog även till den externa dimensionen av Europeiska unionens inre politik.

Stiftelsen arbetade också med sina huvuduppgifter enligt följande:

| — | Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna: 30 (30) output |
| --- | --- |

—

Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna: 30 (30) output

| — | Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna: 30 (67) output |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna: 30 (67) output

| — | Politisk analys: 29 (23) output |
| --- | --- |

—

Politisk analys: 29 (23) output

| — | Spridning och nätverksarbete: 30 (22) output. |
| --- | --- |

—

Spridning och nätverksarbete: 30 (22) output.

Output är ett mått på vilka resultat som uppnåtts i ett projekt och kopplar budgeten till stiftelsens uppgifter.

Utöver dessa uppgifter som utfördes inom ramen för stiftelsens arbetsprogram arbetade stiftelsen under året även med direkta förfrågningar från Europeiska kommissionen. Under 2010 rapporterades 105 (101) pågående förfrågningar från kommissionen, där 62 % (56 %) gällde IPA-länder, 30 % (40 %) ENPI och 7 % (4 %) DCI. En teknisk begäran var inte kopplad till något av de tre instrumenten.

| IPA | : | instrument för stöd inför anslutningen |
| --- | --- | --- |
| ENPI | : | europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument |
| DCI | : | finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete |

IPA

:

instrument för stöd inför anslutningen

ENPI

:

europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument

DCI

:

finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

Källa: Uppgifter från stiftelsen.

---

STIFTELSENS SVAR

| 1. | Stiftelsen har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Stiftelsen har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/150

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2010 samt institutets svar

2011/C 366/27

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 av den 26 maj 1975 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 av den 26 maj 1975 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2).

| 2. | Institutets budget för 2010 uppgick till 20,8 miljoner euro jämfört med 20,2 miljoner euro året innan. Institutet hade i slutet av året 101 anställda jämfört med 94 året innan. |
| --- | --- |

2.

Institutets budget för 2010 uppgick till 20,8 miljoner euro jämfört med 20,2 miljoner euro året innan. Institutet hade i slutet av året 101 anställda jämfört med 94 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med institutets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med institutets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i institutets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i institutets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Vid revisionen bedömer revisionsrätten även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Vid revisionen bedömer revisionsrätten även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för institutets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för institutets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 30.5.1975, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i institutets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.eurofound.europa.eu

11

---

BILAGA

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 151 i EUF-fördraget) | Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning. |
| --- | --- |
| Institutets behörighetsområde


  (Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005) | Mål

  Syftet med institutet ska vara att bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap om detta ämne. Den ska särskilt behandla följande ämnen:






  — | Villkoren på arbetsplatser. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 151 i EUF-fördraget)

Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.

Institutets behörighetsområde

(Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005)

Mål

Syftet med institutet ska vara att bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap om detta ämne. Den ska särskilt behandla följande ämnen:

—

Villkoren på arbetsplatser.

| — | Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning. |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning.

| — | Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare.

| — | Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet. |
| --- | --- |

—

Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet.

| — | Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet.

Uppgifter

| — | Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden.

| — | Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer. |
| --- | --- |

—

Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer.

| — | Genomföra undersökningar eller sluta avtal om studier och bidra till pilotprojekt. |
| --- | --- |

—

Genomföra undersökningar eller sluta avtal om studier och bidra till pilotprojekt.

| — | Samarbeta så nära som möjligt med specialiserade institut i medlemsstaterna och på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Samarbeta så nära som möjligt med specialiserade institut i medlemsstaterna och på internationell nivå.

Organisation

1.   Styrelsen

| — | En ledamot som företräder regeringen i varje medlemsstat,






  — | en ledamot som företräder arbetsgivarnas organisationer i varje medlemsstat, |
| --- | --- | --- |

—

En ledamot som företräder regeringen i varje medlemsstat,

—

en ledamot som företräder arbetsgivarnas organisationer i varje medlemsstat,

| — | en ledamot som företräder arbetstagarnas organisationer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

en ledamot som företräder arbetstagarnas organisationer i varje medlemsstat.

| — | Tre ledamöter som företräder kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre ledamöter som företräder kommissionen.

2.   Styrelsens arbetsutskott

| — | Ska bestå av 11 ledamöter; tre ledamöter från var och en av arbetsmarknadens parter och regeringarna, två från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ska bestå av 11 ledamöter; tre ledamöter från var och en av arbetsmarknadens parter och regeringarna, två från kommissionen.

| — | Den ska övervaka genomförandet av styrelsens beslut och vidta alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena. |
| --- | --- |

—

Den ska övervaka genomförandet av styrelsens beslut och vidta alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena.

3.   Den verkställande direktören ska utses av kommissionen på grundval av en kandidatlista som lagts fram av styrelsen, verkställa de beslut som fattas av styrelsen och dess arbetsutskott och förvalta institutet.

4.   Expertkommittén består av högst tre medlemmar från kommissionen, regeringarna och arbetsmarknadens parter och har som syfte att ge råd vid genomförandet av stora projekt och vid bedömningen av resultaten.

5.   Extern revision

Revisionsrätten.

6.   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

20,9 miljoner euro (20,2 miljoner euro)

Personalstyrka den 31 december 2010

101 tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 91 (81) den 31 december 2010.

Övrig personal:

| | Utstationerade nationella experter: 0 (0) |
| --- | --- |

Utstationerade nationella experter: 0 (0)

| | Kontraktsanställda: 10 (13) |
| --- | --- |

Kontraktsanställda: 10 (13)

| | Personalstyrka totalt: 101 (94) |
| --- | --- |

Personalstyrka totalt: 101 (94)

Anställda med uppgifter

| | inom verksamheten: 66 (62) |
| --- | --- |

inom verksamheten: 66 (62)

| | inom administrativa uppgifter: 31 (28) |
| --- | --- |

inom administrativa uppgifter: 31 (28)

| | med blandade uppgifter: 4 (4) |
| --- | --- |

med blandade uppgifter: 4 (4)

Produkter och tjänster

Bevakning och undersökningar

Nätverk av europeiska observationsorgan (NEO):

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO): 357 uppdateringar av information, 5 representativitetsstudier, årliga uppdateringar av lön och arbetstid, årlig översyn av arbetsmarknadsrelationerna, 6 komparativa analytiska rapporter. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO): 357 uppdateringar av information, 5 representativitetsstudier, årliga uppdateringar av lön och arbetstid, årlig översyn av arbetsmarknadsrelationerna, 6 komparativa analytiska rapporter.

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 107 uppdateringar av information, 6 komparativa analytiska rapporter om främjande av arbetssituationen för invandrad arbetskraft och egenföretagare. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 107 uppdateringar av information, 6 komparativa analytiska rapporter om främjande av arbetssituationen för invandrad arbetskraft och egenföretagare.

| — | European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1 258 faktablad om omstrukturering, 4 komparativa analytiska rapporter. |
| --- | --- |

—

European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1 258 faktablad om omstrukturering, 4 komparativa analytiska rapporter.

Undersökningar:

| — | Andra europeiska undersökningen om livskvalitet: sekundära analyser om familjeliv och yrkesliv. |
| --- | --- |

—

Andra europeiska undersökningen om livskvalitet: sekundära analyser om familjeliv och yrkesliv.

| — | Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet: förberedelse av fältarbete. |
| --- | --- |

—

Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet: förberedelse av fältarbete.

| — | Femte undersökningen om europeiska arbetsvillkor: fältarbete med 44 000 intervjuer i 34 länder; de första resultaten har publicerats (resumé). |
| --- | --- |

—

Femte undersökningen om europeiska arbetsvillkor: fältarbete med 44 000 intervjuer i 34 länder; de första resultaten har publicerats (resumé).

| — | Europeiska företagsundersökningen: en översiktsrapport har publicerats, sekundär analys om företagens flexibilitet och om deltidsarbete. |
| --- | --- |

—

Europeiska företagsundersökningen: en översiktsrapport har publicerats, sekundär analys om företagens flexibilitet och om deltidsarbete.

