# Az Európai Unió C 351E/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2011.351.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 351E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. december 2. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2011.351.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 351E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. december 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. július 6–8-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 298 E, 2010.11.4.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. július 6., kedd |
| 2011/C 351E/01 | Az Európai Unió balti-tengeri stratégiája és a makrorégiók szerepe a jövőbeli kohéziós politikábanAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről (2009/2230(INI)) | 1 |
| 2011/C 351E/02 | Az Európai Unió regionális politikájának hozzájárulása a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésreAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az EU regionális politikájának hozzájárulásáról a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre (2009/2234(INI)) | 8 |
| 2011/C 351E/03 | A közlekedés fenntartható jövőjeAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a közlekedés fenntartható jövőjéről (2009/2096(INI)) | 13 |
| 2011/C 351E/04 | A Petíciós Bizottság tevékenységéről szóló éves jelentés - 2009Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2009-es év során folytatott tanácskozásairól (2009/2139(INI)) | 23 |
| 2011/C 351E/05 | A fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítése, a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéseAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról (2009/2221(INI)) | 29 |
| 2011/C 351E/06 | Az atipikus szerződések, a foglalkoztatási pályák megóvása és a szociális párbeszéd új formáiAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az atipikus szerződésekről, a foglalkoztatási pályák megóvásáról, a rugalmas biztonságról és a szociális párbeszéd új formáiról (2009/2220(INI)) | 39 |
| 2011/C 351E/07 | Bizottsági zöld könyv az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásárólAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról szóló bizottsági zöld könyvről (2009/2153(INI)) | 48 |
| | 2010. július 7., szerda |
| 2011/C 351E/08 | A jegyzett társaságok igazgatóinak díjazása és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a jegyzett társaságok igazgatóinak díjazásáról és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiról (2010/2009(INI)) | 56 |
| 2011/C 351E/09 | A határokon átnyúló válságkezelés a banki ágazatbanAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló válságkezelésről a banki ágazatban (2010/2006(INI)) | 61 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 65 |
| 2011/C 351E/10 | Az európai pénzügyi stabilizációs eszköz és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása az európai pénzügyi stabilizációs eszközről és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusról, valamint a jövőbeli intézkedésekről | 69 |
| 2011/C 351E/11 | Izland európai uniós tagság iránti kérelmeAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása Izland európai uniós tagság iránti kérelméről | 73 |
| | 2010. július 8., csütörtök |
| 2011/C 351E/12 | Koszovó európai integrációs folyamataAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról | 78 |
| 2011/C 351E/13 | Albánia európai integrációjaAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Albánia európai integrációjáról | 85 |
| 2011/C 351E/14 | KirgizisztánAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről | 92 |
| 2011/C 351E/15 | A HIV/AIDS, tekintettel a 18. Nemzetközi AIDS Konferenciára (Bécs, 2010. július 18-23.)Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re adott uniós válasz jogokon alapuló megközelítéséről | 95 |
| 2011/C 351E/16 | A kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) 2010. augusztus 1-jei hatálybalépése és az EU szerepeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséről és az EU szerepéről | 101 |
| 2011/C 351E/17 | A KAP 2013 utáni jövőjeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről (2009/2236(INI)) | 103 |
| 2011/C 351E/18 | A halászati és akvakultúra-termékek EU-ba történő behozatalának szabályai a KHP jövőbeni reformja tükrébenAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről (2009/2238(INI)) | 119 |
| 2011/C 351E/19 | ZimbabwéAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Zimbabwéről, különösen Farai Maguwu ügyéről | 128 |
| 2011/C 351E/20 | Venezuela, különösen Maria Lourdes Afiuni ügyeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Venezueláról, különösen Maria Lourdes Afiuni ügyéről | 130 |
| 2011/C 351E/21 | Észak-KoreaAz Európai Parlament 2010. július. 8-i állásfoglalása Észak-Koreáról | 132 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. július 6–8-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 298 E, 2010.11.4.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. július 6., kedd

2011/C 351E/01

Az Európai Unió balti-tengeri stratégiája és a makrorégiók szerepe a jövőbeli kohéziós politikábanAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről (2009/2230(INI))

1

2011/C 351E/02

Az Európai Unió regionális politikájának hozzájárulása a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésreAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az EU regionális politikájának hozzájárulásáról a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre (2009/2234(INI))

8

2011/C 351E/03

A közlekedés fenntartható jövőjeAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a közlekedés fenntartható jövőjéről (2009/2096(INI))

13

2011/C 351E/04

A Petíciós Bizottság tevékenységéről szóló éves jelentés - 2009Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2009-es év során folytatott tanácskozásairól (2009/2139(INI))

23

2011/C 351E/05

A fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítése, a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítéseAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról (2009/2221(INI))

29

2011/C 351E/06

Az atipikus szerződések, a foglalkoztatási pályák megóvása és a szociális párbeszéd új formáiAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az atipikus szerződésekről, a foglalkoztatási pályák megóvásáról, a rugalmas biztonságról és a szociális párbeszéd új formáiról (2009/2220(INI))

39

2011/C 351E/07

Bizottsági zöld könyv az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásárólAz Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról szóló bizottsági zöld könyvről (2009/2153(INI))

48

2010. július 7., szerda

2011/C 351E/08

A jegyzett társaságok igazgatóinak díjazása és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a jegyzett társaságok igazgatóinak díjazásáról és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiról (2010/2009(INI))

56

2011/C 351E/09

A határokon átnyúló válságkezelés a banki ágazatbanAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló válságkezelésről a banki ágazatban (2010/2006(INI))

61

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

65

2011/C 351E/10

Az európai pénzügyi stabilizációs eszköz és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása az európai pénzügyi stabilizációs eszközről és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusról, valamint a jövőbeli intézkedésekről

69

2011/C 351E/11

Izland európai uniós tagság iránti kérelmeAz Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása Izland európai uniós tagság iránti kérelméről

73

2010. július 8., csütörtök

2011/C 351E/12

Koszovó európai integrációs folyamataAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról

78

2011/C 351E/13

Albánia európai integrációjaAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Albánia európai integrációjáról

85

2011/C 351E/14

KirgizisztánAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről

92

2011/C 351E/15

A HIV/AIDS, tekintettel a 18. Nemzetközi AIDS Konferenciára (Bécs, 2010. július 18-23.)Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re adott uniós válasz jogokon alapuló megközelítéséről

95

2011/C 351E/16

A kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) 2010. augusztus 1-jei hatálybalépése és az EU szerepeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséről és az EU szerepéről

101

2011/C 351E/17

A KAP 2013 utáni jövőjeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről (2009/2236(INI))

103

2011/C 351E/18

A halászati és akvakultúra-termékek EU-ba történő behozatalának szabályai a KHP jövőbeni reformja tükrébenAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről (2009/2238(INI))

119

2011/C 351E/19

ZimbabwéAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Zimbabwéről, különösen Farai Maguwu ügyéről

128

2011/C 351E/20

Venezuela, különösen Maria Lourdes Afiuni ügyeAz Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Venezueláról, különösen Maria Lourdes Afiuni ügyéről

130

2011/C 351E/21

Észak-KoreaAz Európai Parlament 2010. július. 8-i állásfoglalása Észak-Koreáról

132

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2010. július 6., kedd |
| 2011/C 351E/22 | Valdemar Tomasevski mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2010. július 6-i határozata a Valdemar Tomaševski mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2047(IMM)) | 137 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2010. július 6., kedd

2011/C 351E/22

Valdemar Tomasevski mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2010. július 6-i határozata a Valdemar Tomaševski mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2047(IMM))

137

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2010. július 6., kedd |
| 2011/C 351E/23 | A tagállamok csatlakozása a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt egyezményhez ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt, az 1948. május 10-i, 1966. november 16-i és 1972. november 30-i jegyzőkönyvekkel, valamint az 1982. június 24-i módosítással és az 1988. május 31-i módosítással kiegészített egyezményhez való csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE)) | 139 |
| 2011/C 351E/24 | A Barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyv megkötése ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/25 | Megállapodás az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia között a 2008/615/IB és a 2008/616/IB tanácsi határozat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/26 | Svájc és Liechtenstein részvétele a FRONTEX tevékenységében ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE)) | 141 |
| 2011/C 351E/27 | A statisztikai adatok minősége a túlzott hiány esetén követendő eljárás során *Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE)) | 142 |
| 2011/C 351E/28 | Az autóbusszal közlekedő utasok jogai ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács álláspontjáról az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD)) | 149 |
| P7_TC2-COD(2008)0237Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló.../ 2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 150 |
| I. MELLÉKLET | 166 |
| II. MELLÉKLET | 167 |
| 2011/C 351E/29 | A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD)) | 168 |
| P7_TC2-COD(2008)0246Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 169 |
| 2011/C 351E/30 | Intelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedésben és az egyéb közlekedési módokhoz való kapcsolódás ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából az első olvasat során kialakított álláspontról (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD)) | 169 |
| MELLÉKLET | 170 |
| 2011/C 351E/31 | A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményei ***IAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD)) | 171 |
| P7_TC1-COD(2009)0005Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az Unió tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 172 |
| MELLÉKLET | 173 |
| | 2010. július 7., szerda |
| 2011/C 351E/32 | Új élelmiszerek ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0002Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 175 |
| 2011/C 351E/33 | Ipari kibocsátások (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7- i jogalkotási állásfoglalása az ipari kibocsátásokról (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)) | 193 |
| P7_TC2-COD(2007)0286Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 194 |
| 2011/C 351E/34 | A fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségei ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD)) | 194 |
| P7_TC2-COD(2008)0198Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 195 |
| 2011/C 351E/35 | Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre ***IAz 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 195 |
| 2011/C 351E/36 | Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozása ***IAz Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 267 |
| 2011/C 351E/37 | A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***IA pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 321 |
| 2011/C 351E/38 | Az Európai Felügyeleti Hatóság ***IAz Európai Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatl (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 337 |
| 2011/C 351E/39 | Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság ***IAz Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 391 |
| 2011/C 351E/40 | A kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata ***IAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD)) | 446 |
| P7_TC1-COD(2009)0099Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 447 |
| 2011/C 351E/41 | Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 447 |
| | 2010. július 8., csütörtök |
| 2011/C 351E/42 | Az EU és az USA közötti megállapodás az EU-ból származó pénzügyi üzenetadatok feldolgozásáról és az USA részére való átadásáról a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljaira ***Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11222/1/2010/REV 1 és COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE)) | 453 |
| 2011/C 351E/43 | Európai Külügyi Szolgálat *Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Külügyi Szolgálat szervezeti felépítésének és működési rendjének meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE)) | 454 |
| P7_TC1-NLE(2010)0816Az Európai Parlament álláspontja, amely 2010. július 8-án került elfogadásra az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 455 |
| MELLÉKLET | 468 |
| MELLÉKLET | 470 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. július 6., kedd

2011/C 351E/23

A tagállamok csatlakozása a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt egyezményhez ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt, az 1948. május 10-i, 1966. november 16-i és 1972. november 30-i jegyzőkönyvekkel, valamint az 1982. június 24-i módosítással és az 1988. május 31-i módosítással kiegészített egyezményhez való csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

139

2011/C 351E/24

A Barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyv megkötése ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

140

2011/C 351E/25

Megállapodás az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia között a 2008/615/IB és a 2008/616/IB tanácsi határozat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

140

2011/C 351E/26

Svájc és Liechtenstein részvétele a FRONTEX tevékenységében ***Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

141

2011/C 351E/27

A statisztikai adatok minősége a túlzott hiány esetén követendő eljárás során *Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

142

2011/C 351E/28

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács álláspontjáról az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

149

P7_TC2-COD(2008)0237Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló.../ 2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

150

I. MELLÉKLET

166

II. MELLÉKLET

167

2011/C 351E/29

A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

168

P7_TC2-COD(2008)0246Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

169

2011/C 351E/30

Intelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedésben és az egyéb közlekedési módokhoz való kapcsolódás ***IIAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából az első olvasat során kialakított álláspontról (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

169

MELLÉKLET

170

2011/C 351E/31

A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményei ***IAz Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

171

P7_TC1-COD(2009)0005Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az Unió tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

172

MELLÉKLET

173

2010. július 7., szerda

2011/C 351E/32

Új élelmiszerek ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0002Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

175

2011/C 351E/33

Ipari kibocsátások (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7- i jogalkotási állásfoglalása az ipari kibocsátásokról (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

193

P7_TC2-COD(2007)0286Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

194

2011/C 351E/34

A fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségei ***IIAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

194

P7_TC2-COD(2008)0198Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

195

2011/C 351E/35

Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre ***IAz 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

195

2011/C 351E/36

Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozása ***IAz Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

267

2011/C 351E/37

A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***IA pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

321

2011/C 351E/38

Az Európai Felügyeleti Hatóság ***IAz Európai Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatl (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

337

2011/C 351E/39

Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság ***IAz Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

391

2011/C 351E/40

A kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata ***IAz Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

446

P7_TC1-COD(2009)0099Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

447

2011/C 351E/41

Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

447

2010. július 8., csütörtök

2011/C 351E/42

Az EU és az USA közötti megállapodás az EU-ból származó pénzügyi üzenetadatok feldolgozásáról és az USA részére való átadásáról a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljaira ***Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11222/1/2010/REV 1 és COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

453

2011/C 351E/43

Európai Külügyi Szolgálat *Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Külügyi Szolgálat szervezeti felépítésének és működési rendjének meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

454

P7_TC1-NLE(2010)0816Az Európai Parlament álláspontja, amely 2010. július 8-án került elfogadásra az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel

455

MELLÉKLET

468

MELLÉKLET

470

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. július 6–8-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 298 E, 2010.11.4. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. július 6., kedd

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/1

---

2010. július 6., keddAz Európai Unió balti-tengeri stratégiája és a makrorégiók szerepe a jövőbeli kohéziós politikában

P7_TA(2010)0254

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről (2009/2230(INI))

2011/C 351 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló közleményére (COM(2009)0248), valamint a közleményt kísérő indikatív cselekvési tervre,

tekintettel a Tanácsnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról 2009. október 26-án elfogadott következtetéseire,

tekintettel a tervezett, Oroszországot és Németországot összekötő balti-tengeri gázvezeték környezeti hatásáról szóló 2008. július 8-i állásfoglalására (1),

tekintettel az északi dimenzió keretébe foglalt balti-tengeri regionális stratégiáról szóló, 2006. november 16-i állásfoglalására (2),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló bizottsági közleményről szóló véleményére (ECO/261), valamint a „Makrorégiók közötti együttműködés – A balti-tengeri stratégia más európai makrorégiókra való kiterjesztése” című véleményére (ECO/251),

tekintettel a Régiók Bizottságának „A helyi és regionális hatóságok szerepe az új balti-tengeri stratégiában” című, 2009. április 21–22-i véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának a Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyvéről szóló saját kezdeményezésű véleményére (CdR 89/2009 végleges),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire (A7-0202/2010),

| A. | mivel az Európai Unió 2004-es bővítése óta a Balti-tenger az EU belső tengerévé vált, amely összeköti a balti-tengeri régió államait, ugyanakkor sajátos kihívást is jelent ezen államok számára, és mivel azok kölcsönös függésben állnak egymástól, és hasonló problémákkal szembesülnek, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió 2004-es bővítése óta a Balti-tenger az EU belső tengerévé vált, amely összeköti a balti-tengeri régió államait, ugyanakkor sajátos kihívást is jelent ezen államok számára, és mivel azok kölcsönös függésben állnak egymástól, és hasonló problémákkal szembesülnek,

| B. | mivel a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia iránymutatást ad a jövőbeli makrorégiókkal kapcsolatos stratégiák számára, és mivel a stratégia megvalósításának sikere modellértékű lehet a jövőbeli stratégiák megvalósítását illetően, |
| --- | --- |