Sysselsättning och konkurrenskraft

| — | Investeringsfonder och omstrukturering |
| --- | --- |

—

Investeringsfonder och omstrukturering

| — | Globaliseringens effekter på utvalda sektorer: finansiella tjänster |
| --- | --- |

—

Globaliseringens effekter på utvalda sektorer: finansiella tjänster

| — | Nya former av entreprenörskap |
| --- | --- |

—

Nya former av entreprenörskap

| — | Arbetstidsförkortning (rapport ”Extending flexicurity – The potential of short-time working schemes” om vilka möjligheter arbetstidsförkortning kan innebära) |
| --- | --- |

—

Arbetstidsförkortning (rapport ”Extending flexicurity – The potential of short-time working schemes” om vilka möjligheter arbetstidsförkortning kan innebära)

Arbetsmarknadsrelationer och arbetsplatsutveckling

| — | Undantagsklausuler för löner |
| --- | --- |

—

Undantagsklausuler för löner

| — | Flexicurity (flexibilitet och trygghet)i kristider |
| --- | --- |

—

Flexicurity (flexibilitet och trygghet)i kristider

| — | Arbetsmarknadsrelationer i handelssektorn |
| --- | --- |

—

Arbetsmarknadsrelationer i handelssektorn

| — | Anställdas engagemang i företag inom ramen för stadgan för Europabolag |
| --- | --- |

—

Anställdas engagemang i företag inom ramen för stadgan för Europabolag

| — | Från nationella till sektorspecifika system för arbetsmarknadsrelationer |
| --- | --- |

—

Från nationella till sektorspecifika system för arbetsmarknadsrelationer

| — | Social dialog och recession inom bilindustrin |
| --- | --- |

—

Social dialog och recession inom bilindustrin

Social sammanhållning och livskvalitet

| — | Åtgärder för social inkludering av äldre |
| --- | --- |

—

Åtgärder för social inkludering av äldre

| — | Föräldrastöd |
| --- | --- |

—

Föräldrastöd

| — | Interkulturella åtgärder och relationer mellan olika grupper |
| --- | --- |

—

Interkulturella åtgärder och relationer mellan olika grupper

| — | Tendenser när det gäller livskvalitet i Europa 2003–2009 |
| --- | --- |

—

Tendenser när det gäller livskvalitet i Europa 2003–2009

| — | Hantering av hushållens skulder |
| --- | --- |

—

Hantering av hushållens skulder

Kommunikation och utbyte av idéer och erfarenheter

85 511 publikationer delades ut i tryckt form, 679 nya publikationer på webben och i tryckt form, 873 kontakter och informationsmöten med beslutsfattare på Europanivå, 1,8 miljoner besök, medieverksamhet som nådde 130 miljoner europeiska medborgare, 252 förfrågningar från journalister.

| — | Konferens om att kunna arbeta längre tack vare bättre arbetsförhållanden och nya organisationssätt för arbetet och karriären. |
| --- | --- |

—

Konferens om att kunna arbeta längre tack vare bättre arbetsförhållanden och nya organisationssätt för arbetet och karriären.

| — | Institutets seminarieserie: kompetensutveckling i Europa: utmaningar och åtgärder. |
| --- | --- |

—

Institutets seminarieserie: kompetensutveckling i Europa: utmaningar och åtgärder.

| — | 17 utställningar och 25 besök hos Eurofound. |
| --- | --- |

—

17 utställningar och 25 besök hos Eurofound.

Källa: Uppgifter från institutet.

---

EUROFOUNDS SVAR

| 1. | Eurofound har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Eurofound har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/156

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2010 samt centrumets svar

2011/C 366/28

INLEDNING

| 1. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 av den 8 februari 1993 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte ta fram och sprida objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 av den 8 februari 1993 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte ta fram och sprida objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2).

| 2. | Centrumets budget för 2010 uppgick till 16 miljoner euro jämfört med 14,7 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 78 anställda, vilket är samma antal som året innan. |
| --- | --- |

2.

Centrumets budget för 2010 uppgick till 16 miljoner euro jämfört med 14,7 miljoner euro året innan. Centrumet hade i slutet av året 78 anställda, vilket är samma antal som året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat centrumets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med centrumets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i centrumets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för centrumets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. Denna förordning och ändringarna av den upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 (EUT L 376, 27.12.2006, s. 1).

1

(2)  I bilagan sammanfattas centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i centrumets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 20 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 7 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index115776EN.html

11

---

BILAGA

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget

  (Artikel 168.1 i EUF-fördraget) | Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet

  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006) | Mål

  Förse unionen och dess medlemsstater med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.
  Centrumet ska prioritera följande områden:






  1) | Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya tendenser, i synnerhet när det gäller blandmissbruk. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168.1 i EUF-fördraget)

Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

Centrumets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006)

Mål

Förse unionen och dess medlemsstater med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.

Centrumet ska prioritera följande områden:

1)

Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya tendenser, i synnerhet när det gäller blandmissbruk.

| 2) | Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis. |
| --- | --- |

2)

Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis.

| 3) | Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning. |
| --- | --- |

3)

Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning.

| 4) | Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken. |
| --- | --- |

4)

Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken.

Uppgifter

| — | Samla in och analysera information. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera information.

| — | Förbättra metoderna för jämförelse av data. |
| --- | --- |

—

Förbättra metoderna för jämförelse av data.

| — | Förmedla data. |
| --- | --- |

—

Förmedla data.

| — | Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredje land. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredje land.

| — | Identifiera ny utveckling och förändrade mönster. |
| --- | --- |

—

Identifiera ny utveckling och förändrade mönster.

Organisation

1 –   Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen och två oberoende experter som utses av Europaparlamentet.

Den antar arbetsprogrammet, den allmänna verksamhetsrapporten och budgeten.

2 –   Direktör

Utses av styrelsen efter förslag av kommissionen.

3 –   Vetenskaplig kommitté

Avger yttranden. Består av som mest 15 välkända forskare som tillsätts på grund av sina expertkunskaper av styrelsen efter en uppmaning till intresseanmälan. Styrelsen kan också utse en expertpanel för den utvidgade vetenskapliga kommittén för riskbedömning av nya psykoaktiva ämnen.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

15,9 miljoner euro (14,7 miljoner euro). Bidrag från unionen: 94 % (97 %).

Personalstyrka den 31 december 2010

Antal tjänster i tjänsteförteckningen: 84 (82),

varav tillsatta: 78 (78)

- 27 (26) övrig personal (utstationerade nationella exporter, kontraktsanställda och korttidsanställda)

Personalstyrka totalt: 105 (104),

varav anställda

| | med uppgifter inom verksamheten: 63,5 (62,5) |
| --- | --- |

med uppgifter inom verksamheten: 63,5 (62,5)

| | med administrativa uppgifter och IT-stöduppgifter: 29,5 (30) |
| --- | --- |

med administrativa uppgifter och IT-stöduppgifter: 29,5 (30)

| | med blandade uppgifter: 12 (11,5) |
| --- | --- |

med blandade uppgifter: 12 (11,5)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Nätverk

Centrumet leder ett datanätverk för insamling och utbyte av information som benämns Reitox, Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk. Detta nätverk länkar samman de nationella informationsnätverken på narkotikaområdet, de specialiserade enheterna i medlemsstaterna och informationssystemen vid de internationella organisationer som centrumet samarbetar med.

Publikationer

| — | Årsrapport om narkotikasituationen i EU: 23 (23) språkversioner, publikation och interaktiv webbplats |
| --- | --- |

—

Årsrapport om narkotikasituationen i EU: 23 (23) språkversioner, publikation och interaktiv webbplats

| — | Publikation om utvalda frågor: 3 (2) |
| --- | --- |

—

Publikation om utvalda frågor: 3 (2)

| — | Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram |
| --- | --- |

—

Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram

| — | Allmän verksamhetsrapport: årlig 1 (1) |
| --- | --- |

—

Allmän verksamhetsrapport: årlig 1 (1)

| — | Nyhetsbrevet Drugnet Europe: 4 (4) nummer |
| --- | --- |

—

Nyhetsbrevet Drugnet Europe: 4 (4) nummer

| — | Fokus på narkotika (informationsblad): 0 (2) nummer |
| --- | --- |

—

Fokus på narkotika (informationsblad): 0 (2) nummer

| — | EMCDDA Vetenskaplig monografi: 1 (1); |
| --- | --- |

—

EMCDDA Vetenskaplig monografi: 1 (1);

| — | EMCDDA Insights: 0 (1); |
| --- | --- |

—

EMCDDA Insights: 0 (1);

| — | EMCDDA tematiska rapporter: 1 (4) |
| --- | --- |

—

EMCDDA tematiska rapporter: 1 (4)

| — | Gemensamma publikationer: 3 (1) |
| --- | --- |

—

Gemensamma publikationer: 3 (1)

| — | Narkotikaprofiler: 3 (3) nya och 14 (11) uppdaterade |
| --- | --- |

—

Narkotikaprofiler: 3 (3) nya och 14 (11) uppdaterade

| — | Tekniska och vetenskapliga undersökningar, bland annat artiklar och vetenskapliga sammanfattningar: 26 (23) |
| --- | --- |

—

Tekniska och vetenskapliga undersökningar, bland annat artiklar och vetenskapliga sammanfattningar: 26 (23)

| — | Vetenskapliga affischer: 1 (22) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga affischer: 1 (22)

| — | System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte). |
| --- | --- |

—

System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte).

Andra webbplatser

Skapande och uppdatering av samt utveckling av innehållet på centrumets officiella webbplats som bland annat innehåller följande:

| — | Landöversikter. |
| --- | --- |

—

Landöversikter.

| — | Översikter över narkotikabehandlingar och profiler för förebyggande. |
| --- | --- |

—

Översikter över narkotikabehandlingar och profiler för förebyggande.

| — | Europeiska rättsdatabasen om narkotika. |
| --- | --- |

—

Europeiska rättsdatabasen om narkotika.

| — | Samling av utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

—

Samling av utvärderingsinstrument.

| — | Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika, minskning av skadeverkningar och behandlingsprofiler). |
| --- | --- |

—

Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika, minskning av skadeverkningar och behandlingsprofiler).

| — | Temasidor. |
| --- | --- |

—

Temasidor.

| — | Publikationsdatabas. |
| --- | --- |

—

Publikationsdatabas.

Informationsbroschyrer:   1 (1);

Konferensmaterial 1 (0);

Medieprodukter: 14 (12) pressmeddelanden (5 på 23 språk) och 9 (6) faktablad; 1 (0) Power Point-presentation på 23 språk.

Deltagande i internationella konferenser/möten:   183 (174).

Anordnande av tekniska och vetenskapliga sammanträden:   83 (29).

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 1. | Centrumet har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Centrumet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/162

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2010 samt myndighetens svar

2011/C 366/29

INLEDNING

| 1. | Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2).

| 2. | Myndighetens budget för 2010 uppgick till 13,1 miljoner euro jämfört med 13,2 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 45 anställda jämfört med 46 året innan. |
| --- | --- |

2.

Myndighetens budget för 2010 uppgick till 13,1 miljoner euro jämfört med 13,2 miljoner euro året innan. Myndigheten hade i slutet av året 45 anställda jämfört med 46 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat myndighetens årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till myndighetens förvaltningsråd i enlighet med artikel 111 i rådets förordning (EG) nr 2100/94. |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till myndighetens förvaltningsråd i enlighet med artikel 111 i rådets förordning (EG) nr 2100/94.

Ordförandens ansvar

| 5. | Ordföranden ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (6). Ordföranden ska införa (7) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (8) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Ordföranden ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med myndighetens finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (6). Ordföranden ska införa (7) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (8) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i myndighetens årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (9). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (9). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (10) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning (10) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för myndighetens årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | I sin rapport om myndighetens årsredovisning för 2009 (11) pekade revisionsrätten på vissa brister som gällde hur myndigheten följde tillämpliga upphandlingsbestämmelser. Även om myndigheten har förbättrat sig på detta område, konstaterades brister, bland annat att budgetåtaganden hade bokförts innan rättsliga åtaganden hade ingåtts och när det gällde hur ett förhandlat upphandlingsförfarande hade genomförts. |
| --- | --- |

13.

I sin rapport om myndighetens årsredovisning för 2009 (11) pekade revisionsrätten på vissa brister som gällde hur myndigheten följde tillämpliga upphandlingsbestämmelser. Även om myndigheten har förbättrat sig på detta område, konstaterades brister, bland annat att budgetåtaganden hade bokförts innan rättsliga åtaganden hade ingåtts och när det gällde hur ett förhandlat upphandlingsförfarande hade genomförts.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 27.

1

(2)  I bilagan sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

6

(7)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

7

(8)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i myndighetens budgetförordning.

8

(9)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

9

(10)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 5 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing

10

(11)  EUT C 338, 14.12.2010, s. 168.

11

---

BILAGA

Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 36 i EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  Sådana förbud eller restriktioner (skydd av industriell och kommersiell äganderätt) får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 2100/94) | Mål







  — | Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 36 i EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

Sådana förbud eller restriktioner (skydd av industriell och kommersiell äganderätt) får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

Myndighetens behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2100/94)

Mål

—

Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter.

Uppgifter

| — | Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

—

Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt.

| — | Beslut avseende invändningar. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende invändningar.

| — | Beslut avseende överklaganden. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende överklaganden.

| — | Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

—

Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt.

Organisation

1 –   Ordförande

Leder myndigheten. Han eller hon utses av rådet på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen ska lägga fram efter förvaltningsrådets yttrande.

2 –   Förvaltningsrådet

Övervakar myndighetens arbetsprogram och fastställer bestämmelser för arbetsmetoder. Det består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt deras respektive ersättare.

3 –   Beslut om beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt fattas av kommittéer bestående av tre av myndighetens anställda och av överklagandenämnden vid överklaganden.

4 –   Kontroll av legaliteten i myndighetens åtgärder

Kommissionen kontrollerar legaliteten i de åtgärder som företas av myndighetens ordförande och för vilka det i unionsslagstiftningen inte föreskrivs legalitetskontroll av ett annat organ, samt i åtgärder av förvaltningsrådet som har samband med myndighetens budget.

5 –   Extern revision

Revisionsrätten.

6 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Förvaltningsrådet.

Medel till myndighetens förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Slutlig budget

13,1 miljoner euro (13,2 miljoner euro)

Personalstyrka den 31 december 2010

46 (46) tjänster i tjänsteförteckningen,

varav tillsatta: 45 (46).

Personalstyrka totalt: 45 (46),

varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 17,5 (17,5) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 17,5 (17,5)

| | administrativa uppgifter: 21,5 (22,5) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 21,5 (22,5)

| | blandade uppgifter: 6 (6) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 6 (6)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Mottagna ansökningar: 2 886(2 768)

Beviljade växtförädlarrätter: 2 303(2 596)

Unionens gällande växtförädlarrätter per den 31 december 2010: 17 610(16 785)

Internationellt samarbete inom växtförädlingsskydd

| — | Bidrag till genomförandet av växtförädlarrätter |
| --- | --- |

—

Bidrag till genomförandet av växtförädlarrätter

| — | Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europeiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer),UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Japan) |
| --- | --- |

—

Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europeiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer),UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Japan)

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter.

(2)  Internationella gemenskapen för odlare av asexuellt reproducerbara prydnadsväxter och fruktsorter.

(3)  European Seed Association (den europeiska utsädesföreningen).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (den afrikanska organisationen för immateriella rättigheter).

(5)  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.

(6)  Ministeriet för jordbruk, livsmedel och fiske (JP).

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 13. | Myndigheten har noterat kommentaren från revisionsrätten och försäkrar att den kommer att rikta särskild uppmärksamhet på de brister som revisorerna påpekat. |
| --- | --- |

13.

Myndigheten har noterat kommentaren från revisionsrätten och försäkrar att den kommer att rikta särskild uppmärksamhet på de brister som revisorerna påpekat.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/167

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2010 samt kontorets svar

2011/C 366/30

INLEDNING

| 1. | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993 (1). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (2). |
| --- | --- |

1.

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993 (1). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (2).

| 2. | Kontorets budget för 2010 uppgick till 365 miljoner euro jämfört med 338 miljoner euro året innan. Kontoret hade i slutet av året 741 anställda jämfört med 742 året innan. |
| --- | --- |

2.

Kontorets budget för 2010 uppgick till 365 miljoner euro jämfört med 338 miljoner euro året innan. Kontoret hade i slutet av året 741 anställda jämfört med 742 året innan.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat kontorets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat kontorets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till kontorets budgetkommitté i enlighet med artikel 137 i rådets förordning (EG) nr 40/94. |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till kontorets budgetkommitté i enlighet med artikel 137 i rådets förordning (EG) nr 40/94.

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med kontorets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (6). Direktören ska införa (7) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (8) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med kontorets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (6). Direktören ska införa (7) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (8) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i kontorets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i kontorets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (9). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (9). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning (10) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning (10) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för kontorets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för kontorets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Kontoret har inte antagit regler för återbetalning av avgifter. Återbetalningar för åren 2005, 2006 och 2007 var fortfarande bokförda som utestående fordringar i räkenskaperna per den 31 december 2010. |
| --- | --- |

13.

Kontoret har inte antagit regler för återbetalning av avgifter. Återbetalningar för åren 2005, 2006 och 2007 var fortfarande bokförda som utestående fordringar i räkenskaperna per den 31 december 2010.

| 14. | Kontoret spenderade 15 miljoner euro på 156 konsulter 2010. Av dessa hade 29 arbetat heltid i kontorets lokaler sedan mer än fem år tillbaka och sju sedan mer än nio år. Det finns anledning att reflektera över kostnad och nytta när det gäller kontorets användning av externa konsulter. |
| --- | --- |

14.

Kontoret spenderade 15 miljoner euro på 156 konsulter 2010. Av dessa hade 29 arbetat heltid i kontorets lokaler sedan mer än fem år tillbaka och sju sedan mer än nio år. Det finns anledning att reflektera över kostnad och nytta när det gäller kontorets användning av externa konsulter.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 15. | Kontorets kassa per den 31 december 2010 uppgick till totalt 495,4 miljoner euro (474,2 miljoner euro 2009). En likviditetsförvaltningspolicy har antagits av kontoret. Det ackumulerade budgetöverskottet per den 31 december 2010 var 428,8 miljoner euro. Det motsvarande beloppet för 2009 var 402,6 miljoner euro. |
| --- | --- |

15.