B.

mivel a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia iránymutatást ad a jövőbeli makrorégiókkal kapcsolatos stratégiák számára, és mivel a stratégia megvalósításának sikere modellértékű lehet a jövőbeli stratégiák megvalósítását illetően,

| C. | mivel a funkcionális, közös célok és fejlesztési problémák köré csoportosuló régiók létrehozásának elképzelése hozzájárulhat az Európai Unió regionális politikája hatékonyságának fokozásához, |
| --- | --- |

C.

mivel a funkcionális, közös célok és fejlesztési problémák köré csoportosuló régiók létrehozásának elképzelése hozzájárulhat az Európai Unió regionális politikája hatékonyságának fokozásához,

| D. | mivel a regionális politika hatákonyságának fokozása érdekében, különös tekintettel annak 2013 utáni reformjára, határozottan támogatni és fejleszteni kell az integrált megközelítés elképzelését, valamint az uniós szintű stratégiává váló makroregionális stratégiák létrehozását, ugyanakkor ezek bevezetése nem vezethet a kohéziós politika nemzeti keretekbe való visszatereléséhez, |
| --- | --- |

D.

mivel a regionális politika hatákonyságának fokozása érdekében, különös tekintettel annak 2013 utáni reformjára, határozottan támogatni és fejleszteni kell az integrált megközelítés elképzelését, valamint az uniós szintű stratégiává váló makroregionális stratégiák létrehozását, ugyanakkor ezek bevezetése nem vezethet a kohéziós politika nemzeti keretekbe való visszatereléséhez,

| E. | mivel a Balti-tenger továbbra is az Európai Unió legszennyezettebb tengere, és annak környezeti állapota nem romolhat tovább a Balti-tengeren, valamint az azt körülvevő területeken (ideértve a nem EU-tagállamokban) végrehajtott nagy léptékű infrastrukturális projektek miatt, |
| --- | --- |

E.

mivel a Balti-tenger továbbra is az Európai Unió legszennyezettebb tengere, és annak környezeti állapota nem romolhat tovább a Balti-tengeren, valamint az azt körülvevő területeken (ideértve a nem EU-tagállamokban) végrehajtott nagy léptékű infrastrukturális projektek miatt,

| 1. | megelégedéssel fogadja, hogy az Európai Bizottság és az Európai Tanács támogatja a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát, amit a Parlament 2006 óta követel; |
| --- | --- |

1.

megelégedéssel fogadja, hogy az Európai Bizottság és az Európai Tanács támogatja a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát, amit a Parlament 2006 óta követel;

| 2. | különös megelégedéssel fogadja, hogy a tagállamok érdekelt felei, köztük nem csak a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, hanem a tudományos, üzleti körök és nem kormányzati szervezetek között széleskörű konzultáció alakult ki, ami azt mutatja, hogy a siker egyik döntő tényezője a stratégia terén végzett munkával kapcsolatos konzultációs folyamat és a partnerek bevonása a kezdetektől fogva; e tekintetben üdvözli, hogy a régióban civil társadalmi fórumot hoztak létre, például a balti-tengeri fellépéssel foglalkozó csúcstalálkozót, és az állami és a magánszféra szereplői számára közös fórumot teremtő hasonló kezdeményezések kidolgozására szólít fel a makrorégiókra vonatkozó jövőbeli stratégiák keretében; |
| --- | --- |

2.

különös megelégedéssel fogadja, hogy a tagállamok érdekelt felei, köztük nem csak a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, hanem a tudományos, üzleti körök és nem kormányzati szervezetek között széleskörű konzultáció alakult ki, ami azt mutatja, hogy a siker egyik döntő tényezője a stratégia terén végzett munkával kapcsolatos konzultációs folyamat és a partnerek bevonása a kezdetektől fogva; e tekintetben üdvözli, hogy a régióban civil társadalmi fórumot hoztak létre, például a balti-tengeri fellépéssel foglalkozó csúcstalálkozót, és az állami és a magánszféra szereplői számára közös fórumot teremtő hasonló kezdeményezések kidolgozására szólít fel a makrorégiókra vonatkozó jövőbeli stratégiák keretében;

| 3. | ezzel összefüggésben javasolja a helyi közösségek bevonásának fokozását a kiterjedtebb és célzottabb kommunikációs és konzultációs eszközök létrehozása révén, ideértve a helyi médiát (helyi televíziót, rádiót, valamint a nyomtatott és online napilapokat); kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy a balti-tengeri stratégiának szentelt különleges web portált, amely a központi kormányok és a helyi önkormányzatok, a nem kormányzati szervek és a balti-tengeri régióban működő más jogi személyek által vállalt, folyamatban lévő és jövőbeli projektekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjének fóruma lehetne; |
| --- | --- |

3.

ezzel összefüggésben javasolja a helyi közösségek bevonásának fokozását a kiterjedtebb és célzottabb kommunikációs és konzultációs eszközök létrehozása révén, ideértve a helyi médiát (helyi televíziót, rádiót, valamint a nyomtatott és online napilapokat); kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy a balti-tengeri stratégiának szentelt különleges web portált, amely a központi kormányok és a helyi önkormányzatok, a nem kormányzati szervek és a balti-tengeri régióban működő más jogi személyek által vállalt, folyamatban lévő és jövőbeli projektekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjének fóruma lehetne;

| 4. | üdvözli az EU 2020 stratégiát, amely összhangban áll a balti-tengeri stratégia célkitűzéseivel, és megjegyzi, hogy az EU 2020 stratégia hatékony keretül szolgálhat a balti-tengeri stratégia végrehajtása és megerősítése tekintetében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az EU 2020 stratégiát, amely összhangban áll a balti-tengeri stratégia célkitűzéseivel, és megjegyzi, hogy az EU 2020 stratégia hatékony keretül szolgálhat a balti-tengeri stratégia végrehajtása és megerősítése tekintetében;

| 5. | úgy véli, hogy a stratégia részét képező, integrált megközelítésen alapuló együttműködési keretek létrehozása lehetőséget nyújt arra, hogy racionálisabban és eredményesebben használják fel az uniós forrásokból, valamint az országok és különböző pénzügyi intézmények forrásaiból a környezetvédelem és a balti-tengeri régió fejlesztésére rendelkezésre álló pénzeszközöket; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a stratégia részét képező, integrált megközelítésen alapuló együttműködési keretek létrehozása lehetőséget nyújt arra, hogy racionálisabban és eredményesebben használják fel az uniós forrásokból, valamint az országok és különböző pénzügyi intézmények forrásaiból a környezetvédelem és a balti-tengeri régió fejlesztésére rendelkezésre álló pénzeszközöket;

| 6. | felhívja a figyelmet a balti-tengeri régióban a gazdasági fejlődés és az innováció tekintetében megfigyelhető aránytalanságokra, és annak szükségességére, hogy növeljék valamennyi terület potenciálját, ideértve a legfejlettebbeket is, hiszen azok segíthetik a leghátrányosabb helyzetben lévő régiók felzárkóztatását; rámutat a fejlődési és innovációs potenciállal rendelkező új területek támogatásának fontosságára, és arra, hogy ki kell használni a balti-tengeri stratégia és más jövőbeli makroregionális stratégiák hozzáadott értékében rejlő lehetőségeket olyan új szinergiaszint elérése érdekében, amely mérsékelheti a meglévő egyenlőtlenségeket annak érdekében, hogy a térségben magas fokú versenyképesség mellett tartós és közös jólét alakulhasson ki, ami kulcsfontosságú a társadalom elöregedése és a globalizáció által létrehozott új struktúrák közepette; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a balti-tengeri régióban a gazdasági fejlődés és az innováció tekintetében megfigyelhető aránytalanságokra, és annak szükségességére, hogy növeljék valamennyi terület potenciálját, ideértve a legfejlettebbeket is, hiszen azok segíthetik a leghátrányosabb helyzetben lévő régiók felzárkóztatását; rámutat a fejlődési és innovációs potenciállal rendelkező új területek támogatásának fontosságára, és arra, hogy ki kell használni a balti-tengeri stratégia és más jövőbeli makroregionális stratégiák hozzáadott értékében rejlő lehetőségeket olyan új szinergiaszint elérése érdekében, amely mérsékelheti a meglévő egyenlőtlenségeket annak érdekében, hogy a térségben magas fokú versenyképesség mellett tartós és közös jólét alakulhasson ki, ami kulcsfontosságú a társadalom elöregedése és a globalizáció által létrehozott új struktúrák közepette;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri régió mint gazdasági térség vonzerejének növelése érdekében szükség van a belső piac megerősítésére irányuló, meglévő európai uniós jogszabályok, például a szolgáltatási irányelv gyors és következetes átültetésére; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri régió mint gazdasági térség vonzerejének növelése érdekében szükség van a belső piac megerősítésére irányuló, meglévő európai uniós jogszabályok, például a szolgáltatási irányelv gyors és következetes átültetésére;

| 8. | felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy használják fel a 2007–2013. közötti időszakra szóló strukturális alapokat a stratégia megvalósításának lehető legszélesebb támogatása érdekében, különös tekintettel a gazdasági válság által leginkább sújtott területeken a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedés elősegítésében, ugyanakkor indokolt esetben javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket az operatív programok módosítására a jelenlegi programozási időszakban; kiemeli, hogy a régiók sajátos jellemzőinek kihasználása a strukturális alapok sokkal hatékonyabb felhasználását eredményezheti, és hozzáadott értéket teremthet regionális szinten; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy használják fel a 2007–2013. közötti időszakra szóló strukturális alapokat a stratégia megvalósításának lehető legszélesebb támogatása érdekében, különös tekintettel a gazdasági válság által leginkább sújtott területeken a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedés elősegítésében, ugyanakkor indokolt esetben javasolja, hogy hozzanak intézkedéseket az operatív programok módosítására a jelenlegi programozási időszakban; kiemeli, hogy a régiók sajátos jellemzőinek kihasználása a strukturális alapok sokkal hatékonyabb felhasználását eredményezheti, és hozzáadott értéket teremthet regionális szinten;

| 9. | megjegyzi, hogy a világméretű pénzügyi és gazdasági válság mély hatást gyakorolt minden országra a régióban, különösen a balti államokra; szorgalmazza, hogy a válság miatt ne gyengüljön az érdekelt felek elkötelezettsége az EU balti-tengeri stratégiája iránt; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a világméretű pénzügyi és gazdasági válság mély hatást gyakorolt minden országra a régióban, különösen a balti államokra; szorgalmazza, hogy a válság miatt ne gyengüljön az érdekelt felek elkötelezettsége az EU balti-tengeri stratégiája iránt;

| 10. | kifejezi azon meggyőződését, hogy a stratégia sikerének, valamint az újabb makroregionális stratégiák ambiciózus célkitűzései megvalósításának az a feltétele, hogy az összes területi dimenziójú lépést az ágazati politikák kontextusában, tehát a közös agrárpolitika, halászati politika, közlekedési politika, iparpolitika, kutatási politika és következetes infrastrukturális politika összefüggésében tegyék meg, és hogy a közösen meghatározott célok eléréséhez az adott területen rendelkezésre álló eszközöket egyesítsék; ebben az összefüggésben ragaszkodik ahhoz, hogy az új kihívások fényében tekintsék át ezeket a politikákat, és uniós szinten megfelelő szervezeti struktúrákat hozzanak létre, továbbá határozzák meg, hogy ezek hogyan kapcsolódjanak a meglévő nemzeti és helyi struktúrákhoz; |
| --- | --- |

10.

kifejezi azon meggyőződését, hogy a stratégia sikerének, valamint az újabb makroregionális stratégiák ambiciózus célkitűzései megvalósításának az a feltétele, hogy az összes területi dimenziójú lépést az ágazati politikák kontextusában, tehát a közös agrárpolitika, halászati politika, közlekedési politika, iparpolitika, kutatási politika és következetes infrastrukturális politika összefüggésében tegyék meg, és hogy a közösen meghatározott célok eléréséhez az adott területen rendelkezésre álló eszközöket egyesítsék; ebben az összefüggésben ragaszkodik ahhoz, hogy az új kihívások fényében tekintsék át ezeket a politikákat, és uniós szinten megfelelő szervezeti struktúrákat hozzanak létre, továbbá határozzák meg, hogy ezek hogyan kapcsolódjanak a meglévő nemzeti és helyi struktúrákhoz;

| 11. | úgy véli, hogy a stratégia területi dimenziója hozzájárul a területi kohézióval kapcsolatos elképzelések konkretizálásához és fejlesztéséhez, amely kohéziót a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és társadalmi kohézióval egyenlő fontosságúként kezel, és ezt szem előtt tartva felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson aktív párbeszédet az EU makroregionális politikáinak a 2013 utáni időszakban betöltendő szerepéről, valamint azok hatásáról; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a stratégia területi dimenziója hozzájárul a területi kohézióval kapcsolatos elképzelések konkretizálásához és fejlesztéséhez, amely kohéziót a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és társadalmi kohézióval egyenlő fontosságúként kezel, és ezt szem előtt tartva felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson aktív párbeszédet az EU makroregionális politikáinak a 2013 utáni időszakban betöltendő szerepéről, valamint azok hatásáról;

| 12. | egyedi rendelkezések kidolgozását ösztönzi a küszöbön álló, strukturális alapokról szóló általános rendelet keretében, a területi együttműködésre vonatkozó rendelkezések alapján, amelyek világosak és figyelembe veszik az eltérő közigazgatási kultúrát és nem rónak további igazgatási terhet a kedvezményezettekre annak érdekében, hogy megerősítsék az államok és régiók közötti együttműködést, valamint hogy újabb közös cselekvési terveket hozzanak létre, amelyek fokozhatják a régió vonzerejét európai és nemzetközi szinten, és amelyek ezt követően a határokon átnyúló együttműködés modelljei lehetnek; |
| --- | --- |

12.