Kontorets kassa per den 31 december 2010 uppgick till totalt 495,4 miljoner euro (474,2 miljoner euro 2009). En likviditetsförvaltningspolicy har antagits av kontoret. Det ackumulerade budgetöverskottet per den 31 december 2010 var 428,8 miljoner euro. Det motsvarande beloppet för 2009 var 402,6 miljoner euro.

| 16. | De avgifter som kontoret har tagit ut för sina tjänster har under flera år varit högre än kontorets faktiska kostnader, och detta leder till ett betydande och ökande överskott. |
| --- | --- |

16.

De avgifter som kontoret har tagit ut för sina tjänster har under flera år varit högre än kontorets faktiska kostnader, och detta leder till ett betydande och ökande överskott.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 27 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 11, 14.1.1994, s. 1.

1

(2)  I bilagan sammanfattas kontorets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

6

(7)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

7

(8)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i kontorets budgetförordning.

8

(9)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

9

(10)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 30 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 1 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller www.oami.europa.eu

10

---

BILAGA

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 36 och 56 i fördraget om EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  Förbud eller restriktioner som grundas på intresset att skydda till industriell och kommersiell äganderätt får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.
  Inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen ska förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. |
| --- | --- |
| Kontorets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 40/94) | Mål

  Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.

  Uppgifter







  — | Ta emot och förvara ansökningar om registrering. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 36 och 56 i fördraget om EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

Förbud eller restriktioner som grundas på intresset att skydda till industriell och kommersiell äganderätt får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

Inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen ska förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten.

Kontorets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 40/94)

Mål

Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.

Uppgifter

—

Ta emot och förvara ansökningar om registrering.

| — | Pröva kraven för registrering och deras överensstämmelse med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Pröva kraven för registrering och deras överensstämmelse med unionslagstiftningen.

| — | Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det finns äldre nationella varumärken. |
| --- | --- |

—

Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det finns äldre nationella varumärken.

| — | Offentliggöra ansökningarna. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra ansökningarna.

| — | Undersöka eventuella invändningar från tredje part. |
| --- | --- |

—

Undersöka eventuella invändningar från tredje part.

| — | Registrera eller avslå ansökningar. |
| --- | --- |

—

Registrera eller avslå ansökningar.

| — | Granska ansökningar om upphävande eller ogiltighetsförklaring. |
| --- | --- |

—

Granska ansökningar om upphävande eller ogiltighetsförklaring.

| — | Behandla överklaganden av beslut. |
| --- | --- |

—

Behandla överklaganden av beslut.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat, en företrädare för kommissionen samt suppleanter för dessa. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat, en företrädare för kommissionen samt suppleanter för dessa.

Uppgift

| — | Ge råd åt direktören i frågor som faller under kontorets behörighet. |
| --- | --- |

—

Ge råd åt direktören i frågor som faller under kontorets behörighet.

| — | Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 120) till positionerna som direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden. |
| --- | --- |

—

Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 120) till positionerna som direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden.

2 –   Kontorets direktör

| — | Utses av rådet på grundval av en förteckning över högst tre kandidater som styrelsen har upprättat. |
| --- | --- |

—

Utses av rådet på grundval av en förteckning över högst tre kandidater som styrelsen har upprättat.

3 –   Budgetkommitté

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt suppleanter för dessa. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt suppleanter för dessa.

Uppgift

| — | Anta budgeten och budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet och fastställa priset på granskningsrapporter. |
| --- | --- |

—

Anta budgeten och budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet och fastställa priset på granskningsrapporter.

4 –   Beslut om ansökningar

Besluten fattas av

| — | granskarna, |
| --- | --- |

—

granskarna,

| — | invändningsenheterna, |
| --- | --- |

—

invändningsenheterna,

| — | enheten för administration av varumärken och juridiska frågor, |
| --- | --- |

—

enheten för administration av varumärken och juridiska frågor,

| — | annulleringsenheterna, |
| --- | --- |

—

annulleringsenheterna,

| — | överklagandenämnderna. |
| --- | --- |

—

överklagandenämnderna.

5 –   Extern revision

Revisionsrätten.

6 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Kontorets budgetkommitté.

Medel som står till kontorets förfogande 2010 (uppgifter för 2009)

Budget

365 (338) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2010

643 (658) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 608 (614) + 133 (128) övrig personal (extraanställda, utstationerade nationella experter, lokalt anställda, inhyrd personal samt särskilda rådgivare)

Personalstyrka totalt: 741 (742)

Produkter och tjänster 2010 (uppgifter för 2009)

Varumärken

Antal ansökningar: 98 200(88 300)

Antal registreringar: 100 800 (90 000)

Antal mottagna invändningar: 17 700 (13 900)

Överklaganden till överklagandenämnden: 2 570 (1 588)

Pågående överklaganden: 2 157 (1 378)

Modeller och mönster

Mottagna mönster: 74 700 (69 500)

Registrerade mönster: 73 500 (71 500)

Källa: Uppgifter från kontoret.

---

KONTORETS SVAR

| 13. | Kontoret kommer att utfärda ett administrativt beslut 2011 och förbättra internkontrollrutinerna för att minska de utestående beloppen som ska justeras i årsredovisningen. |
| --- | --- |

13.

Kontoret kommer att utfärda ett administrativt beslut 2011 och förbättra internkontrollrutinerna för att minska de utestående beloppen som ska justeras i årsredovisningen.

| 14. | I slutet av 2010 inledde kontoret en IT-revision för att över lag skapa en bättre balanserad och anpassad policy för utkontraktering.
  Till följd av dess strategiska plan som lades fram i maj 2011 och godkändes vid ett gemensamt möte för styrelsen och budgetkommittén fortsätter kontoret att se över sin upphandlingsstrategi med hänsyn till kostnad-nyttaanalys och principerna om effektivitet och ändamålsenlighet. Kontoret vidtar åtgärder för att internalisera specialiserade och viktiga funktioner och införa en lämplig förvaltningsstruktur och upphandlingsram för att hantera externa uppdragstagare. |
| --- | --- |

14.

I slutet av 2010 inledde kontoret en IT-revision för att över lag skapa en bättre balanserad och anpassad policy för utkontraktering.

Till följd av dess strategiska plan som lades fram i maj 2011 och godkändes vid ett gemensamt möte för styrelsen och budgetkommittén fortsätter kontoret att se över sin upphandlingsstrategi med hänsyn till kostnad-nyttaanalys och principerna om effektivitet och ändamålsenlighet. Kontoret vidtar åtgärder för att internalisera specialiserade och viktiga funktioner och införa en lämplig förvaltningsstruktur och upphandlingsram för att hantera externa uppdragstagare.

| 15. | Kontorets kassa per den 31 december 2010 omfattade 67 miljoner euro i förskottsinbetalningar från kunderna och anslag som överförts från 2010 till 2011. Detta belopp kan därför inte betraktas som överskott för kontoret. (Motsvarande belopp för 2009 uppgick till 72 miljoner euro.)
  Som en följd av likviditetsförvaltningspolicyn som antagits av budgetkommittén (i enlighet med revisionsrättens rekommendationer) placeras kontorets medel i centralbanker, banker med kreditbetyget AAA och andra mycket högt rankade internationella banker. Vidare har en årlig rapportering till budgetkommittén införts.
  När det gäller det ackumulerade budgetöverskottet vid årsslutet sänkte kontoret sina avgifter 2005 och 2009, vilket påverkade inkomsterna negativt från avgifter för gemenskapsvarumärken med 24 respektive 30 procent (baserat på budgetsiffrorna).
  Följande kommer kraftigt att minska det ackumulerade budgetöverskottet:
  Det första är investeringarna för att genomföra den strategiska planen som godkändes av kontorets styrelse och budgetmyndighet i maj 2011 och som syftar till organisatorisk kompetens och internationellt samarbete. Dessa uppgår till 129 miljoner euro. Den strategiska planen innefattar investeringar på 69 miljoner euro byggnader, 40 miljoner euro för samarbetsfonden, 4 miljoner euro för ytterligare förenkling och modernisering på IT-området och andra viktiga koncept som ska bidra till att uppnå ovannämnda mål.
  För det andra kommer de nya lagförslag som för närvarande utarbetas av kommissionen och som syftar till översyn av EU:s varumärkeslagstiftning också att bidra till en mer balanserad budget, liksom även den politiska överenskommelsen om att fördela 50 procent av avgiften för förnyelse på de nationella varumärkesorganen. Denna ska ligga till grund för samarbete för att förbättra harmoniseringen av praxis och verktyg inom området för varumärken och formgivningar till förmån för användarna (se rådets slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen).
  För det tredje överväger kommissionen att införa en mekanism för översyn av kontorets finansiella situation vartannat år.
  För det fjärde är kontoret redo att bli ett EU-organ för immateriella rättigheter som främjar hela EU:s intressen och att bilda ett europeiskt nätverk tillsammans med de nationella organen i slutanvändarnas intresse.
  I linje med ovanstående har kommissionen och kontoret nyligen undertecknat ett samförståndsavtal enligt vilket kontoret kommer att ansvara för ett antal verksamheter som rör det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Kommissionen har lagt fram ett lagförslag (KOM (2011) 288) om att helt överföra observationscentrumet till kontoret för att det inte ska finnas två EU-organ av samma slag. Den inledande konsekvensbedömningen av den löpande kostnaden för detta observationscentrum är mellan 3,3 och 5,5 miljoner euro om året.
  Den ekonomiska och administrativa självständigheten som fastställs i kontorets inrättandeförordning och även återspeglas i dess budgetram har gjort att kontoret kunnat införa verktyg för att markant förbättra resultatparametrarna i en krävande och föränderlig användarmiljö och förbättra sin sunda ekonomiska förvaltning. |
| --- | --- |

15.