egyedi rendelkezések kidolgozását ösztönzi a küszöbön álló, strukturális alapokról szóló általános rendelet keretében, a területi együttműködésre vonatkozó rendelkezések alapján, amelyek világosak és figyelembe veszik az eltérő közigazgatási kultúrát és nem rónak további igazgatási terhet a kedvezményezettekre annak érdekében, hogy megerősítsék az államok és régiók közötti együttműködést, valamint hogy újabb közös cselekvési terveket hozzanak létre, amelyek fokozhatják a régió vonzerejét európai és nemzetközi szinten, és amelyek ezt követően a határokon átnyúló együttműködés modelljei lehetnek;

| 13. | felhívja a figyelmet a tényre, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát folyamatnak kell tekinteni, ahol a cselekvés és az együttműködés elvei folyamatosan alakulnak ki – ami szükségessé teszi, hogy a stratégiát naprakésszé tegyék –, valamint hogy az elsődleges cél olyan optimális mechanizmusok feltárása, amelyek újabb makroregionális stratégiákra is alkalmazhatók; e tekintetben hangsúlyozza a sikeres kezdeményezések és azok eredményei összegyűjtésének, összegzésének és támogatásának fontosságát; támogatja a Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy létrehozzák a legjobb gyakorlatok adatbázisát azzal a céllal, hogy ezen gyakorlatokat a jövőbeli makroregionális stratégiák kialakítására használják fel; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a tényre, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát folyamatnak kell tekinteni, ahol a cselekvés és az együttműködés elvei folyamatosan alakulnak ki – ami szükségessé teszi, hogy a stratégiát naprakésszé tegyék –, valamint hogy az elsődleges cél olyan optimális mechanizmusok feltárása, amelyek újabb makroregionális stratégiákra is alkalmazhatók; e tekintetben hangsúlyozza a sikeres kezdeményezések és azok eredményei összegyűjtésének, összegzésének és támogatásának fontosságát; támogatja a Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy létrehozzák a legjobb gyakorlatok adatbázisát azzal a céllal, hogy ezen gyakorlatokat a jövőbeli makroregionális stratégiák kialakítására használják fel;

| 14. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégia keretében kidolgozott területi együttműködés jelentős mértékben hozzájárulhat az integráció folyamatának erősítéséhez azáltal, hogy a civil társadalom nagyobb szerepet vállal a döntéshozatali folyamatokban és a konkrét cselekvések végrehajtásában; ebben az összefüggésben célszerűnek tartja a makroregionális stratégiák társadalmi, gazdasági, kulturális, oktatási és idegenforgalmi szempontjainak megnyitását, a helyi társadalom részvételének erősítése érdekében és a szubszidiaritás jegyében célszerűnek tartja továbbá a makroregionális stratégiák EGTC-k alapítása útján történő támogatását is; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a makroregionális stratégia keretében kidolgozott területi együttműködés jelentős mértékben hozzájárulhat az integráció folyamatának erősítéséhez azáltal, hogy a civil társadalom nagyobb szerepet vállal a döntéshozatali folyamatokban és a konkrét cselekvések végrehajtásában; ebben az összefüggésben célszerűnek tartja a makroregionális stratégiák társadalmi, gazdasági, kulturális, oktatási és idegenforgalmi szempontjainak megnyitását, a helyi társadalom részvételének erősítése érdekében és a szubszidiaritás jegyében célszerűnek tartja továbbá a makroregionális stratégiák EGTC-k alapítása útján történő támogatását is;

| 15. | kiemeli a fejlesztés további előmozdításának jelentőségét a kultúra, az oktatás, valamint a kutatás és az innováció területein, és arra ösztönzi az Európai Unió tagállamait, hogy szorosabban működjenek együtt különösen az utóbbi területen; elismeri, hogy az oktatás területén mindenképpen nagyon hasznos lehet az együttműködés, azonban a hatáskörökkel továbbra is a tagállamoknak kell rendelkezniük; javasolja a stratégiai megközelítés és a hosszú távú tervezés megerősítését a makrorégiók vonatkozásában; |
| --- | --- |

15.

kiemeli a fejlesztés további előmozdításának jelentőségét a kultúra, az oktatás, valamint a kutatás és az innováció területein, és arra ösztönzi az Európai Unió tagállamait, hogy szorosabban működjenek együtt különösen az utóbbi területen; elismeri, hogy az oktatás területén mindenképpen nagyon hasznos lehet az együttműködés, azonban a hatáskörökkel továbbra is a tagállamoknak kell rendelkezniük; javasolja a stratégiai megközelítés és a hosszú távú tervezés megerősítését a makrorégiók vonatkozásában;

| 16. | a szubszidiaritás elvét, valamint a helyi és regionális szintű együttműködésben rejlő hatalmas lehetőségeket szem előtt tartva kiemeli annak fontosságát, hogy ágazati partnerségek támogatásán keresztül hatékony többszintű együttműködési struktúrát hozzanak létre, amelynek keretében az illetékes politikai döntéshozók rendszeres találkozókat tartanak, ami megerősíti a különböző partnerek közötti közös felelősséget, valamint védelmezi a tagállamok és a régiók szervezeti szuverenitását; e tekintetben felszólít a helyi és regionális szinten létrehozott, határokon átnyúló együttműködési mechanizmusok javítására, fejlesztésére és megerősítésére; |
| --- | --- |

16.

a szubszidiaritás elvét, valamint a helyi és regionális szintű együttműködésben rejlő hatalmas lehetőségeket szem előtt tartva kiemeli annak fontosságát, hogy ágazati partnerségek támogatásán keresztül hatékony többszintű együttműködési struktúrát hozzanak létre, amelynek keretében az illetékes politikai döntéshozók rendszeres találkozókat tartanak, ami megerősíti a különböző partnerek közötti közös felelősséget, valamint védelmezi a tagállamok és a régiók szervezeti szuverenitását; e tekintetben felszólít a helyi és regionális szinten létrehozott, határokon átnyúló együttműködési mechanizmusok javítására, fejlesztésére és megerősítésére;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az együttműködés új „makroregionális” kerete határozott felülről lefelé építkező megközelítéssel rendelkezik, melynek fejlesztésében a tagállamok döntő szerepet játszanak, és amely a kormányzás egy új szintjét teremti meg; az együttműködés ezen új modelljének keretén belül gondoskodni kell arról, hogy a peremterületek természetes hátrányait előnyökké és lehetőségekké alakítsák át, és hogy ezen területek fejlődését előmozdítsák; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az együttműködés új „makroregionális” kerete határozott felülről lefelé építkező megközelítéssel rendelkezik, melynek fejlesztésében a tagállamok döntő szerepet játszanak, és amely a kormányzás egy új szintjét teremti meg; az együttműködés ezen új modelljének keretén belül gondoskodni kell arról, hogy a peremterületek természetes hátrányait előnyökké és lehetőségekké alakítsák át, és hogy ezen területek fejlődését előmozdítsák;

| 18. | úgy véli, hogy a makrorégiók egyesítik az adott régióban megjelenő kihívásokra adandó válaszadás optimalizálásának lehetőségét; úgy véli, hogy mindezek mellett az egyes régiók sajátos lehetőségeit és erőforrásait hatékonyan és eredményesen lehetne kihasználni; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a makrorégiók egyesítik az adott régióban megjelenő kihívásokra adandó válaszadás optimalizálásának lehetőségét; úgy véli, hogy mindezek mellett az egyes régiók sajátos lehetőségeit és erőforrásait hatékonyan és eredményesen lehetne kihasználni;

| 19. | kéri az Európai Bizottságot, hogy elemezze a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia bevezetésével kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat, amelyek segíthetnek a makroregionális stratégiák lehetséges finanszírozási forrásainak és módszereinek kidolgozásában, valamint abban, hogy a stratégia kísérleti projekt lehessen más makroregionális stratégiák számára működőképességük bizonyítására; hangsúlyozza azonban, hogy a makrorégiók fejlesztése lényegében kiegészítő jellegű, aminek nem lehet célja az EU finanszírozási prioritását élvező egyéni kezdeményezésű helyi és regionális programok felváltása; |
| --- | --- |

19.

kéri az Európai Bizottságot, hogy elemezze a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia bevezetésével kapcsolatos eredményeket és tapasztalatokat, amelyek segíthetnek a makroregionális stratégiák lehetséges finanszírozási forrásainak és módszereinek kidolgozásában, valamint abban, hogy a stratégia kísérleti projekt lehessen más makroregionális stratégiák számára működőképességük bizonyítására; hangsúlyozza azonban, hogy a makrorégiók fejlesztése lényegében kiegészítő jellegű, aminek nem lehet célja az EU finanszírozási prioritását élvező egyéni kezdeményezésű helyi és regionális programok felváltása;

| 20. | megjegyzi, hogy a balti-tengeri stratégia végrehajtása mind a mai napig nagyon lassan halad; úgy véli, hogy a 2010-es uniós költségvetésben biztosított előirányzatokat a végrehajtás javítására lehetne használni; ezért sajnálja, hogy ezeket az előirányzatokat még mindig nem folyósították, és emlékezteti a Bizottságot ezen összeg minél előbbi kiutalására a balti-tengeri stratégia célkitűzéseivel összhangban álló célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a balti-tengeri stratégia végrehajtása mind a mai napig nagyon lassan halad; úgy véli, hogy a 2010-es uniós költségvetésben biztosított előirányzatokat a végrehajtás javítására lehetne használni; ezért sajnálja, hogy ezeket az előirányzatokat még mindig nem folyósították, és emlékezteti a Bizottságot ezen összeg minél előbbi kiutalására a balti-tengeri stratégia célkitűzéseivel összhangban álló célok elérése érdekében;

| 21. | a jövőbeli makroregionális stratégiák érdekében felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak meg kell oldania saját erőforrásainak kérdését annak érdekében, hogy az ilyen jellegű stratégiákat előzetesen fontolóra vehessék az érintett régiók területi sajátosságai alapján, így a résztvevő tagállamokat újabb ötletekkel láthatják el az európai érdeklődésre számot tartó kérdések tekintetében, és a stratégiák kidolgozásában is támogathatják őket; kéri az Európai Bizottságot, hogy koordinátori szerepet betöltve ellenőrizze e stratégiák megvalósítását, gondolja át az újabb prioritásokat és áldozzon erőforrásokat a különleges igények és a szaktudással kapcsolatos kívánalmak szerint, miközben elkerüli a felesleges munkavégzést; |
| --- | --- |

21.

a jövőbeli makroregionális stratégiák érdekében felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak meg kell oldania saját erőforrásainak kérdését annak érdekében, hogy az ilyen jellegű stratégiákat előzetesen fontolóra vehessék az érintett régiók területi sajátosságai alapján, így a résztvevő tagállamokat újabb ötletekkel láthatják el az európai érdeklődésre számot tartó kérdések tekintetében, és a stratégiák kidolgozásában is támogathatják őket; kéri az Európai Bizottságot, hogy koordinátori szerepet betöltve ellenőrizze e stratégiák megvalósítását, gondolja át az újabb prioritásokat és áldozzon erőforrásokat a különleges igények és a szaktudással kapcsolatos kívánalmak szerint, miközben elkerüli a felesleges munkavégzést;

| 22. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia végrehajtásának időközi értékelésének szükségességére figyelemmel a projektek kiértékeléséhez pontosan dolgozza ki az összehasonlíthatóságot lehetővé tevő mutatókra támaszkodó kritériumokat és konkrét eszközöket; |
| --- | --- |

22.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia végrehajtásának időközi értékelésének szükségességére figyelemmel a projektek kiértékeléséhez pontosan dolgozza ki az összehasonlíthatóságot lehetővé tevő mutatókra támaszkodó kritériumokat és konkrét eszközöket;

| 23. | felhívja az Európai Bizottságot, a tagállamokat és saját képviselőit, hogy találjanak választ azokra a kérdésre, hogy milyen jellegűek legyenek a makroregionális stratégiák, milyen módon kell őket egyenlő módon kezelni (külön vagy a kohéziós politika részeként), kinek és milyen módon kell végrehajtania őket, és milyen forrásokból kell azokat finanszírozni az uniós finanszírozás szükségtelen megsokszorozásának és széttöredezésének elkerülése érdekében, különösen az EU 2020 stratégia, az EU kötségvetésének felülvizsgálata és a jövőbeli kohéziós politika összefüggésében; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Bizottságot, a tagállamokat és saját képviselőit, hogy találjanak választ azokra a kérdésre, hogy milyen jellegűek legyenek a makroregionális stratégiák, milyen módon kell őket egyenlő módon kezelni (külön vagy a kohéziós politika részeként), kinek és milyen módon kell végrehajtania őket, és milyen forrásokból kell azokat finanszírozni az uniós finanszírozás szükségtelen megsokszorozásának és széttöredezésének elkerülése érdekében, különösen az EU 2020 stratégia, az EU kötségvetésének felülvizsgálata és a jövőbeli kohéziós politika összefüggésében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a makrorégiók európai hozzáadott értéke az államokat és a régiókat átfogó szélesebb körű együttműködésben rejlik, ezért az európai területi együttműködés határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködési programjai fontos szerepet töltenek be a makrorégiók célkitűzéseinek megvalósításában; javasolja továbbá, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát tekintsék számos uniós politikára épülő európai uniós stratégiának, amely meghatározott időkerettel és célokkal rendelkezik; a stratégiát - tekintettel horizontális jellegére - makroregionális stratégiaként is kezelhetik, és koordinációját a regionális politikába építhetik bele; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a makrorégiók európai hozzáadott értéke az államokat és a régiókat átfogó szélesebb körű együttműködésben rejlik, ezért az európai területi együttműködés határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködési programjai fontos szerepet töltenek be a makrorégiók célkitűzéseinek megvalósításában; javasolja továbbá, hogy a balti-tengeri régióra vonatkozó stratégiát tekintsék számos uniós politikára épülő európai uniós stratégiának, amely meghatározott időkerettel és célokkal rendelkezik; a stratégiát - tekintettel horizontális jellegére - makroregionális stratégiaként is kezelhetik, és koordinációját a regionális politikába építhetik bele;

| 25. | úgy véli, hogy a nagy léptékű stratégiák - mint például a makroregionális stratégiák - kidolgozásának általában véve hozzá kell járulnia a helyi és a regionális szintek által az uniós politika végrehajtásában betöltött szerep növeléséhez; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a nagy léptékű stratégiák - mint például a makroregionális stratégiák - kidolgozásának általában véve hozzá kell járulnia a helyi és a regionális szintek által az uniós politika végrehajtásában betöltött szerep növeléséhez;

Külső dimenzió

| 26. | felszólít – a balti-tengeri regionális stratégiával és a jövőbeli makroregionális stratégiákkal összefüggésben – az uniós és nem uniós államok közötti kapcsolatok fejlesztésére, különösen a jelentős környezeti hatással járó nagy volumenű projektek végrehajtásának tekintetében; ezenkívül felszólít az uniós és nem uniós államok közötti együttműködés kialakítására a régión belüli biztonság megerősítse és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem támogatása érdekében; |
| --- | --- |

26.