Kontorets kassa per den 31 december 2010 omfattade 67 miljoner euro i förskottsinbetalningar från kunderna och anslag som överförts från 2010 till 2011. Detta belopp kan därför inte betraktas som överskott för kontoret. (Motsvarande belopp för 2009 uppgick till 72 miljoner euro.)

Som en följd av likviditetsförvaltningspolicyn som antagits av budgetkommittén (i enlighet med revisionsrättens rekommendationer) placeras kontorets medel i centralbanker, banker med kreditbetyget AAA och andra mycket högt rankade internationella banker. Vidare har en årlig rapportering till budgetkommittén införts.

När det gäller det ackumulerade budgetöverskottet vid årsslutet sänkte kontoret sina avgifter 2005 och 2009, vilket påverkade inkomsterna negativt från avgifter för gemenskapsvarumärken med 24 respektive 30 procent (baserat på budgetsiffrorna).

Följande kommer kraftigt att minska det ackumulerade budgetöverskottet:

Det första är investeringarna för att genomföra den strategiska planen som godkändes av kontorets styrelse och budgetmyndighet i maj 2011 och som syftar till organisatorisk kompetens och internationellt samarbete. Dessa uppgår till 129 miljoner euro. Den strategiska planen innefattar investeringar på 69 miljoner euro byggnader, 40 miljoner euro för samarbetsfonden, 4 miljoner euro för ytterligare förenkling och modernisering på IT-området och andra viktiga koncept som ska bidra till att uppnå ovannämnda mål.

För det andra kommer de nya lagförslag som för närvarande utarbetas av kommissionen och som syftar till översyn av EU:s varumärkeslagstiftning också att bidra till en mer balanserad budget, liksom även den politiska överenskommelsen om att fördela 50 procent av avgiften för förnyelse på de nationella varumärkesorganen. Denna ska ligga till grund för samarbete för att förbättra harmoniseringen av praxis och verktyg inom området för varumärken och formgivningar till förmån för användarna (se rådets slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen).

För det tredje överväger kommissionen att införa en mekanism för översyn av kontorets finansiella situation vartannat år.

För det fjärde är kontoret redo att bli ett EU-organ för immateriella rättigheter som främjar hela EU:s intressen och att bilda ett europeiskt nätverk tillsammans med de nationella organen i slutanvändarnas intresse.

I linje med ovanstående har kommissionen och kontoret nyligen undertecknat ett samförståndsavtal enligt vilket kontoret kommer att ansvara för ett antal verksamheter som rör det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Kommissionen har lagt fram ett lagförslag (KOM (2011) 288) om att helt överföra observationscentrumet till kontoret för att det inte ska finnas två EU-organ av samma slag. Den inledande konsekvensbedömningen av den löpande kostnaden för detta observationscentrum är mellan 3,3 och 5,5 miljoner euro om året.

Den ekonomiska och administrativa självständigheten som fastställs i kontorets inrättandeförordning och även återspeglas i dess budgetram har gjort att kontoret kunnat införa verktyg för att markant förbättra resultatparametrarna i en krävande och föränderlig användarmiljö och förbättra sin sunda ekonomiska förvaltning.

| 16. | Det är endast delvis sant att en sänkning av avgifterna automatiskt kommer att leda till att kontorets överskott minskar. Det har sig visat att mängden inkommande ansökningar har ökat avsevärt efter att denna åtgärd infördes. Under samma period har i själva verket ökningen av varumärkesansökningar i hög grad kompenserat för avgiftssänkningen i fråga om inkomster.
  Vidare kommer genomförandet av den strategiska plan som godkänts av kontorets styrande organ och andra faktorer som nämns i punkt 15 successivt att skapa balans i kontorets budget och göra att en betydande del av det ackumulerade överskottet används för ändamål som endast avser systemet för immateriella rättigheter.
  Slutligen vill kontoret understryka att rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken tydligt anger principen att nationella varumärkes- och formgivningssystem existerar parallellt med gemenskapens motsvarande system.
  I enlighet med lagstiftarens önskan genomför kontoret en strategisk plan som syftar till att ta fram konkreta åtgärder för att vidareutveckla denna modell i användarnas och industrins intresse.
  Kontoret anser att godtyckliga avgiftssänkningar inte nödvändigtvis leder till att överskottet minskar. Dessutom kan avgiftssänkningar sätta de nationella organens fortlevnad på spel. |
| --- | --- |

16.

Det är endast delvis sant att en sänkning av avgifterna automatiskt kommer att leda till att kontorets överskott minskar. Det har sig visat att mängden inkommande ansökningar har ökat avsevärt efter att denna åtgärd infördes. Under samma period har i själva verket ökningen av varumärkesansökningar i hög grad kompenserat för avgiftssänkningen i fråga om inkomster.

Vidare kommer genomförandet av den strategiska plan som godkänts av kontorets styrande organ och andra faktorer som nämns i punkt 15 successivt att skapa balans i kontorets budget och göra att en betydande del av det ackumulerade överskottet används för ändamål som endast avser systemet för immateriella rättigheter.

Slutligen vill kontoret understryka att rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken tydligt anger principen att nationella varumärkes- och formgivningssystem existerar parallellt med gemenskapens motsvarande system.

I enlighet med lagstiftarens önskan genomför kontoret en strategisk plan som syftar till att ta fram konkreta åtgärder för att vidareutveckla denna modell i användarnas och industrins intresse.

Kontoret anser att godtyckliga avgiftssänkningar inte nödvändigtvis leder till att överskottet minskar. Dessutom kan avgiftssänkningar sätta de nationella organens fortlevnad på spel.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/173

---

RAPPORT

om årsredovisningen för det europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2010 samt institutets svar

2011/C 366/31

INLEDNING

| 1. | Det europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2). Institutet blev helt självbestämmande 2010. |
| --- | --- |

1.

Det europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2). Institutet blev helt självbestämmande 2010.

| 2. | Institutets budget för 2010 uppgick till 6,5 miljoner euro. Institutet hade i slutet av året 29 anställda. |
| --- | --- |

2.

Institutets budget för 2010 uppgick till 6,5 miljoner euro. Institutet hade i slutet av året 29 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat institutets årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med institutets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med institutets finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i institutets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i institutets årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för institutets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för institutets årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 6 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  I bilagan sammanfattas institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 1.6.2000, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i institutets budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 16 juni 2011 och togs emot av revisionsrätten den 4 juli 2011. Den slutliga årsredovisningen finns på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.eige.europa.eu

11

---

BILAGA

Europeiska jämställdhetsinstitutet (Vilnius)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområden enligt fördraget


  (Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget). | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.
  Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |
| Institutets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning nr 1922/2006) | Mål

  Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

  Uppgifter







  — | Samla in, analysera och sprida relevant objektiv, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet, inbegripet forskningsresultat och bästa praxis. |

Unionens behörighetsområden enligt fördraget

(Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget).

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter.

Institutets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning nr 1922/2006)

Mål

Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

Uppgifter

—

Samla in, analysera och sprida relevant objektiv, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet, inbegripet forskningsresultat och bästa praxis.

| — | Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå genom att fastställa kriterier som förbättrar informationens enhetlighet samt att vid insamlingen av uppgifter beakta jämställdhetsfrågorna. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå genom att fastställa kriterier som förbättrar informationens enhetlighet samt att vid insamlingen av uppgifter beakta jämställdhetsfrågorna.

| — | Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan. |
| --- | --- |

—

Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan.

| — | Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa. |
| --- | --- |

—

Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa.

| — | Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet.

| — | Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning, uppmuntra till utbyte av uppgifter mellan forskare och främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i deras forskning. |
| --- | --- |

—

Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning, uppmuntra till utbyte av uppgifter mellan forskare och främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i deras forskning.

| — | Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet.

| — | Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel. |
| --- | --- |

—

Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel.

| — | Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter samt andra organisationer som är verksamma på jämställdhetsområdet på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter samt andra organisationer som är verksamma på jämställdhetsområdet på nationell och europeisk nivå.

| — | Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten.

| — | Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer. |
| --- | --- |

—

Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer.

| — | Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

—

Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna.

Organisation

1 –   Styrelse

Sammansättning

Arton företrädare utsedda av rådet på förslag från varje berörd medlemsstat och en ledamot, utsedd av kommissionen, vilken företräder kommissionen. De ledamöter som rådet utser ska företräda arton medlemsstater i samma ordningsföljd som de roterande ordförandeskapen.

Uppgifter

Anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt, budgeten, de årliga rapporterna and institutets interna regler samt styrelsens arbetsordning.

2 –   Expertforumets sammansättning

Ledamöter från behöriga organ som är specialiserade på jämställdhetsfrågor, varav en företrädare skall utses av varje medlemsstat, två ledamöter som företräder andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor skall utses av Europaparlamentet och tre ledamöter skall utses av kommissionen.

Uppgifter

Stödja direktören när det gäller att garantera kompetens och oberoende för institutets verksamhet, vara en mekanism för att utbyta information om jämställdhetsfrågor och se till att institutet samarbetar nära med behöriga organ i medlemsstaterna.

3 –   Direktör

Utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen föreslår.

Uppgifter

Direktören ska ansvara för de uppgifter som anges i förordning (EG) nr 1922/2006, utarbeta och genomföra institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt, förbereda styrelse- och expertforumsmöten, utarbeta och offentliggöra den årliga rapporten, handlägga alla personalfrågor, sköta den löpande administrationen och införa effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av institutets resultat i förhållande till dess mål.

4 –   Extern revision

Revisionsrätten.

5 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2010

Slutlig budget

6,5 miljoner euro, varav bidrag från unionen: 100 %

Personalstyrka den 31 december 2010

25 tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 23

6 övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

Personalstyrka totalt: 29, varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 18 |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 18

| — | administrativa uppgifter: 8 |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 8

| — | blandade uppgifter: 3 |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 3

Produkter och tjänster 2010

Institutets institutionella struktur

Slutförde institutets administrativa och ekonomiska självbestämmande och skapade förutsättningar för institutet att fungera fullt ut.

Färdigställde tjänsteförteckningen för 2010.

Utbildningsevenemang för de anställda: 11

Antal sammanträden: 10

Målområden: Stöd till forskning och politiskt arbete, jämställdhetsperspektiv, ökad medvetenhet och nätverksarbete

Antal påbörjade undersökningar: 8

Antal bidrag till ordförandeskapsländer: 2

Antal sammanträden: 3

Forskningsrapporter

Antal sammanträden: 2

Ej forskningsrelaterat material

Faktablad om jämställdhetsperspektiv: 3

Viktiga konferenser och evenemang

Logotyptävling i hela Europa: 1

Seminarium om intern kommunikationsstrategi: 1

Expertmöten och arbetsgrupper: 11

Samarbete med medlemsstaterna och andra institutioner

Medlemsstaterna: 2

Europeiska kommissionen: 2

Europaparlamentet: 1

Eurostat: 1

Externa intressenter: 12

Systerorganisationer: 2

Möten, arbetsgrupper och rundabordsöverläggningar totalt: 12

Källa: Uppgifter från institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 1. | Institutet har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Institutet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 15.12.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 366/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 366/179

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2010 samt byråns svar

2011/C 366/32

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut av den 6 april 2009 (2009/371/RIF) (1). Genom beslutet, som gäller från och med den 1 januari 2010, ersätts bestämmelserna i konventionen på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen om inrättandet av en europeisk polisbyrå (”Europolkonventionen”). Byrån ska ha som målsättning att stödja och stärka medlemsstaternas insatser och deras ömsesidiga samarbete vad gäller förebyggandet av och kampen mot organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut av den 6 april 2009 (2009/371/RIF) (1). Genom beslutet, som gäller från och med den 1 januari 2010, ersätts bestämmelserna i konventionen på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen om inrättandet av en europeisk polisbyrå (”Europolkonventionen”). Byrån ska ha som målsättning att stödja och stärka medlemsstaternas insatser och deras ömsesidiga samarbete vad gäller förebyggandet av och kampen mot organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater (2).

| 2. | Byråns budget för 2010 uppgick till 92,8 miljoner euro. Byrån hade i slutet av året 436 anställda. |
| --- | --- |

2.

Byråns budget för 2010 uppgick till 92,8 miljoner euro. Byrån hade i slutet av året 436 anställda.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat byråns årsredovisning (3), som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 4. | Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6). |
| --- | --- |

4.

Denna revisionsförklaring riktas till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (6).

Direktörens ansvar

| 5. | Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Direktören ska i egenskap av utanordnare verkställa budgeterade inkomster och utgifter i enlighet med byråns finansiella bestämmelser under eget ansvar och inom ramen för beviljade anslag (7). Direktören ska införa (8) den organisation och de system och rutiner för intern förvaltning och kontroll som krävs för att upprätta slutliga räkenskaper (9) som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, och se till att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

Revisionsrättens ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån sin revision avge en revisionsförklaring om tillförlitligheten i byråns årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 7. | Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och inom ramen för Issai (10). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida räkenskaperna innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8. | Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

8.

Vid revisionen vidtar revisionsrätten revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder revisionsrätten väljer att vidta beror på den riskbedömning som den gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen eller olagliga eller oriktiga transaktioner. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisionsrätten vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av räkenskaperna. Revisionsrätten bedömer även om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av räkenskaperna.

| 9. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för uttalandena nedan.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 10. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning (11) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 11. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

| 12. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

12.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 13. | Ett belopp på 22,6 miljoner euro har förts över till 2011, vilket motsvarar 25 % av budgeten för 2010. Överförandegraden var på 49 % för avdelning II – Administrativa utgifter och på 59 % för avdelning III – Driftsutgifter. Denna höga andel av överföringar, som motsvarades av små upplupna kostnader (2,9 miljoner euro), är för stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Ett belopp på 22,6 miljoner euro har förts över till 2011, vilket motsvarar 25 % av budgeten för 2010. Överförandegraden var på 49 % för avdelning II – Administrativa utgifter och på 59 % för avdelning III – Driftsutgifter. Denna höga andel av överföringar, som motsvarades av små upplupna kostnader (2,9 miljoner euro), är för stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Igors LUDBORŽS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 20 september 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37

1

(2)  I bilagan sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  Denna årsredovisning åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under året som bland annat innehåller en redovisning av utnyttjandegraden för anslagen och sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.

3

(4)  I räkenskaperna ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödestabellen, redogörelsen för ändringar i det egna kapitalet och bilagan till räkenskaperna som innehåller en beskrivning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklaringar.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet innehåller sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Artikel 33 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72).

7

(8)  Artikel 38 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Bestämmelserna om EU-organens årsredovisningar och löpande räkenskaper fastställs i kapitel 1 i avdelning VII i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23) och har införlivats i byråns budgetförordning.

9

(10)  Internationella revisorsförbundet (IFAC) och Internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

10

(11)  Den slutliga årsredovisningen upprättades den 8 september 2011 och togs emot av revisionsrätten den 12 september 2011. Den slutliga årsredovisningen som konsoliderats med kommissionens ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november efter det avslutade budgetåret. Årsredovisningen finns även på följande webbplats: http://eca.europa.eu eller http://www.europol.europa.eu.

11

Europeiska unionens officiella tidning

---

BILAGA

Europeiska polisbyrån (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 87–89 i EUF-fördraget) | Mål

  Byrån ska ha som målsättning att stödja och stärka medlemsstaternas behöriga myndigheters insatser och deras ömsesidiga samarbete vad gäller förebyggandet av och kampen mot organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets beslut om Europol av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (2009/371/RIF) (1) | Behörighet

  Byråns behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.

  Huvuduppgifter







  — | Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 87–89 i EUF-fördraget)

Mål

Byrån ska ha som målsättning att stödja och stärka medlemsstaternas behöriga myndigheters insatser och deras ömsesidiga samarbete vad gäller förebyggandet av och kampen mot organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater.

Byråns behörighet

(Rådets beslut om Europol av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (2009/371/RIF) (1)

Behörighet

Byråns behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.

Huvuduppgifter

—

Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser.

| — | Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enheten om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar. |
| --- | --- |

—

Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enheten om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar.

| — | Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna.

| — | Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas. |
| --- | --- |

—

Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas.

| — | Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser. |
| --- | --- |

—

Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser.

| — | Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet.

Ytterligare uppgifter

| — | Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar. |
| --- | --- |

—

Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar.

| — | Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet.

Dessutom bistå medlemsstaterna genom stöd, rådgivning och forskning särskilt på följande områden:

| — | Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin (Cepol). |
| --- | --- |

—

Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin (Cepol).

| — | Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna.

| — | Brottsförebyggande metoder. |
| --- | --- |

—

Brottsförebyggande metoder.

| — | Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden.

Och Byrån ska även verka som centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med rådets beslut 2005/511/RIF av den 12 juli 2005 om skydd av euron mot förfalskning genom att byrån utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron. Byrån får även främja samordning av de åtgärder som genomförs av medlemsstaternas behöriga myndigheter eller inom ramen för gemensamma utredningsgrupper för att bekämpa förfalskning av euron, i förekommande fall i samverkan med EU-enheter och organ i tredje stater. Byrån får, om så begärs, lämna ekonomiskt stöd till utredningar av euroförfalskning.