felszólít – a balti-tengeri regionális stratégiával és a jövőbeli makroregionális stratégiákkal összefüggésben – az uniós és nem uniós államok közötti kapcsolatok fejlesztésére, különösen a jelentős környezeti hatással járó nagy volumenű projektek végrehajtásának tekintetében; ezenkívül felszólít az uniós és nem uniós államok közötti együttműködés kialakítására a régión belüli biztonság megerősítse és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem támogatása érdekében;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az energiahálózatok kiépítése során törekedni kell különösen Oroszország és Fehéroroszország balti államokkal való együttműködésének előmozdítására, aminek érdekében fokozottabban fel kell használni az EU és Oroszország közötti, energiával kapcsolatos párbeszédet, és ez egyúttal lehetőséget teremt Oroszország balti-tengeri stratégiába történő bevonására is; elvárja a balti-tengeri régió valamennyi szereplőjétől, hogy csatlakozzanak az olyan nemzetközi megállapodásokhoz, mint az Espoo-i Egyezmény és a Helsinki Egyezmény, valamint hogy tartsák be a Helsinki Bizottság (HELCOM) iránymutatásait és ennek keretében működjenek együtt; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az energiahálózatok kiépítése során törekedni kell különösen Oroszország és Fehéroroszország balti államokkal való együttműködésének előmozdítására, aminek érdekében fokozottabban fel kell használni az EU és Oroszország közötti, energiával kapcsolatos párbeszédet, és ez egyúttal lehetőséget teremt Oroszország balti-tengeri stratégiába történő bevonására is; elvárja a balti-tengeri régió valamennyi szereplőjétől, hogy csatlakozzanak az olyan nemzetközi megállapodásokhoz, mint az Espoo-i Egyezmény és a Helsinki Egyezmény, valamint hogy tartsák be a Helsinki Bizottság (HELCOM) iránymutatásait és ennek keretében működjenek együtt;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Helsinki Bizottsággal és a balti-tengeri régió tagállamaival való hatékony együttműködést és koordinációt annak érdekében, hogy a Helsinki Bizottság 2007-es balti-tengeri cselekvési tervének és az EU fent említett stratégiájának és cselekvési tervének végrehajtását illetően egyértelműen meghatározzák a felelősség- és feladatköröket, ezáltal hatékony, átfogó stratégiát biztosítva a régió számára; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Helsinki Bizottsággal és a balti-tengeri régió tagállamaival való hatékony együttműködést és koordinációt annak érdekében, hogy a Helsinki Bizottság 2007-es balti-tengeri cselekvési tervének és az EU fent említett stratégiájának és cselekvési tervének végrehajtását illetően egyértelműen meghatározzák a felelősség- és feladatköröket, ezáltal hatékony, átfogó stratégiát biztosítva a régió számára;

| 29. | különösen felhívja a figyelmet az EU-tagállamok által körülvett kalinyingrádi enklávé státuszára; hangsúlyozza, hogy serkenteni kell a társadalmi és gazdasági fejlődést ebben a térségben, amely a „kapu” és a „kísérleti terep” szerepét töltheti be egy szorosabb EU-Oroszország kapcsolat kiépítésében, a nem kormányzati szervezetek, oktatási és kulturális intézmények, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonásával; |
| --- | --- |

29.

különösen felhívja a figyelmet az EU-tagállamok által körülvett kalinyingrádi enklávé státuszára; hangsúlyozza, hogy serkenteni kell a társadalmi és gazdasági fejlődést ebben a térségben, amely a „kapu” és a „kísérleti terep” szerepét töltheti be egy szorosabb EU-Oroszország kapcsolat kiépítésében, a nem kormányzati szervezetek, oktatási és kulturális intézmények, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonásával;

| 30. | úgy véli, hogy az Oroszországgal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásban ki kell térni a Balti-tenger térségében folytatandó együttműködés kérdésére is; üdvözli a Bizottság és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a térségben együttműködést alakítsanak ki Oroszországgal számos területen, többek között a közlekedési összeköttetésekkel, az idegenforgalommal, a határokon átnyúló egészségügyi fenyegetésekkel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a környezettel, a vám- és határellenőrzésekkel, valamint különösen az energiával kapcsolatos kérdésekben; úgy véli, hogy az EU és Oroszország közötti együttműködés közös térségei értékes keretet biztosítanak majd ebben a tekintetben, és kéri Oroszországot, hogy egyenlő mértékben vegye ki részét ebből az együttműködésből; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az Oroszországgal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásban ki kell térni a Balti-tenger térségében folytatandó együttműködés kérdésére is; üdvözli a Bizottság és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a térségben együttműködést alakítsanak ki Oroszországgal számos területen, többek között a közlekedési összeköttetésekkel, az idegenforgalommal, a határokon átnyúló egészségügyi fenyegetésekkel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a környezettel, a vám- és határellenőrzésekkel, valamint különösen az energiával kapcsolatos kérdésekben; úgy véli, hogy az EU és Oroszország közötti együttműködés közös térségei értékes keretet biztosítanak majd ebben a tekintetben, és kéri Oroszországot, hogy egyenlő mértékben vegye ki részét ebből az együttműködésből;

| 31. | kiemeli, hogy csökkenteni kell a régió függőségét az orosz energiától; üdvözli az Európai Bizottság nyilatkozatát, amely szerint fokozottabban össze kell kapcsolni a régióban fekvő tagállamokat a régióban, és nagyobb mértékben kell diverzifikálni az energiaellátást; ezzel összefüggésben cseppfolyósított gázt szállító tartályhajók fogadására alkalmas kikötők létrehozásának fokozott támogatását szorgalmazza; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy csökkenteni kell a régió függőségét az orosz energiától; üdvözli az Európai Bizottság nyilatkozatát, amely szerint fokozottabban össze kell kapcsolni a régióban fekvő tagállamokat a régióban, és nagyobb mértékben kell diverzifikálni az energiaellátást; ezzel összefüggésben cseppfolyósított gázt szállító tartályhajók fogadására alkalmas kikötők létrehozásának fokozott támogatását szorgalmazza;

| 32. | úgy véli, hogy a környezet és a biodiverzitás hatékony védelme érdekében megállapodásokat kell elérni azokkal a nem uniós államokkal, amelyek a stratégia érdekeltségi körébe tartozó funkcionális területek részei, hogy osztozhassanak a vonatkozó európai uniós jogszabályokban foglalt értékekben, jogokban és kötelességekben; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a környezet és a biodiverzitás hatékony védelme érdekében megállapodásokat kell elérni azokkal a nem uniós államokkal, amelyek a stratégia érdekeltségi körébe tartozó funkcionális területek részei, hogy osztozhassanak a vonatkozó európai uniós jogszabályokban foglalt értékekben, jogokban és kötelességekben;

| 33. | úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni a balti-tengeri régióban megvalósuló együttműködést, melynek a legmagasabb politikai szinten, az állam- és kormányfők szintjén kell működnie, mivel alapvető fontosságú a Balti-tenger országai közötti együttműködés előrelendítése és a politikai ambíciók megvalósításának biztosítása szempontjából; reméli, hogy e cél elérése érdekében rendszeres találkozókra fog sor kerülni a Balti-tenger állam- és kormányfői között; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni a balti-tengeri régióban megvalósuló együttműködést, melynek a legmagasabb politikai szinten, az állam- és kormányfők szintjén kell működnie, mivel alapvető fontosságú a Balti-tenger országai közötti együttműködés előrelendítése és a politikai ambíciók megvalósításának biztosítása szempontjából; reméli, hogy e cél elérése érdekében rendszeres találkozókra fog sor kerülni a Balti-tenger állam- és kormányfői között;

A környezetvédelemmel és az energiával kapcsolatos kérdések

| 34. | hangsúlyozza az energiainfrastruktúrával kapcsolatos – jelenleg kidolgozás alatt lévő és jövőbeli – projektek környezeti hatásvizsgálatának szükségességét, különös figyelmet fordítva a nemzetközi egyezményekre; felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki megfelelő reagálási tervet a műszaki balesetekre és minden egyéb lehetséges katasztrófahelyzetre, továbbá határozza meg azt is, hogy pénzügyi szempontból hogyan kell kezelni ezeket az eseményeket; hangsúlyozza, hogy ugyanezt a megközelítést kell alkalmazni valamennyi jövőbeli projekt esetében annak érdekében, hogy a jövőbeli makroregionális stratégiában részt vevő balti-tengeri országok biztonsága, a környezet és a tengeri közlekedés ne kerüljön veszélybe; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés és a zöld növekedés jegyében fontos a környezetvédelem erőteljes érvényesülése valamennyi makrorégió esetén, a környezetvédelmi valamint közlekedési és egyéb szempontok egyenrangú kezelése; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az energiainfrastruktúrával kapcsolatos – jelenleg kidolgozás alatt lévő és jövőbeli – projektek környezeti hatásvizsgálatának szükségességét, különös figyelmet fordítva a nemzetközi egyezményekre; felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki megfelelő reagálási tervet a műszaki balesetekre és minden egyéb lehetséges katasztrófahelyzetre, továbbá határozza meg azt is, hogy pénzügyi szempontból hogyan kell kezelni ezeket az eseményeket; hangsúlyozza, hogy ugyanezt a megközelítést kell alkalmazni valamennyi jövőbeli projekt esetében annak érdekében, hogy a jövőbeli makroregionális stratégiában részt vevő balti-tengeri országok biztonsága, a környezet és a tengeri közlekedés ne kerüljön veszélybe; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés és a zöld növekedés jegyében fontos a környezetvédelem erőteljes érvényesülése valamennyi makrorégió esetén, a környezetvédelmi valamint közlekedési és egyéb szempontok egyenrangú kezelése;

| 35. | hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy balti-tengeri környezetvédelmi megfigyelőközpontot, egy korai előrejelző rendszert balesetek esetére vagy ha súlyos, határokon átnyúló szennyezés következik be, valamint az ilyen helyzetek kezeléséért felelős közös akciócsoportot; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy létre kell hozni egy balti-tengeri környezetvédelmi megfigyelőközpontot, egy korai előrejelző rendszert balesetek esetére vagy ha súlyos, határokon átnyúló szennyezés következik be, valamint az ilyen helyzetek kezeléséért felelős közös akciócsoportot;

| 36. | felhívja a figyelmet a balti-tengeri régió stratégiai jelentőségére az olyan energiainfrastruktúrákkal kapcsolatos közös projektek létrehozása vonatkozásában, amelyek az energiatermelés és –ellátás diverzifikálását segítik elő, különös hangsúlyt fektetve a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekre, például a (szárazföldi és tengeri) szélerőműparkok, a geotermikus energia és a régióban elérhető biomasszát hasznosító biogázüzemek terén; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet a balti-tengeri régió stratégiai jelentőségére az olyan energiainfrastruktúrákkal kapcsolatos közös projektek létrehozása vonatkozásában, amelyek az energiatermelés és –ellátás diverzifikálását segítik elő, különös hangsúlyt fektetve a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekre, például a (szárazföldi és tengeri) szélerőműparkok, a geotermikus energia és a régióban elérhető biomasszát hasznosító biogázüzemek terén;

| 37. | felhívja a figyelmet az energia- és éghajlati ágazatban az Északi Dimenzió keretében a Balti-tengeri Államok Tanácsa és az Északi Tanács által folytatott hatékony együttműködésre; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet az energia- és éghajlati ágazatban az Északi Dimenzió keretében a Balti-tengeri Államok Tanácsa és az Északi Tanács által folytatott hatékony együttműködésre;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az atomenergia balti-tengeri régióban tervezett kiterjesztése tekintetében az uniós országoknak a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi szabványokat kell követniük, és hogy az Európai Bizottságnak figyelnie kell és nyomon kell követnie, hogy a szomszédos országokban is ugyanazt a megközelítést és ugynazokat a nemzetközi egyezményeket alkalmazzák-e, különösen azokban azon országokban, amelyek atomerőművek építését tervezik az EU külső határai közelében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az atomenergia balti-tengeri régióban tervezett kiterjesztése tekintetében az uniós országoknak a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi szabványokat kell követniük, és hogy az Európai Bizottságnak figyelnie kell és nyomon kell követnie, hogy a szomszédos országokban is ugyanazt a megközelítést és ugynazokat a nemzetközi egyezményeket alkalmazzák-e, különösen azokban azon országokban, amelyek atomerőművek építését tervezik az EU külső határai közelében;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a balti-tengeri régiót körülvevő tagállamoknak sürgősen kezelniük kell a régiót érintő súlyos környezetvédelmi problémákat, amelyek közül a legfontosabb az eutrofizáció, a tengerfenéken elhelyezett veszélyes anyagok hatása, valamint a vízi élővilág változatosságát fenyegető veszélyek, különös figyelmet szentelve a veszélyeztetett halállományokra; ismét felhívja a figyelmet arra, hogy a Balti-tenger a világ egyik legszennyezettebb tengeri területe; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a balti-tengeri régiót körülvevő tagállamoknak sürgősen kezelniük kell a régiót érintő súlyos környezetvédelmi problémákat, amelyek közül a legfontosabb az eutrofizáció, a tengerfenéken elhelyezett veszélyes anyagok hatása, valamint a vízi élővilág változatosságát fenyegető veszélyek, különös figyelmet szentelve a veszélyeztetett halállományokra; ismét felhívja a figyelmet arra, hogy a Balti-tenger a világ egyik legszennyezettebb tengeri területe;

| 40. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy valamennyi tagállamra vonatkozó közös módszer bevezetésére, amellyel elkészíthető a szennyezés forrásainak jegyzéke, valamint azok fokozatos eltávolításának terve; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy szükség van egy valamennyi tagállamra vonatkozó közös módszer bevezetésére, amellyel elkészíthető a szennyezés forrásainak jegyzéke, valamint azok fokozatos eltávolításának terve;

| 41. | üdvözli, hogy a környezeti fenntarthatóság a balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia valamint az ezt kísérő cselekvési terv egyik központi pillérévé vált; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy a környezeti fenntarthatóság a balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia valamint az ezt kísérő cselekvési terv egyik központi pillérévé vált;

| 42. | úgy véli, hogy a balti-tengeri stratégia célkitűzései elérésének egyik legnagyobb akadályát az Unió más politikai területeivel – így például az eutrofizációt súlyosbító közös agrárpolitikával, vagy a környezeti szempontból nem fenntartható közös halászati politikával – kapcsolatos következetlenség képezi; úgy véli, hogy a közös agrárpolitika és a közös halászati politika reformjait úgy kell kivitelezni, hogy azok hozzájáruljanak a balti-tengeri térség környezeti fenntarthatóságára vonatkozó célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a balti-tengeri stratégia célkitűzései elérésének egyik legnagyobb akadályát az Unió más politikai területeivel – így például az eutrofizációt súlyosbító közös agrárpolitikával, vagy a környezeti szempontból nem fenntartható közös halászati politikával – kapcsolatos következetlenség képezi; úgy véli, hogy a közös agrárpolitika és a közös halászati politika reformjait úgy kell kivitelezni, hogy azok hozzájáruljanak a balti-tengeri térség környezeti fenntarthatóságára vonatkozó célkitűzés eléréséhez;