Organisation

1 –   Styrelse

En företrädare (och suppleant) för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen.

2 –   Direktör

| — | Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år). |
| --- | --- |

—

Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år).

| — | Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer för en period av fyra år som kan förnyas en gång. |
| --- | --- |

—

Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer för en period av fyra år som kan förnyas en gång.

| — | Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen. |
| --- | --- |

—

Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen.

3 –   Extern revision

| — | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten.

| — | Kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

—

Kommissionens tjänst för internrevision.

| — | Den gemensamma tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Den gemensamma tillsynsmyndigheten.

| — | Dessutom ska byrån ha en internrevisionsfunktion och ett uppgiftsskyddsombud – som ska agera på ett oberoende sätt och vara anställd vid byrån (inrättad på grundval av rådets beslut om inrättande av byrån). |
| --- | --- |

—

Dessutom ska byrån ha en internrevisionsfunktion och ett uppgiftsskyddsombud – som ska agera på ett oberoende sätt och vara anställd vid byrån (inrättad på grundval av rådets beslut om inrättande av byrån).

4 –   Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Parlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2010

Budget

92,8 miljoner euro

Personalstyrka

Totalt antal tjänster i tjänsteförteckningen: 453 (tillfälligt anställda), plus 25 nationella experter och 78 kontraktsanställda (inbegripet 6 lokalt anställda).

Produkter och tjänster 2010

Användarna generellt nöjda med byrån

Resultatet från den oberoende undersökningen 2010 bland byråns användare (584 användare, t.ex. utredare) visade att medlemsstaterna inte hade varit så nöjda med byrån sedan användarundersökningen infördes 2002.

1.   Strategiska produkter och tjänster (Strategisk analysförmåga)

| — | Avslutande av sex hotbildsbedömningar (införande av euron i Estland, lägesrapport om människohandel, hotbildsbedömning för Östersjön, hotbildsbedömning med hjälp av internet avseende den organiserade brottsligheten (2), hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten i Latinamerika och Västindien (3) och hotbildsbedömning för den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (4). |
| --- | --- |

—

Avslutande av sex hotbildsbedömningar (införande av euron i Estland, lägesrapport om människohandel, hotbildsbedömning för Östersjön, hotbildsbedömning med hjälp av internet avseende den organiserade brottsligheten (2), hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten i Latinamerika och Västindien (3) och hotbildsbedömning för den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (4).

| — | En studie om organiserad brottslighet (Organised Crime-Scan) (hotbildsbedömningar inriktade på nya eller framväxande hot och trender inom den organiserade brottsligheten) inleddes i syfte att åstadkomma strategiska produkter med högre relevans och som kan användas i rätt tid. Sju rapporter levererades. |
| --- | --- |

—

En studie om organiserad brottslighet (Organised Crime-Scan) (hotbildsbedömningar inriktade på nya eller framväxande hot och trender inom den organiserade brottsligheten) inleddes i syfte att åstadkomma strategiska produkter med högre relevans och som kan användas i rätt tid. Sju rapporter levererades.

| — | 100 % av byråns strategiska produkter (med undantag av kamp mot terrorism och motverkande av spridning) har anpassats efter resultaten från EU:s hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten (5). |
| --- | --- |

—

100 % av byråns strategiska produkter (med undantag av kamp mot terrorism och motverkande av spridning) har anpassats efter resultaten från EU:s hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten (5).

| — | Byrån stödde och bidrog till inrättandet av den nya policycykeln för EU. |
| --- | --- |

—

Byrån stödde och bidrog till inrättandet av den nya policycykeln för EU.

2.   Operativa produkter och tjänster

2.1   Byrån som stödcentrum för brottsbekämpande insatser

(Analysregister, rapporter om operativ analys och annan rapportering, operativt stöd på plats och från huvudkontoret och gemensamma utredningsgrupper)

| — | Byrån gav stöd till behöriga myndigheter i EU-medlemsstaterna i 11 738 gränsöverskridande fall, vilket innebär en ökning med 12 % under 2009. |
| --- | --- |

—

Byrån gav stöd till behöriga myndigheter i EU-medlemsstaterna i 11 738 gränsöverskridande fall, vilket innebär en ökning med 12 % under 2009.

| — | Stöd till djupgående analyser och operativt stöd gavs också i över 150 viktiga gränsöverskridande utredningar, av vilka några har pågått i ett eller två år och de flesta fortfarande pågår. |
| --- | --- |

—

Stöd till djupgående analyser och operativt stöd gavs också i över 150 viktiga gränsöverskridande utredningar, av vilka några har pågått i ett eller två år och de flesta fortfarande pågår.

| — | 35 % av de insatser som byrån gav stöd till var kopplade till droger, men byråns största operativa inverkan var på området för bekämpande av förfalskning av euron. |
| --- | --- |

—

35 % av de insatser som byrån gav stöd till var kopplade till droger, men byråns största operativa inverkan var på området för bekämpande av förfalskning av euron.

| — | Byrån var delaktigt i alla stora utredningar om bekämpande av förfalskning av euron i EU. Under 2010 gav byrån aktivt stöd i 838 fall av bedrägerier med betalkort, vilket resulterade i att fem stora tryckerier avvecklades. De utredningar om bekämpande av förfalskning av euron som byrån gav ekonomiskt stöd till (35) resulterade bland annat i att man beslagtog över 6 miljoner euro i förfalskade sedlar, gjorde 70 arresteringar och avvecklade 3 tryckerier. |
| --- | --- |

—

Byrån var delaktigt i alla stora utredningar om bekämpande av förfalskning av euron i EU. Under 2010 gav byrån aktivt stöd i 838 fall av bedrägerier med betalkort, vilket resulterade i att fem stora tryckerier avvecklades. De utredningar om bekämpande av förfalskning av euron som byrån gav ekonomiskt stöd till (35) resulterade bland annat i att man beslagtog över 6 miljoner euro i förfalskade sedlar, gjorde 70 arresteringar och avvecklade 3 tryckerier.

| — | Det finns interna förfaranden för alla korskontrolltjänster som anges i bestämmelsen om stöd till operativ verksamhet dygnet runt och sju dagar i veckan. |
| --- | --- |

—

Det finns interna förfaranden för alla korskontrolltjänster som anges i bestämmelsen om stöd till operativ verksamhet dygnet runt och sju dagar i veckan.

| — | En strukturerad och tillförlitlig databas över verksamhetens resultat skapades. Den gör det möjligt att centralisera information om verksamhet som stöds av byrån och att automatisera rapporteringen. |
| --- | --- |

—

En strukturerad och tillförlitlig databas över verksamhetens resultat skapades. Den gör det möjligt att centralisera information om verksamhet som stöds av byrån och att automatisera rapporteringen.

| — | Vid utgången av 2010 rapporterades 57 insatser som ökade medvetenheten om byråns stöd till gemensamma utredningsgrupper. |
| --- | --- |

—

Vid utgången av 2010 rapporterades 57 insatser som ökade medvetenheten om byråns stöd till gemensamma utredningsgrupper.

| — | Planen för att genomföra den regionala modellen färdigställdes den 30 september 2010. Den består av ett antal sammanlänkade delar: tjänstemän för regionalt stöd (Regional Support Officers), centrum för analysregister, underrättelseflöde, dokumenthantering, samordning med associerade arbetsgrupper etc. |
| --- | --- |

—

Planen för att genomföra den regionala modellen färdigställdes den 30 september 2010. Den består av ett antal sammanlänkade delar: tjänstemän för regionalt stöd (Regional Support Officers), centrum för analysregister, underrättelseflöde, dokumenthantering, samordning med associerade arbetsgrupper etc.

| — | Den kapacitet som krävs för att stödja genomförandet av avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism (Terrorist Finance Tracking Programme, TFTP) fanns tillgänglig inom tidsramen (genom inrättandet av en särskild enhet). |
| --- | --- |

—

Den kapacitet som krävs för att stödja genomförandet av avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism (Terrorist Finance Tracking Programme, TFTP) fanns tillgänglig inom tidsramen (genom inrättandet av en särskild enhet).

| — | En offentlig-privat partnerskapsplan (uppsökande program (Outreach Programme)) hade utarbetats vid utgången av 2010. |
| --- | --- |

—

En offentlig-privat partnerskapsplan (uppsökande program (Outreach Programme)) hade utarbetats vid utgången av 2010.

| — | En gemensam operativ plan med Interpol (6) var i slutet av förberedelsefasen vid utgången av 2010. |
| --- | --- |

—

En gemensam operativ plan med Interpol (6) var i slutet av förberedelsefasen vid utgången av 2010.

| — | En gemensam rapport om inre säkerhet från byråerna presenterades för cheferna för byråerna för rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

—

En gemensam rapport om inre säkerhet från byråerna presenterades för cheferna för byråerna för rättsliga och inrikes frågor.

| — | Byrån var ordförande för samarbetet mellan cheferna för byråer på området för rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

—

Byrån var ordförande för samarbetet mellan cheferna för byråer på området för rättsliga och inrikes frågor.