A közlekedéssel és idegenforgalommal kapcsolatos kérdések

| 43. | hangsúlyozza, hogy elsődleges fontossággal bír egy hatékony és környezetkímélő tengeri, szárazföldi és belvízi közlekedési és szállítmányozási hálózat kialakítása, amely előre jelezheti a jelenlegi és a jövőbeli kihívásokat, valamint időben reagálhat azokra, figyelembe véve figyelembe véve a Natura 2000 hálózatról szóló dokumentum felülvizsgált változatának rendelkezéseit, és különös figyelmet fordítva a balti-tengeri térség és más európai területek között a balti- és adriai-tengeri folyosón és a kelet-európai közlekedési folyosón keresztül megvalósuló kapcsolatokra; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy elsődleges fontossággal bír egy hatékony és környezetkímélő tengeri, szárazföldi és belvízi közlekedési és szállítmányozási hálózat kialakítása, amely előre jelezheti a jelenlegi és a jövőbeli kihívásokat, valamint időben reagálhat azokra, figyelembe véve figyelembe véve a Natura 2000 hálózatról szóló dokumentum felülvizsgált változatának rendelkezéseit, és különös figyelmet fordítva a balti-tengeri térség és más európai területek között a balti- és adriai-tengeri folyosón és a kelet-európai közlekedési folyosón keresztül megvalósuló kapcsolatokra;

| 44. | úgy véli, hogy a szállítás valamennyi módját érintő jobb összeköttetés jelentős mértékű hozzájárulást jelentene egy erősebb, egységesebb gazdaság létrejöttéhez a balti-tengeri régióban; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a szállítás valamennyi módját érintő jobb összeköttetés jelentős mértékű hozzájárulást jelentene egy erősebb, egységesebb gazdaság létrejöttéhez a balti-tengeri régióban;

| 45. | hangsúlyozza a balti államok különleges helyzetét, amelyek jelenleg nagyrészt el vannak szigetelve az európai közlekedési hálózattól, és úgy véli, hogy ennek a stratégiának többek között hozzá kell járulnia a megfelelő infrastruktúra és hozzáférés hiányának, valamint a különféle nemzeti közlekedési hálózatok alacsony szintű kölcsönös átjárhatóságának kezeléséhez, ami az eltérő műszaki rendszerekre és adminisztratív akadályokra vezethető vissza, azzal a céllal, hogy a balti-tengeri térségben átfogó multimodális közlekedési rendszert alakítsanak ki; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a balti államok különleges helyzetét, amelyek jelenleg nagyrészt el vannak szigetelve az európai közlekedési hálózattól, és úgy véli, hogy ennek a stratégiának többek között hozzá kell járulnia a megfelelő infrastruktúra és hozzáférés hiányának, valamint a különféle nemzeti közlekedési hálózatok alacsony szintű kölcsönös átjárhatóságának kezeléséhez, ami az eltérő műszaki rendszerekre és adminisztratív akadályokra vezethető vissza, azzal a céllal, hogy a balti-tengeri térségben átfogó multimodális közlekedési rendszert alakítsanak ki;

| 46. | hangsúlyozza a balti-tengeri térség TEN-T prioritást élvező tengelybe történő integrálásának fontosságát, különös tekintettel a tengeri gyorsforgalmi utakra (TEN-T 21), a vasúti tengelynek Berlintől a Balti-tenger partvidékéig való bővítésére (TEN-T 1), a Berlintől a Balti-tenger partvidékéig húzódó vasúti tengely javítására a Rostock és Dánia közötti tengeri összeköttetéssel együtt, valamint a „Rail Baltica” tengely (TEN-T 27) korszerűsítésének és használatbavételének felgyorsítására; ugyancsak hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térséget a balti–adriai folyosón keresztül össze kell kapcsolni az egyéb európai régiókkal; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a balti-tengeri térség TEN-T prioritást élvező tengelybe történő integrálásának fontosságát, különös tekintettel a tengeri gyorsforgalmi utakra (TEN-T 21), a vasúti tengelynek Berlintől a Balti-tenger partvidékéig való bővítésére (TEN-T 1), a Berlintől a Balti-tenger partvidékéig húzódó vasúti tengely javítására a Rostock és Dánia közötti tengeri összeköttetéssel együtt, valamint a „Rail Baltica” tengely (TEN-T 27) korszerűsítésének és használatbavételének felgyorsítására; ugyancsak hangsúlyozza, hogy a balti-tengeri térséget a balti–adriai folyosón keresztül össze kell kapcsolni az egyéb európai régiókkal;

| 47. | hangsúlyozza, hogy fontos keleti irányban bővíteni a balti-tengeri térség közlekedési kapacitását a közlekedési hálózatok különösen a vasúthálózatok közötti kölcsönös átjárhatóság előmozdítása és az Európai Unió határain átnyúló áruforgalom felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy fontos keleti irányban bővíteni a balti-tengeri térség közlekedési kapacitását a közlekedési hálózatok különösen a vasúthálózatok közötti kölcsönös átjárhatóság előmozdítása és az Európai Unió határain átnyúló áruforgalom felgyorsítása érdekében;

| 48. | úgy véli, hogy a kikötők és a szárazföldi területek közötti összeköttetéseknek – többek között a belvízi szállításnak – különös prioritást kell kapniuk annak biztosítása érdekében, hogy a régió valamennyi része élvezze a tengeri árufuvarozás fejlődésének előnyeit; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a kikötők és a szárazföldi területek közötti összeköttetéseknek – többek között a belvízi szállításnak – különös prioritást kell kapniuk annak biztosítása érdekében, hogy a régió valamennyi része élvezze a tengeri árufuvarozás fejlődésének előnyeit;

| 49. | hangsúlyozza e tekintetben a hatékony, határokon átnyúló koordináció és együttműködés szükségességét a vasúti terminálok, a tengeri kikötők, a belvízi kikötők, a szárazföldi terminálok és logisztikai központok között a fenntarthatóbb intermodális közlekedési rendszer kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza e tekintetben a hatékony, határokon átnyúló koordináció és együttműködés szükségességét a vasúti terminálok, a tengeri kikötők, a belvízi kikötők, a szárazföldi terminálok és logisztikai központok között a fenntarthatóbb intermodális közlekedési rendszer kialakítása érdekében;

| 50. | kiemeli a rövid távú tengeri hajózás fontosságát a Balti-tengeren és annak jelentőségét a hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozásában; rámutat arra, hogy a tenger hatékony kihasználása érdekében gondoskodni kell a rövid távú tengeri hajózás útvonalainak versenyképességéről; ebből az okból szükségesnek tartja, hogy a Bizottság mihamarabb, de legkésőbb 2010 végéig hatásvizsgálatot nyújtson be az Európai Parlamentnek a MARPOL-egyezmény átdolgozott VI. mellékletének hatásairól az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területen 2015-től előírt 0,1 %-os üzemanyag-kénkibocsátási határérték tekintetében; |
| --- | --- |

50.

kiemeli a rövid távú tengeri hajózás fontosságát a Balti-tengeren és annak jelentőségét a hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozásában; rámutat arra, hogy a tenger hatékony kihasználása érdekében gondoskodni kell a rövid távú tengeri hajózás útvonalainak versenyképességéről; ebből az okból szükségesnek tartja, hogy a Bizottság mihamarabb, de legkésőbb 2010 végéig hatásvizsgálatot nyújtson be az Európai Parlamentnek a MARPOL-egyezmény átdolgozott VI. mellékletének hatásairól az északi-tengeri és balti-tengeri kénkibocsátás-ellenőrzési területen 2015-től előírt 0,1 %-os üzemanyag-kénkibocsátási határérték tekintetében;

| 51. | üdvözli, hogy a Bizottság cselekvési tervébe felvették azt a célkitűzést, hogy a Balti-tengert a tiszta hajózás modellértékű régiójává alakítsák, és hogy a régió a tengeri közlekedés biztonságának és védelmének területén vezető pozícióba kerüljön; úgy véli, hogy ezen célkitűzések elsőrendű fontosságúak a régió idegenforgalomban rejlő lehetőségeinek fenntartása és növelése szempontjából; |
| --- | --- |

51.

üdvözli, hogy a Bizottság cselekvési tervébe felvették azt a célkitűzést, hogy a Balti-tengert a tiszta hajózás modellértékű régiójává alakítsák, és hogy a régió a tengeri közlekedés biztonságának és védelmének területén vezető pozícióba kerüljön; úgy véli, hogy ezen célkitűzések elsőrendű fontosságúak a régió idegenforgalomban rejlő lehetőségeinek fenntartása és növelése szempontjából;

| 52. | felismeri, hogy egyedi intézkedésekre van szükség e célkitűzés támogatása során, ideértve a révkalauzoknak vagy bizonyítottan tapasztalt tengerészeknek a legnagyobb kihívást jelentő tengerszorosokban és tengeri kikötőkben való megfelelő alkalmazását, valamint a hajók fenntartható működtetésére vonatkozó kutatás és fejlesztés megfelelő finanszírozásának kialakítását; |
| --- | --- |

52.

felismeri, hogy egyedi intézkedésekre van szükség e célkitűzés támogatása során, ideértve a révkalauzoknak vagy bizonyítottan tapasztalt tengerészeknek a legnagyobb kihívást jelentő tengerszorosokban és tengeri kikötőkben való megfelelő alkalmazását, valamint a hajók fenntartható működtetésére vonatkozó kutatás és fejlesztés megfelelő finanszírozásának kialakítását;

| 53. | tudatában van a balti-tengeri térség különleges földrajzi helyzetének, amely lehetővé teszi az uniós országokhoz és a szomszédos harmadik országokhoz fűződő kapcsolatok aktívabb kiépítését, és hangsúlyozza az idegenforgalomnak a regionális gazdaságban betöltött fontos szerepét és a bővítési lehetőségek jelentőségét; üdvözli a 2. Balti-tengeri Idegenforgalmi Fórumon elfogadott nyilatkozatot, amely említést tesz a közös támogatási intézkedésekről, az új nemzetközi piacok felkutatására irányuló erőfeszítésekről és az infrastruktúra fejlesztéséről; |
| --- | --- |

53.

tudatában van a balti-tengeri térség különleges földrajzi helyzetének, amely lehetővé teszi az uniós országokhoz és a szomszédos harmadik országokhoz fűződő kapcsolatok aktívabb kiépítését, és hangsúlyozza az idegenforgalomnak a regionális gazdaságban betöltött fontos szerepét és a bővítési lehetőségek jelentőségét; üdvözli a 2. Balti-tengeri Idegenforgalmi Fórumon elfogadott nyilatkozatot, amely említést tesz a közös támogatási intézkedésekről, az új nemzetközi piacok felkutatására irányuló erőfeszítésekről és az infrastruktúra fejlesztéséről;

| 54. | hangsúlyozza a balti térség Hanza-városainak vonzerejéből fakadó fenntartható turizmusban rejlő egyedülálló lehetőségeket; támogatja továbbá a határokon átlépő kerékpáros turizmus népszerűsítését, ami a környezet és a kis- és középvállalkozások szempontjából is előnyös lenne; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a balti térség Hanza-városainak vonzerejéből fakadó fenntartható turizmusban rejlő egyedülálló lehetőségeket; támogatja továbbá a határokon átlépő kerékpáros turizmus népszerűsítését, ami a környezet és a kis- és középvállalkozások szempontjából is előnyös lenne;

| 55. | úgy véli, hogy a vízisport-, wellness- és gyógyfürdő-turizmus, a kulturális örökség és a táj témakörei nagy lehetőséget kínálnak a régió mint turisztikai célpont profiljának fejlesztése tekintetében; hangsúlyozza emiatt a tengerparti természeti területek, a tájak és a kulturális örökség védelmének szükségességét, mivel ezekkel az erőforrásokkal szavatolható a jövőben a balti-tengeri térségben a fenntartható gazdaság; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a vízisport-, wellness- és gyógyfürdő-turizmus, a kulturális örökség és a táj témakörei nagy lehetőséget kínálnak a régió mint turisztikai célpont profiljának fejlesztése tekintetében; hangsúlyozza emiatt a tengerparti természeti területek, a tájak és a kulturális örökség védelmének szükségességét, mivel ezekkel az erőforrásokkal szavatolható a jövőben a balti-tengeri térségben a fenntartható gazdaság;

| 56. | úgy véli, hogy legalább annyira fontos a szállítási útvonalak fejlesztése és a torlódások megszüntetése; megállapítja, hogy e stratégián keresztül – a balti-tengeri térségben az áruk zökkenőmentes áramlását biztosítandó – meg lehetne oldani a határátlépés nehézségeit, amelyek az EU-t az Orosz Föderációtól elválasztó keleti határon található ellenőrzőpontokon jelentkeznek, és amelyek hosszú kamionsorokat okoznak, és veszélyeztetik a környezetet, a társadalmi közérzetet, a közlekedésbiztonságot és a járművezetők biztonságát; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy legalább annyira fontos a szállítási útvonalak fejlesztése és a torlódások megszüntetése; megállapítja, hogy e stratégián keresztül – a balti-tengeri térségben az áruk zökkenőmentes áramlását biztosítandó – meg lehetne oldani a határátlépés nehézségeit, amelyek az EU-t az Orosz Föderációtól elválasztó keleti határon található ellenőrzőpontokon jelentkeznek, és amelyek hosszú kamionsorokat okoznak, és veszélyeztetik a környezetet, a társadalmi közérzetet, a közlekedésbiztonságot és a járművezetők biztonságát;

*

* *

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Orosz Föderáció, Fehéroroszország és Norvégia kormányának. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Orosz Föderáció, Fehéroroszország és Norvégia kormányának.

---

(1)  HL C 294. E, 2009.12.3., 3. o.

(2)  HL C 314. E, 2006.12.21., 330. o.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/8

---

2010. július 6., keddAz Európai Unió regionális politikájának hozzájárulása a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre

P7_TA(2010)0255

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az EU regionális politikájának hozzájárulásáról a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésében, különös tekintettel a 2. célkitűzésre (2009/2234(INI))

2011/C 351 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Konzultáció a jövőbeni EU 2020 stratégiáról” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2009)0647),

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című közleményére (COM(2010)0110),

tekintettel a Bizottságnak a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik helyzetjelentésére (COM(2009)0295),

tekintettel a Bizottság „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményére (COM(2009)0114),

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című közleményére (COM(2008)0876),

tekintettel a Bizottság „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: a munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása” című közleményére (COM(2008)0868),

tekintettel a Bizottság „Az európai gazdasági fellendülés terve” című közleményére (COM(2008)0800),

tekintettel a Bizottság „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című közleményére (COM(2008)0706),

tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi aktualizálásáról és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak megvalósításáról szóló tanácsi ajánlásra (COM(2009)0034),

tekintettel a tagállamok 2009-es nemzeti stratégiai jelentéseire,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2009. március 11-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik bizottsági helyzetjelentésről elfogadott véleményére (COTER-IV-027),

tekintettel a „European Economic Forecast - Autumn 2009” című dokumentumra (European Economy 10/2009 – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság – Európai Bizottság),

tekintettel a „Quarterly Report on the Euro Area” 8. évfolyamának 4. számára (2009) – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság – Európai Bizottság,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0206/2010),

| A. | mivel 2000–2006 között az európai polgárok 15,2 %-a (69,8 millió ember) élt a 2. célkitűzés alá tartozó térségben, ahol összesen 22,5 milliárd EUR finanszírozáshoz (az összes forrás 9,6 %-ához) jutott, 730 000„bruttó” munkahely jött létre, miközben a legtöbb mutató tekintetében (foglalkoztatás, innováció, kutatás-fejlesztés [K+F], a humán tőke intenzitása, oktatás és képzés, egész életen át tartó tanulás) jó eredmények voltak tapasztalhatók, más mutatóknál viszont (közvetlen külföldi befektetések [KKB], termelékenység) gyengébb eredmények mutatkoztak, mint a konvergenciarégiókban; ami pedig az egy főre jutó GDP-nek az Európai Unió átlagához viszonyított alakulását illeti, a szóban forgó régiók eléggé megelőzték (122 %) a konvergenciarégiókat (59 %), de ennek ellenére 4,4 % csökkenést mutattak ebben az időszakban, |
| --- | --- |

A.

mivel 2000–2006 között az európai polgárok 15,2 %-a (69,8 millió ember) élt a 2. célkitűzés alá tartozó térségben, ahol összesen 22,5 milliárd EUR finanszírozáshoz (az összes forrás 9,6 %-ához) jutott, 730 000„bruttó” munkahely jött létre, miközben a legtöbb mutató tekintetében (foglalkoztatás, innováció, kutatás-fejlesztés [K+F], a humán tőke intenzitása, oktatás és képzés, egész életen át tartó tanulás) jó eredmények voltak tapasztalhatók, más mutatóknál viszont (közvetlen külföldi befektetések [KKB], termelékenység) gyengébb eredmények mutatkoztak, mint a konvergenciarégiókban; ami pedig az egy főre jutó GDP-nek az Európai Unió átlagához viszonyított alakulását illeti, a szóban forgó régiók eléggé megelőzték (122 %) a konvergenciarégiókat (59 %), de ennek ellenére 4,4 % csökkenést mutattak ebben az időszakban,

| B. | megállapítva, hogy a 2006-os reformnak köszönhetően a 2. célkitűzés immár a regionális versenyképesség és foglalkoztatás támogatására irányul 19 tagállam összesen 168 régiójában, azaz 314 millió lakos körében, 2007–2013 között összesen 54,7 milliárd EUR finanszírozással (az összes forrás csaknem 16 %-a), és érdemes megjegyezni, hogy ezen összeg mintegy 74 %-át a tudás és innováció fejlesztésére (33,7 %), illetve több és jobb munkahely létrehozására (40 %) szánják, |
| --- | --- |

B.

megállapítva, hogy a 2006-os reformnak köszönhetően a 2. célkitűzés immár a regionális versenyképesség és foglalkoztatás támogatására irányul 19 tagállam összesen 168 régiójában, azaz 314 millió lakos körében, 2007–2013 között összesen 54,7 milliárd EUR finanszírozással (az összes forrás csaknem 16 %-a), és érdemes megjegyezni, hogy ezen összeg mintegy 74 %-át a tudás és innováció fejlesztésére (33,7 %), illetve több és jobb munkahely létrehozására (40 %) szánják,

| C. | mivel a Bizottság legújabb (2009–2011-re vonatkozó) előrejelzései szerint a munkaerő-piaci helyzet az Európai Unióban továbbra is kedvezőtlenül alakul, és a munkanélküliek aránya el fogja érni a 10,25 %-ot, miközben a munkahelyvesztés 2009-ben 2,25 %-os, 2010-ben pedig 1,25 %-os mértékű lesz, ami a tagállamokban többek között a társadalmi szakadék növekedésével jár; az európai uniós régió kulcságazataiban megfigyelhető: a) az új megrendelések és a bizalom növekedése az Európai Unió iparáról kialakult kép javulásával karöltve, noha a termelés aránya 20 %-kal alacsonyabb a 2008 eleji szintnél; b) hogy a feldolgozóipari tevékenység tovább csökken; c) továbbra is nehéz a kkv-k hozzájutása a mikrohitelekhez/mikrofinanszírozáshoz, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság legújabb (2009–2011-re vonatkozó) előrejelzései szerint a munkaerő-piaci helyzet az Európai Unióban továbbra is kedvezőtlenül alakul, és a munkanélküliek aránya el fogja érni a 10,25 %-ot, miközben a munkahelyvesztés 2009-ben 2,25 %-os, 2010-ben pedig 1,25 %-os mértékű lesz, ami a tagállamokban többek között a társadalmi szakadék növekedésével jár; az európai uniós régió kulcságazataiban megfigyelhető: a) az új megrendelések és a bizalom növekedése az Európai Unió iparáról kialakult kép javulásával karöltve, noha a termelés aránya 20 %-kal alacsonyabb a 2008 eleji szintnél; b) hogy a feldolgozóipari tevékenység tovább csökken; c) továbbra is nehéz a kkv-k hozzájutása a mikrohitelekhez/mikrofinanszírozáshoz,

| D. | mivel annak ellenére, hogy a válság eleinte valóban jobban érintette a férfiakat, jelenleg a munkahelyek megszűnésének üteme azonos a férfiak és a nők esetében, akiknek munkaerő-piaci jelenléte az EU tagállamok többségében elmarad a férfiakétól; mivel a megelőző válságokból megtanultuk, hogy a munkájukat elveszített nők esetében nagyobb az esélye, hogy nem találnak másikat; mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést, továbbá a nők munkaerő-piaci részvétele számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár, |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy a válság eleinte valóban jobban érintette a férfiakat, jelenleg a munkahelyek megszűnésének üteme azonos a férfiak és a nők esetében, akiknek munkaerő-piaci jelenléte az EU tagállamok többségében elmarad a férfiakétól; mivel a megelőző válságokból megtanultuk, hogy a munkájukat elveszített nők esetében nagyobb az esélye, hogy nem találnak másikat; mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést, továbbá a nők munkaerő-piaci részvétele számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár,

| E. | kiemelve azt a tényt, hogy a 2009-es nemzeti stratégiai jelentésekből, a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika és programok végrehajtásáról szóló 2010. évi bizottsági stratégiai jelentésből láthatóan a tagállamok meglehetősen eltérő módon alkalmazták a kohéziós politika elősegítésének azon eszközeit, módszereit és lehetőségeit, amelyeket a Bizottság javasolt a válság kezelésére és a tényleges ráfordítások növelésére, például az operatív programok stratégiai irányainak, prioritási tengelyeinek és finanszírozásának módosítása, a végrehajtási eljárások egyszerűsítésére adott reakció, |
| --- | --- |

E.

kiemelve azt a tényt, hogy a 2009-es nemzeti stratégiai jelentésekből, a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika és programok végrehajtásáról szóló 2010. évi bizottsági stratégiai jelentésből láthatóan a tagállamok meglehetősen eltérő módon alkalmazták a kohéziós politika elősegítésének azon eszközeit, módszereit és lehetőségeit, amelyeket a Bizottság javasolt a válság kezelésére és a tényleges ráfordítások növelésére, például az operatív programok stratégiai irányainak, prioritási tengelyeinek és finanszírozásának módosítása, a végrehajtási eljárások egyszerűsítésére adott reakció,

| F. | hangsúlyozva, hogy 2008 októberétől a Bizottság több intézkedésre tett javaslatot azért, hogy felgyorsítsa az összes forrás és eszköz mozgósítása érdekében a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika alá tartozó programok végrehajtását, így téve lehetővé, hogy nemzeti és regionális szinten azonnali és hatékony támogatásban részesüljenek a fellendülést célzó erőfeszítések, |
| --- | --- |

F.

hangsúlyozva, hogy 2008 októberétől a Bizottság több intézkedésre tett javaslatot azért, hogy felgyorsítsa az összes forrás és eszköz mozgósítása érdekében a 2007–2013-ra szóló kohéziós politika alá tartozó programok végrehajtását, így téve lehetővé, hogy nemzeti és regionális szinten azonnali és hatékony támogatásban részesüljenek a fellendülést célzó erőfeszítések,

| G. | mivel a Bizottságnak a beruházások felgyorsítására és a kohéziós politikai programoknak a tagállamok számára tett ajánlások és jogalkotási, illetve nem jogalkotási intézkedések révén történő egyszerűsítésére irányuló stratégiája a következő három tengely köré szerveződik: a) a kohéziós programok rugalmasabbá tétele; b) a régiók számára előnyös helyzet biztosítása; c) intelligens beruházások a kohéziós programokba; mivel 2010-ben a foglalkoztatásra és a versenyképességre előirányzott 64,3 milliárd euróból 49,4 milliárd EUR fordítható a kohézióra (2 %-os növekedés 2009-hez képest), 14,9 milliárd EUR pedig a versenyképességre (7,9 %-os növekedés 2009-hez képest), |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottságnak a beruházások felgyorsítására és a kohéziós politikai programoknak a tagállamok számára tett ajánlások és jogalkotási, illetve nem jogalkotási intézkedések révén történő egyszerűsítésére irányuló stratégiája a következő három tengely köré szerveződik: a) a kohéziós programok rugalmasabbá tétele; b) a régiók számára előnyös helyzet biztosítása; c) intelligens beruházások a kohéziós programokba; mivel 2010-ben a foglalkoztatásra és a versenyképességre előirányzott 64,3 milliárd euróból 49,4 milliárd EUR fordítható a kohézióra (2 %-os növekedés 2009-hez képest), 14,9 milliárd EUR pedig a versenyképességre (7,9 %-os növekedés 2009-hez képest),

| 1. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi világválság és a jelenlegi gazdasági lassulás közepette az Európai Unió regionális politikája alapvető célkitűzés-megvalósítási eszköz, amely döntő mértékben járul hozzá az európai gazdasági fellendülés tervéhez, mivel ez a reálgazdasági beruházások legnagyobb uniós forrása, és jelentős támasza az állami beruházásoknak regionális és helyi szinten is; megállapítja, hogy a hosszú távú fenntartható fejlődés elérése érdekében alapvető a válságból való sikeres kilábalás biztosítása az európai régiók versenyképességének, foglalkoztatásának és vonzerejének megerősítésével; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi világválság és a jelenlegi gazdasági lassulás közepette az Európai Unió regionális politikája alapvető célkitűzés-megvalósítási eszköz, amely döntő mértékben járul hozzá az európai gazdasági fellendülés tervéhez, mivel ez a reálgazdasági beruházások legnagyobb uniós forrása, és jelentős támasza az állami beruházásoknak regionális és helyi szinten is; megállapítja, hogy a hosszú távú fenntartható fejlődés elérése érdekében alapvető a válságból való sikeres kilábalás biztosítása az európai régiók versenyképességének, foglalkoztatásának és vonzerejének megerősítésével;

| 2. | megállapítja, hogy a strukturális alapok hatékony eszközök, amelyeket arra terveztek, hogy segítsék a régiók gazdasági és társadalmi szerkezetátalakítását és gazdasági, társadalmi és területi kohéziójuk előmozdítását, valamint az európai gazdaságélénkítési terv megvalósítását és különösen a versenyképesség és a munkahelyteremtés fejlesztését, az alapok rendszeres és hatékony felhasználásának támogatásával; hangsúlyozza, hogy a versenyképességre vonatkozó célkitűzés nem valósulhat meg a régiók közötti együttműködés és szolidaritás kárára; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a strukturális alapok hatékony eszközök, amelyeket arra terveztek, hogy segítsék a régiók gazdasági és társadalmi szerkezetátalakítását és gazdasági, társadalmi és területi kohéziójuk előmozdítását, valamint az európai gazdaságélénkítési terv megvalósítását és különösen a versenyképesség és a munkahelyteremtés fejlesztését, az alapok rendszeres és hatékony felhasználásának támogatásával; hangsúlyozza, hogy a versenyképességre vonatkozó célkitűzés nem valósulhat meg a régiók közötti együttműködés és szolidaritás kárára;

| 3. | elégedetten veszi tudomásul, hogy a gazdasági válságot megelőző időszakban a 2. célkitűzés alá tartozó térségekben a legtöbb mutató tekintetében pozitív eredmények voltak tapasztalhatóak, nevezetesen a foglalkoztatás, az innováció, a kutatás és fejlesztés (K+F), a humán tőke intenzitása, az oktatás és képzés, valamint az egész életen át tartó tanulás terén magas volt a teljesítményszint; hangsúlyozza, hogy a válság gazdaságra gyakorolt hatásai nem vezethetnek a több és jobb munkahelyet célzó támogatás csökkentéséhez, és felszólít ezen komparatív előnyök fenntarthatóságának biztosítására a 2. célkitűzés eszközeinek erősítése révén; |
| --- | --- |

3.

elégedetten veszi tudomásul, hogy a gazdasági válságot megelőző időszakban a 2. célkitűzés alá tartozó térségekben a legtöbb mutató tekintetében pozitív eredmények voltak tapasztalhatóak, nevezetesen a foglalkoztatás, az innováció, a kutatás és fejlesztés (K+F), a humán tőke intenzitása, az oktatás és képzés, valamint az egész életen át tartó tanulás terén magas volt a teljesítményszint; hangsúlyozza, hogy a válság gazdaságra gyakorolt hatásai nem vezethetnek a több és jobb munkahelyet célzó támogatás csökkentéséhez, és felszólít ezen komparatív előnyök fenntarthatóságának biztosítására a 2. célkitűzés eszközeinek erősítése révén;

| 4. | határozottan támogatja az „EU 2020” stratégia alapvető prioritásait, különösen az intelligens, fenntartható és befogadó növekedést, amelyet - többek között - a fenntartható gazdasági növekedés új módjainak a digitális gazdaságon keresztül történő kiaknázása, a területi és társadalmi kohézió erősítésére vonatkozó szabályozási keret javítása, valamint valamennyi régióban a tisztességes verseny, a munkahelyteremtés, a vállalkozói kedv és az innováció kibontakoztatása melletti jobb feltételek biztosítása és az üzleti szellem javítása révén éri el, amelynek során a kkv-kat fejlesztik és növekedési potenciáljukat támogatják; támogatja továbbá a férfiak és nők számára a több és jobb, megfelelő munkakörülményeket nyújtó munkahelyekre és az alap- és továbbképzéshez való hozzáférés szavatolására irányuló erőfeszítéseket; felszólít e politikák további erősítésére, többek között kihasználva az európai egységes piacnak az „EU 2020” stratégia küszöbön álló elmélyítésének keretében kínálkozó előnyeit, ugyanakkor biztosítva, hogy a 2. célkitűzés középpontjában továbbra is az EU területi kohéziójának elérése álljon; |
| --- | --- |

4.