2.2   Byrån som EU:s centrum för information om brottslighet

(Kapacitet för informationshantering, Europols säkra kommunikationsmedel Siena (Secure Information Exchange Network Application), Europols informationssystem och nätverket av sambandskontor)

| — | Version 1.6 av byråns informationssystem (EIS) infördes den 31 januari 2010. |
| --- | --- |

—

Version 1.6 av byråns informationssystem (EIS) infördes den 31 januari 2010.

| — | Version 2.0 av Siena (7) levererades den 22 oktober 2010. |
| --- | --- |

—

Version 2.0 av Siena (7) levererades den 22 oktober 2010.

| — | Åtta medlemsstaters nationella kontor för återvinning av tillgångar var kopplade till Siena den 31 oktober 2010. Projektet kommer att fortsätta under 2011. |
| --- | --- |

—

Åtta medlemsstaters nationella kontor för återvinning av tillgångar var kopplade till Siena den 31 oktober 2010. Projektet kommer att fortsätta under 2011.

| — | Utarbetandet av alla affärsprocesser av betydelse för driftskompatibilitet och matchning av uppgifter fortskred under 2010. |
| --- | --- |

—

Utarbetandet av alla affärsprocesser av betydelse för driftskompatibilitet och matchning av uppgifter fortskred under 2010.

| — | Byråns kontaktpersoner ser till att det finns en direkt kommunikationsväg mellan byråns huvudkontor i Haag och byråns 27 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. Detta är ett unikt nätverk av 129 sambandsmän som har en viktig roll i den dagliga brottsbekämpande verksamheten genom att de underlättar utbytet av information och ger stöd till och samordnar pågående utredningar. Byrån är också värd för sambandsmän från tio länder och organisationer utanför EU som arbetar tillsammans med byrån på grundval av samarbetsavtal. Detta nätverk av sambandskontor stöds av säkra kommunikationskanaler som byrån tillhandahåller. Dessutom har byrån sänt två utstationerade kontaktpersoner till Washington (USA) och en till Interpols huvudkontor i Lyon (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Byråns kontaktpersoner ser till att det finns en direkt kommunikationsväg mellan byråns huvudkontor i Haag och byråns 27 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. Detta är ett unikt nätverk av 129 sambandsmän som har en viktig roll i den dagliga brottsbekämpande verksamheten genom att de underlättar utbytet av information och ger stöd till och samordnar pågående utredningar. Byrån är också värd för sambandsmän från tio länder och organisationer utanför EU som arbetar tillsammans med byrån på grundval av samarbetsavtal. Detta nätverk av sambandskontor stöds av säkra kommunikationskanaler som byrån tillhandahåller. Dessutom har byrån sänt två utstationerade kontaktpersoner till Washington (USA) och en till Interpols huvudkontor i Lyon (Frankrike).

2.3   Sakkunskap och utbildning

(Europols expertforum (Europol Platform for Experts, EPE)), forum för utbyte och lösningar för lagring av information samt kunskapsprodukter och kunskapstjänster, utbildning, konferenser och informationskampanjer)

| — | Byrån deltog aktivt i det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN). Oberoende av EUCPN fortsatte byrån att främja användningen av alternativa sätt att bekämpa den organiserade brottsligheten genom den arbetsgrupp som arbetar med organiserad brottslighet inom den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten. |
| --- | --- |

—

Byrån deltog aktivt i det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN). Oberoende av EUCPN fortsatte byrån att främja användningen av alternativa sätt att bekämpa den organiserade brottsligheten genom den arbetsgrupp som arbetar med organiserad brottslighet inom den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten.

| — | De övergripande principerna för byråns expertforum utarbetades och infördes. Fyra forum inrättades. |
| --- | --- |

—

De övergripande principerna för byråns expertforum utarbetades och infördes. Fyra forum inrättades.

| — | Det europeiska databassystemet för bomber började produceras i oktober 2010. |
| --- | --- |

—

Det europeiska databassystemet för bomber började produceras i oktober 2010.

| — | Ytterligare tre godkända utbildningsmoduler inom IT-brottslighet för den europeiska utbildningsgruppen när det gäller IT-brottslighet (European Cybercrime Training Education Group) togs fram, levererades och utvärderades. |
| --- | --- |

—

Ytterligare tre godkända utbildningsmoduler inom IT-brottslighet för den europeiska utbildningsgruppen när det gäller IT-brottslighet (European Cybercrime Training Education Group) togs fram, levererades och utvärderades.

| — | Framsteg gjordes i bedömningen av olika möjligheter till e-lärande i samarbete med Cepol (Europeiska polisakademin), och byrån var ämnet för Cepols första kurs med e-lärande. Andra kurser med e-lärande som är under utformning och som är av betydelse för byrån behandlar it-brottslighet och Schengenavtalet. |
| --- | --- |

—

Framsteg gjordes i bedömningen av olika möjligheter till e-lärande i samarbete med Cepol (Europeiska polisakademin), och byrån var ämnet för Cepols första kurs med e-lärande. Andra kurser med e-lärande som är under utformning och som är av betydelse för byrån behandlar it-brottslighet och Schengenavtalet.

2.4   Yttre förbindelser

(Förbindelser med samarbetspartner)

| — | Byrån samarbetar med ett antal EU-partner och med tredje länder och organisationer. Utbytet av information med dessa partner sker på grundval av samarbetsavtal. Två typer av avtal reglerar hur samarbetet med tredje part ska se ut. Strategiska avtal gör att de två berörda samarbetsparterna kan utbyta all information med undantag av personuppgifter, medan operativa avtal även gör det möjligt att utbyta personuppgifter. |
| --- | --- |

—

Byrån samarbetar med ett antal EU-partner och med tredje länder och organisationer. Utbytet av information med dessa partner sker på grundval av samarbetsavtal. Två typer av avtal reglerar hur samarbetet med tredje part ska se ut. Strategiska avtal gör att de två berörda samarbetsparterna kan utbyta all information med undantag av personuppgifter, medan operativa avtal även gör det möjligt att utbyta personuppgifter.

| — | Byrån samarbetar för närvarande med 17 länder utanför EU, 9 EU-organ och 3 andra internationella organisationer, däribland Interpol som deltar i många delar av byråns operativa verksamhet. |
| --- | --- |

—

Byrån samarbetar för närvarande med 17 länder utanför EU, 9 EU-organ och 3 andra internationella organisationer, däribland Interpol som deltar i många delar av byråns operativa verksamhet.

Cheferna för byråns nationella enheter i alla EU:s medlemsstater, bland annat observatörer från samarbetspartner (såsom Eurojust och Interpol) och kommissionen, träffas regelbundet för att bistå byrån i operativa frågor och stödja inrättandet av gemensamma utredningsgrupper där byrån deltar.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)  Ersätter bestämmelserna i konventionen på grundval av artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen om inrättandet av en europeisk polisbyrå (”Europolkonventionen”).

(2)  iOCTA.

(3)  LAC-OCTA.

(4)  COSI.

(5)  OCTA.

(6)  Internationella kriminalpolisorganisationen.

(7)  Secure Information Exchange Network Application.

---

EUROPOLS SVAR

| 13. | Europol godtar principen om ettårighet men vill påpeka att ett betydande belopp av överföringen berodde på att byrån flyttade till sitt nya huvudkontor under 2011 till följd av en försening av byggnadens färdigställande under 2010. Fördelningen av överföringarna (22,6 miljoner euro) är följande:






  — | 11,3 miljoner euro för utgifter avseende Europols nya huvudkontor. |
| --- | --- | --- |

13.

Europol godtar principen om ettårighet men vill påpeka att ett betydande belopp av överföringen berodde på att byrån flyttade till sitt nya huvudkontor under 2011 till följd av en försening av byggnadens färdigställande under 2010. Fördelningen av överföringarna (22,6 miljoner euro) är följande:

—

11,3 miljoner euro för utgifter avseende Europols nya huvudkontor.

| — | 1,8 miljoner euro avser kapitel 26 (artikel 58.4 i rådsbeslutet om Europol (rådsbeslutet): skulder rörande Europols tidigare rättsliga ram. |
| --- | --- |

—

1,8 miljoner euro avser kapitel 26 (artikel 58.4 i rådsbeslutet om Europol (rådsbeslutet): skulder rörande Europols tidigare rättsliga ram.

| — | 9,5 miljoner euro för övriga utgifter. |
| --- | --- |

—

9,5 miljoner euro för övriga utgifter.

Om utgifterna för Europols nya huvudkontor och utgifterna för artikel 58.4 i rådsbeslutet utelämnas uppgick överföringsgraden till 24 procent av budgetinkomsterna.

Europol kommer att vidta åtgärder efter kommentarerna från revisionsrätten.

---