határozottan támogatja az „EU 2020” stratégia alapvető prioritásait, különösen az intelligens, fenntartható és befogadó növekedést, amelyet - többek között - a fenntartható gazdasági növekedés új módjainak a digitális gazdaságon keresztül történő kiaknázása, a területi és társadalmi kohézió erősítésére vonatkozó szabályozási keret javítása, valamint valamennyi régióban a tisztességes verseny, a munkahelyteremtés, a vállalkozói kedv és az innováció kibontakoztatása melletti jobb feltételek biztosítása és az üzleti szellem javítása révén éri el, amelynek során a kkv-kat fejlesztik és növekedési potenciáljukat támogatják; támogatja továbbá a férfiak és nők számára a több és jobb, megfelelő munkakörülményeket nyújtó munkahelyekre és az alap- és továbbképzéshez való hozzáférés szavatolására irányuló erőfeszítéseket; felszólít e politikák további erősítésére, többek között kihasználva az európai egységes piacnak az „EU 2020” stratégia küszöbön álló elmélyítésének keretében kínálkozó előnyeit, ugyanakkor biztosítva, hogy a 2. célkitűzés középpontjában továbbra is az EU területi kohéziójának elérése álljon;

| 5. | aggodalommal veszi tudomásul a válság által a 2. célkitűzés alá tartozó területeken okozott kedvezőtlen társadalmi következményeket, a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés növekedését, és a legkiszolgáltatottabb csoportokat (munkanélküliek, nők, idősek) érő támadásokat, és felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a kkv-k támogatását a meglévő munkahelyek fenntarthatóságának biztosítása és – ahol lehet – több új munkahely létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal veszi tudomásul a válság által a 2. célkitűzés alá tartozó területeken okozott kedvezőtlen társadalmi következményeket, a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés növekedését, és a legkiszolgáltatottabb csoportokat (munkanélküliek, nők, idősek) érő támadásokat, és felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a kkv-k támogatását a meglévő munkahelyek fenntarthatóságának biztosítása és – ahol lehet – több új munkahely létrehozása érdekében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió alkotja az „EU 2020” stratégia gerincét; a kohéziós politika és a strukturális alapok kulcsfontosságú eszközt jelentenek az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés kiemelt céljainak a tagállamokban és a régiókban történő eléréséhez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió alkotja az „EU 2020” stratégia gerincét; a kohéziós politika és a strukturális alapok kulcsfontosságú eszközt jelentenek az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés kiemelt céljainak a tagállamokban és a régiókban történő eléréséhez;

| 7. | hangsúlyozza, hogy számos tagállam súlyos pénzügyi gondjai miatt komoly gondot jelent a programok nemzeti társfinanszírozásának csökkentése, és ez a 2. célkitűzést is érinti, és támogatja a Bizottságnak a közösségi hozzájárulás felhasználására vonatkozó politikáját; ezért szükségesnek véli, hogy a Parlament által elfogadott 1083/2006/EK rendeletet jelen formáját gyorsan módosítsák, a 100 %-os finanszírozást túlzottnak tartja, mivel ezzel kiiktatja, hogy a tagállamokat arra ösztönözzék, hogy a támogatott intézkedések hatékonyságát és eredményességét a nemzeti társfinanszírozáson keresztül biztosítsák és csatlakozik a Tanács álláspontjához, amely az előterjesztett formában elutasítja az ún. előrehozott kifizetést; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy számos tagállam súlyos pénzügyi gondjai miatt komoly gondot jelent a programok nemzeti társfinanszírozásának csökkentése, és ez a 2. célkitűzést is érinti, és támogatja a Bizottságnak a közösségi hozzájárulás felhasználására vonatkozó politikáját; ezért szükségesnek véli, hogy a Parlament által elfogadott 1083/2006/EK rendeletet jelen formáját gyorsan módosítsák, a 100 %-os finanszírozást túlzottnak tartja, mivel ezzel kiiktatja, hogy a tagállamokat arra ösztönözzék, hogy a támogatott intézkedések hatékonyságát és eredményességét a nemzeti társfinanszírozáson keresztül biztosítsák és csatlakozik a Tanács álláspontjához, amely az előterjesztett formában elutasítja az ún. előrehozott kifizetést;

| 8. | megállapítja, hogy az ESZA-ból finanszírozott összesen 117 operatív programból 13-mat módosítottak (Ausztria, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Németország, Portugália esetében, valamint 2–2 programnál az Egyesült Királyság és Spanyolország esetében) a válság miatt felmerült konkrét igények kezelésére, és felkéri a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat abban, hogy éljenek a rendszerben rejlő rugalmassággal, amely lehetővé teszi operatív programjaik újbóli meghatározását és erről széles körben és mihamarabb tájékoztassák az érintett regionális és helyi szereplőket annak érdekében, hogy rövid távú célzott támogatást nyújtsanak egyes veszélyeztetett csoportoknak és kategóriáknak; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az ESZA-ból finanszírozott összesen 117 operatív programból 13-mat módosítottak (Ausztria, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Németország, Portugália esetében, valamint 2–2 programnál az Egyesült Királyság és Spanyolország esetében) a válság miatt felmerült konkrét igények kezelésére, és felkéri a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat abban, hogy éljenek a rendszerben rejlő rugalmassággal, amely lehetővé teszi operatív programjaik újbóli meghatározását és erről széles körben és mihamarabb tájékoztassák az érintett regionális és helyi szereplőket annak érdekében, hogy rövid távú célzott támogatást nyújtsanak egyes veszélyeztetett csoportoknak és kategóriáknak;

| 9. | megjegyzi, hogy a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik jelentésben tükröződik a régiók három típusának eltérő gazdasági-társadalmi helyzete, különösen ami kreatív és innovációs képességüket, valamint vállalkozó szellemüket illeti. Mind a jelenlegi gazdasági válság, mind pedig a regionális fejlesztési lehetőségeket befolyásoló különféle változók (demográfia, megközelíthetőség, innovációs kapacitás stb.) olyan tényezők, amelyek nyilvánvalóvá teszik, hogy vannak olyan fontos adatok, amelyeket figyelembe kell venni a helyi és regionális gazdaságok helyzetének értékelésekor és a hatékony kohéziós politika kialakításakor; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik jelentésben tükröződik a régiók három típusának eltérő gazdasági-társadalmi helyzete, különösen ami kreatív és innovációs képességüket, valamint vállalkozó szellemüket illeti. Mind a jelenlegi gazdasági válság, mind pedig a regionális fejlesztési lehetőségeket befolyásoló különféle változók (demográfia, megközelíthetőség, innovációs kapacitás stb.) olyan tényezők, amelyek nyilvánvalóvá teszik, hogy vannak olyan fontos adatok, amelyeket figyelembe kell venni a helyi és regionális gazdaságok helyzetének értékelésekor és a hatékony kohéziós politika kialakításakor;

| 10. | támogatja a Tanács javaslatát, miszerint a 2010. évi előlegeket az ESZA-nál 4 %-kal, a Kohéziós Alapnál pedig 2 %-kal meg kell emelni, mindazonáltal csak azon tagállamok tekintetében, amelyek GDP-jében legalább kétszámjegyű visszaesés következett be, vagy amelyek IMF fizetésimérleg-segélyben részesültek; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a késedelmes végrehajtások okait, és találjon rugalmas megoldásokat az n+2/n+3 szabályra, hogy tagállamok ne eshessenek el a forrásoktól azok lejárata miatt; |
| --- | --- |

10.

támogatja a Tanács javaslatát, miszerint a 2010. évi előlegeket az ESZA-nál 4 %-kal, a Kohéziós Alapnál pedig 2 %-kal meg kell emelni, mindazonáltal csak azon tagállamok tekintetében, amelyek GDP-jében legalább kétszámjegyű visszaesés következett be, vagy amelyek IMF fizetésimérleg-segélyben részesültek; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a késedelmes végrehajtások okait, és találjon rugalmas megoldásokat az n+2/n+3 szabályra, hogy tagállamok ne eshessenek el a forrásoktól azok lejárata miatt;

| 11. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Bizottságnak a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik helyzetjelentése nem közöl konkrét minőségi és mennyiségi adatokat a pénzügyi-gazdasági válságnak az Európai Unió régióira gyakorolt rövid és hosszú távú hatásairól, különös tekintettel a legfontosabb gazdasági és társadalmi mutatókra; ezért felkéri a Bizottságot, hogy készítsen külön jelentést/tanulmányt a pénzügyi-gazdasági válságnak az Európai Unió régióiban jelentkező következményeiről, különös tekintettel a 2. célkitűzés alá tartozó és a „fokozatosan kieső” régiókra, valamint a regionális egyenlőtlenségek válság keretében történő lehetséges elmélyüléséről vagy csökkenéséről; megjegyzi, hogy ezeket az értékeléseket késlekedés nélkül el kell végezni, hogy tenni lehessen a kedvezőtlen fejlemények ellen, valamint azt, hogy ezeket fel lehessen használni a 2. célkitűzés azokon a területeken történő folytatásáról szóló javaslat alapjaként, ahol az a nemzeti források tekintetében hozzáadott értéket biztosíthat; |
| --- | --- |

11.

sajnálattal állapítja meg, hogy a Bizottságnak a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló hatodik helyzetjelentése nem közöl konkrét minőségi és mennyiségi adatokat a pénzügyi-gazdasági válságnak az Európai Unió régióira gyakorolt rövid és hosszú távú hatásairól, különös tekintettel a legfontosabb gazdasági és társadalmi mutatókra; ezért felkéri a Bizottságot, hogy készítsen külön jelentést/tanulmányt a pénzügyi-gazdasági válságnak az Európai Unió régióiban jelentkező következményeiről, különös tekintettel a 2. célkitűzés alá tartozó és a „fokozatosan kieső” régiókra, valamint a regionális egyenlőtlenségek válság keretében történő lehetséges elmélyüléséről vagy csökkenéséről; megjegyzi, hogy ezeket az értékeléseket késlekedés nélkül el kell végezni, hogy tenni lehessen a kedvezőtlen fejlemények ellen, valamint azt, hogy ezeket fel lehessen használni a 2. célkitűzés azokon a területeken történő folytatásáról szóló javaslat alapjaként, ahol az a nemzeti források tekintetében hozzáadott értéket biztosíthat;

| 12. | üdvözli a kohéziós politika részeként hozott vállalkozástámogató intézkedéseket (mintegy 55 milliárd EUR 2007 és 2013 között), amelyek nagy része az innovációt, a technológiaátadást és a kkv-k korszerűsítését segíti elő, fontosnak tartja az e területen sikeres modellek népszerűsítését, és megértését fejezi ki abban a tekintetben, hogy a javasolt vállalkozástámogató intervenciós intézkedések céljának a hosszú távú eredményeket hozó szerkezetátalakításnak és egy fenntarthatóbb gazdaságra való áttérésnek kell lennie, és nem a tűzoltásszerű beavatkozás a vállalkozások gazdasági megmentésére, amely számos esetben összeegyeztethetetlen az állami támogatási politikákkal; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a kohéziós politika részeként hozott vállalkozástámogató intézkedéseket (mintegy 55 milliárd EUR 2007 és 2013 között), amelyek nagy része az innovációt, a technológiaátadást és a kkv-k korszerűsítését segíti elő, fontosnak tartja az e területen sikeres modellek népszerűsítését, és megértését fejezi ki abban a tekintetben, hogy a javasolt vállalkozástámogató intervenciós intézkedések céljának a hosszú távú eredményeket hozó szerkezetátalakításnak és egy fenntarthatóbb gazdaságra való áttérésnek kell lennie, és nem a tűzoltásszerű beavatkozás a vállalkozások gazdasági megmentésére, amely számos esetben összeegyeztethetetlen az állami támogatási politikákkal;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági válsággal való megbirkózás érdekében a kutatásba és fejlesztésbe, valamint az innovációba, az oktatásba és a forrásokat hatékonyan hasznosító technológiákba kell befektetni; az ilyen befektetés a hagyományos ágazatokat, a vidéki területeket és a magasan képzett szolgáltatásokat nyújtó gazdaságokat egyaránt jótékonyan befolyásolja, továbbá, ennek köszönhetően megerősíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; rámutat, hogy elérhető és hozzáférhető finanszírozási mechanizmust kell biztosítani, amelyben alapvető szerepet kapnak a strukturális alapok; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági válsággal való megbirkózás érdekében a kutatásba és fejlesztésbe, valamint az innovációba, az oktatásba és a forrásokat hatékonyan hasznosító technológiákba kell befektetni; az ilyen befektetés a hagyományos ágazatokat, a vidéki területeket és a magasan képzett szolgáltatásokat nyújtó gazdaságokat egyaránt jótékonyan befolyásolja, továbbá, ennek köszönhetően megerősíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; rámutat, hogy elérhető és hozzáférhető finanszírozási mechanizmust kell biztosítani, amelyben alapvető szerepet kapnak a strukturális alapok;

| 14. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folyamatosan kísérjék figyelemmel a válságnak a különböző szerkezetű és növekedési pályájú ágazatokra gyakorolt hatását és azon lehetőségek felhasználását, amelyeket a 2. célkitűzéshez rendelt, elsősorban a vállalkozási kedv, a kkv-k és egy szociális és szolidáris gazdaságért munkálkodó szervezeteket előtérbe helyező finanszírozási eszközök kínálnak, azzal a céllal, hogy fokozzák versenyképességüket, ily módon pedig növeljék a nagyobb mértékű foglalkoztatás lehetőségét, és elősegítsék a pénzügyi tervezési eszközök felhasználásához (Jaspers, Jeremie, Jessica, Jasmine) való hozzáférésüket; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezeket a bizonyítékokat használják fel arra, hogy előkészítsék a jövőbeni 2. célkitűzést (az EU kohéziója), és azzal regionális és helyi szinten azokat a területeket vegyék célba, amelyeken bizonyítható az uniós beavatkozás hozzáadott értéke (főként az idegenforgalmi, a szolgáltatási, a számítógépes és az ipari ágazat innovációi, valamint a környezetvédelem és a környezet fejlesztése tekintetében az olyan megújuló energiaforrások és technológiák lehetséges fejlesztése, amelyek az alacsony kibocsátást, a hulladéktermelés minimálisra csökkentését és az elsődleges ágazatban végbemenő innovációt középpontba állítva jelentősen javítanák a hagyományos energiaipari vállalkozásokat); |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folyamatosan kísérjék figyelemmel a válságnak a különböző szerkezetű és növekedési pályájú ágazatokra gyakorolt hatását és azon lehetőségek felhasználását, amelyeket a 2. célkitűzéshez rendelt, elsősorban a vállalkozási kedv, a kkv-k és egy szociális és szolidáris gazdaságért munkálkodó szervezeteket előtérbe helyező finanszírozási eszközök kínálnak, azzal a céllal, hogy fokozzák versenyképességüket, ily módon pedig növeljék a nagyobb mértékű foglalkoztatás lehetőségét, és elősegítsék a pénzügyi tervezési eszközök felhasználásához (Jaspers, Jeremie, Jessica, Jasmine) való hozzáférésüket; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ezeket a bizonyítékokat használják fel arra, hogy előkészítsék a jövőbeni 2. célkitűzést (az EU kohéziója), és azzal regionális és helyi szinten azokat a területeket vegyék célba, amelyeken bizonyítható az uniós beavatkozás hozzáadott értéke (főként az idegenforgalmi, a szolgáltatási, a számítógépes és az ipari ágazat innovációi, valamint a környezetvédelem és a környezet fejlesztése tekintetében az olyan megújuló energiaforrások és technológiák lehetséges fejlesztése, amelyek az alacsony kibocsátást, a hulladéktermelés minimálisra csökkentését és az elsődleges ágazatban végbemenő innovációt középpontba állítva jelentősen javítanák a hagyományos energiaipari vállalkozásokat);

| 15. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy regionális, nemzeti, határokon átnyúló és európai szinten alkalmazzák és mozdítsák elő a kohéziós politika és a versenyképesség összhangjának megteremtését szolgáló minden eszközt; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy regionális, nemzeti, határokon átnyúló és európai szinten alkalmazzák és mozdítsák elő a kohéziós politika és a versenyképesség összhangjának megteremtését szolgáló minden eszközt;

| 16. | üdvözli, hogy a Bizottság politikája tekintetében a) kiterjesztette a 2000–2006-os operatív programok támogathatósági időszakát annak érdekében, hogy lehetővé váljék a kohéziós politika valamennyi forrásának lehető legteljesebb kihasználása; b) egyszerűsítette a programok igazgatási követelményeit és eljárásait, valamint pénzgazdálkodását, miközben biztosította a szükséges ellenőrzést az esetleges tévedések és csalások kiszűrésére;· e tekintetben úgy véli, hogy olyan feltételeket kell teremteni, amelyek mellett támogathatók az értelmes projektek, és már előre gátat lehet vetni a jogellenes magatartásnak; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a Bizottság politikája tekintetében a) kiterjesztette a 2000–2006-os operatív programok támogathatósági időszakát annak érdekében, hogy lehetővé váljék a kohéziós politika valamennyi forrásának lehető legteljesebb kihasználása; b) egyszerűsítette a programok igazgatási követelményeit és eljárásait, valamint pénzgazdálkodását, miközben biztosította a szükséges ellenőrzést az esetleges tévedések és csalások kiszűrésére;· e tekintetben úgy véli, hogy olyan feltételeket kell teremteni, amelyek mellett támogathatók az értelmes projektek, és már előre gátat lehet vetni a jogellenes magatartásnak;

| 17. | támogatja a 2007–2013-as kohéziós politika programjainak előfinanszírozását, amely 2009-re 6,25 milliárd EUR közvetlen likviditást eredményezett az egyes tagállamok esetében megállapított finanszírozási keretösszegekből megvalósuló beruházásokat illetően; |
| --- | --- |

17.

támogatja a 2007–2013-as kohéziós politika programjainak előfinanszírozását, amely 2009-re 6,25 milliárd EUR közvetlen likviditást eredményezett az egyes tagállamok esetében megállapított finanszírozási keretösszegekből megvalósuló beruházásokat illetően;

| 18. | megjegyzi, hogy a városi régiókban és a városközpontokban természetüknél fogva különösen és igen nagy mértékben törnek felszínre a szociális problémák (a nagyarányú munkanélküliség, a marginalizálódás, a társadalmi kirekesztés, stb.), amelyek a válság következtében csak erősödtek, és amelyeket gondosan kell tanulmányozni a megfelelő, rövid és hosszú távú intézkedések meghozatala érdekében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a városi régiókban és a városközpontokban természetüknél fogva különösen és igen nagy mértékben törnek felszínre a szociális problémák (a nagyarányú munkanélküliség, a marginalizálódás, a társadalmi kirekesztés, stb.), amelyek a válság következtében csak erősödtek, és amelyeket gondosan kell tanulmányozni a megfelelő, rövid és hosszú távú intézkedések meghozatala érdekében;

| 19. | pártolja a Bizottság 2009-ben bevezetett, a régiók nagy projektjeinek (50 millió EUR vagy azt meghaladó összköltségű projektek) támogatására irányuló politikáját, valamint az új pénzügyi eszközöket, nagyra értékeli a pénzügyi tervezési eszközök jelentőségét, valamint az EBB/EBA közötti együttműködést, különösen a JASPERS, JEREMIE és JESSICA eszközöket, és a finanszírozás további, 25 %-ot meghaladó növelésére szólít fel különösen a 2. célkitűzés alá tartozó régiókra kiterjedő JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) vonatkozásában a projektek kiváló színvonalú előkészítésének és rendkívül gyors végrehajtásának ösztönzése érdekében, annak ellenére, hogy ezek száma a jelenlegi szakaszban még igen alacsony; reméli, hogy a JASPERS előzőleg megnövelt finanszírozása közép- és hosszú távú hatást gyakorol az európai régiók gazdasági versenyképességének növekedésére, és szorgalmazza az elért eredményeknek a kitűzött célokkal, valamint a kapott támogatásnak a célkitűzések megvalósításához szükséges finanszírozással való rendszeres összehasonlító elemzésének beillesztését; |
| --- | --- |

19.

pártolja a Bizottság 2009-ben bevezetett, a régiók nagy projektjeinek (50 millió EUR vagy azt meghaladó összköltségű projektek) támogatására irányuló politikáját, valamint az új pénzügyi eszközöket, nagyra értékeli a pénzügyi tervezési eszközök jelentőségét, valamint az EBB/EBA közötti együttműködést, különösen a JASPERS, JEREMIE és JESSICA eszközöket, és a finanszírozás további, 25 %-ot meghaladó növelésére szólít fel különösen a 2. célkitűzés alá tartozó régiókra kiterjedő JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions) vonatkozásában a projektek kiváló színvonalú előkészítésének és rendkívül gyors végrehajtásának ösztönzése érdekében, annak ellenére, hogy ezek száma a jelenlegi szakaszban még igen alacsony; reméli, hogy a JASPERS előzőleg megnövelt finanszírozása közép- és hosszú távú hatást gyakorol az európai régiók gazdasági versenyképességének növekedésére, és szorgalmazza az elért eredményeknek a kitűzött célokkal, valamint a kapott támogatásnak a célkitűzések megvalósításához szükséges finanszírozással való rendszeres összehasonlító elemzésének beillesztését;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az uniós, nemzeti és regionális politika csak a helyi, regionális, nemzeti, határokon átnyúló és uniós hatóságok közötti valóban integrált, többszintű irányítás tiszteletben tartásával lehet hatékony és eredményes; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az innovációval összefüggő területi – mind nemzeti, mind nemzetközi – együttműködés lehetőségeit minden kohéziós politikai célkitűzésben, és elemezze az európai területi együttműködési célkitűzés megerősítésének lehetőségeit a régiók közötti innovációval összefüggő együttműködés elősegítése tekintetében; a területi együttműködési célkitűzés (3. célkitűzés) megerősítésével párhuzamosan meg kell erősíteni a 2. célkitűzés keretében a transznacionális területi együttműködési intézkedések kidolgozásának lehetőségét is; megjegyzi, hogy ezt a lehetőséget ma az 1083/2006/EK rendelet 37. cikke (6) bekezdésének b) pontja teszi lehetővé; az a véleménye, hogy a területi együttműködés megerősítését a kohéziós célkitűzések teljes költségvetésének módosítása nélkül az e kibővített területi együttműködéshez kapcsolódó nagyobb költségvetés irányába mutató átcsoportosításnak kell kísérnie; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az uniós, nemzeti és regionális politika csak a helyi, regionális, nemzeti, határokon átnyúló és uniós hatóságok közötti valóban integrált, többszintű irányítás tiszteletben tartásával lehet hatékony és eredményes; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az innovációval összefüggő területi – mind nemzeti, mind nemzetközi – együttműködés lehetőségeit minden kohéziós politikai célkitűzésben, és elemezze az európai területi együttműködési célkitűzés megerősítésének lehetőségeit a régiók közötti innovációval összefüggő együttműködés elősegítése tekintetében; a területi együttműködési célkitűzés (3. célkitűzés) megerősítésével párhuzamosan meg kell erősíteni a 2. célkitűzés keretében a transznacionális területi együttműködési intézkedések kidolgozásának lehetőségét is; megjegyzi, hogy ezt a lehetőséget ma az 1083/2006/EK rendelet 37. cikke (6) bekezdésének b) pontja teszi lehetővé; az a véleménye, hogy a területi együttműködés megerősítését a kohéziós célkitűzések teljes költségvetésének módosítása nélkül az e kibővített területi együttműködéshez kapcsolódó nagyobb költségvetés irányába mutató átcsoportosításnak kell kísérnie;

| 21. | támogatja a végrehajtási szabályok javasolt módosításait, amelyek célja a strukturális alapok rugalmasabbá tétele és a rendkívüli gazdasági körülmények támasztotta igényekhez való alkalmazkodásuk elősegítése a 455 kohéziós politikai program azonnali végrehajtása érdekében, különös tekintettel a 2. célkitűzés programjaira, de figyelemmel a nemzeti és regionális intézményeknek és irányító hatóságoknak az új helyzethez való alkalmazkodási igényeire, amelyekkel elkerülhető az alapokkal való rossz gazdálkodás és visszaélés, és amelyek lehetővé teszik a fel nem használt alapoknak egyéb folyamatban levő vagy új projektekre való átirányítását; felkéri az irányító hatóságokat, hogy tegyenek javaslatokat a 2. célkitűzésben megjelölt operatív programok végrehajtásának hatékonyabbá tételére; |
| --- | --- |

21.

támogatja a végrehajtási szabályok javasolt módosításait, amelyek célja a strukturális alapok rugalmasabbá tétele és a rendkívüli gazdasági körülmények támasztotta igényekhez való alkalmazkodásuk elősegítése a 455 kohéziós politikai program azonnali végrehajtása érdekében, különös tekintettel a 2. célkitűzés programjaira, de figyelemmel a nemzeti és regionális intézményeknek és irányító hatóságoknak az új helyzethez való alkalmazkodási igényeire, amelyekkel elkerülhető az alapokkal való rossz gazdálkodás és visszaélés, és amelyek lehetővé teszik a fel nem használt alapoknak egyéb folyamatban levő vagy új projektekre való átirányítását; felkéri az irányító hatóságokat, hogy tegyenek javaslatokat a 2. célkitűzésben megjelölt operatív programok végrehajtásának hatékonyabbá tételére;

| 22. | ismételten hangsúlyozza, hogy az N+2 szabály tekintetében különleges körülmények (például gazdasági válság) esetén kivételesen nagyobb rugalmasságra lehet szükség, tekintettel a kohéziós politika által elérni kívánt célkitűzésekre és a ciklikus gazdasági változások államháztartásokra és magánbefektetésekre gyakorolt hatásaira; |
| --- | --- |

22.

ismételten hangsúlyozza, hogy az N+2 szabály tekintetében különleges körülmények (például gazdasági válság) esetén kivételesen nagyobb rugalmasságra lehet szükség, tekintettel a kohéziós politika által elérni kívánt célkitűzésekre és a ciklikus gazdasági változások államháztartásokra és magánbefektetésekre gyakorolt hatásaira;

| 23. | javasolja, hogy egy adott régióban az N+2 és N+3 keretében fel nem használt összes forrást fordítsák regionális projektekre és közösségi kezdeményezésekre; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy egy adott régióban az N+2 és N+3 keretében fel nem használt összes forrást fordítsák regionális projektekre és közösségi kezdeményezésekre;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok tekintetében értékelje a kisvállalkozói intézkedéscsomagra vonatkozó cselekvési tervet/kezdeményezést egy évvel annak végrehajtása (2008 decembere) után, különösen a kkv-k versenyképességének és a finanszírozási forrásokhoz, valamint a működőtőkéhez való hozzájutásuk megerősítésében, illetve az induló innovatív vállalkozások ösztönzésében, az adminisztratív terhek csökkentésében stb. tapasztalható eredmények tekintetében; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok tekintetében értékelje a kisvállalkozói intézkedéscsomagra vonatkozó cselekvési tervet/kezdeményezést egy évvel annak végrehajtása (2008 decembere) után, különösen a kkv-k versenyképességének és a finanszírozási forrásokhoz, valamint a működőtőkéhez való hozzájutásuk megerősítésében, illetve az induló innovatív vállalkozások ösztönzésében, az adminisztratív terhek csökkentésében stb. tapasztalható eredmények tekintetében;

| 25. | kiemeli a férfiak és nők közötti egyenlőségnek a gazdasági növekedésre gyakorolt kedvező hatását; ezzel kapcsolatban megemlíti, hogy egyes tanulmányok szerint, ha a nők teljes és részmunkaidős foglalkoztatottságának aránya és termelékenysége elérné a férfiakét, a GDP 30 %-kal növekedne a 2013 utáni programozási időszakban; ezért kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a strukturális alapokból finanszírozott, a nők egyenlőségét és munkaerő-piaci beilleszkedését elősegítő projektekre; |
| --- | --- |

25.

kiemeli a férfiak és nők közötti egyenlőségnek a gazdasági növekedésre gyakorolt kedvező hatását; ezzel kapcsolatban megemlíti, hogy egyes tanulmányok szerint, ha a nők teljes és részmunkaidős foglalkoztatottságának aránya és termelékenysége elérné a férfiakét, a GDP 30 %-kal növekedne a 2013 utáni programozási időszakban; ezért kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a strukturális alapokból finanszírozott, a nők egyenlőségét és munkaerő-piaci beilleszkedését elősegítő projektekre;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0124.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/13

---

2010. július 6., keddA közlekedés fenntartható jövője

P7_TA(2010)0260

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a közlekedés fenntartható jövőjéről (2009/2096(INI))

2011/C 351 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel „A közlekedés fenntartható jövője: útban az integrált, csúcstechnológiát képviselő, felhasználóbarát rendszer felé” című bizottsági közleményre (COM(2009)0279),

tekintettel a „A közlekedés fenntartható jövője: útban az integrált, csúcstechnológiát képviselő, felhasználóbarát rendszer felé” című bizottsági közleményről szóló 2009. december 17–18-i elnökségi következtetésekre (17456/2009),

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” című bizottsági fehér könyvre (COM(2001)0370),

tekintettel a „Fenntartható mobilitás kontinensünk számára – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című bizottsági közleményre (COM(2006)0314),

tekintettel a környezetvédelmi és a kapcsolódó politikai célokra szolgáló piaci alapú eszközökről szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0140),

tekintettel „A külső költségek internalizálását elősegítő stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2008)0435),

tekintettel a „Környezetbarátabb közlekedés” című bizottsági közleményre (COM(2008)0433),

tekintettel „A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése – Az előttünk álló út 2020-ig és azon túl” című bizottsági közleményre (COM(2007)0002),

tekintettel a „TEN-T: Szakpolitikai felülvizsgálat – Egy megfelelőbb módon integrált és a közös közlekedéspolitikát szolgáló transzeurópai közlekedési hálózat felé” című bizottsági zöld könyvre (COM(2009)0044),

tekintettel a „Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére” című bizottsági közleményre (COM(2008)0886),

tekintettel „Az Európai Unió teherszállítási stratégiája: az európai teherszállítás hatékonyságának, integrációjának és fenntarthatóságának fokozása” című bizottsági közleményre (COM(2007)0606),

tekintettel „A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2007)0607),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című bizottsági közleményre (COM(2006)0336),

tekintettel a vasúti piac fejlődésének nyomon követéséről szóló második bizottsági jelentésre (COM(2009)0676),

tekintettel a „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri közlekedési politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című bizottsági közleményre (COM(2009)0008),

tekintettel a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozására irányuló bizottsági közleményre és cselekvési tervre (COM(2009)0010),

tekintettel a rövid távú tengeri szállításról szóló bizottsági közleményre (COM(2004)0453),

tekintettel az európai kikötői politikáról szóló bizottsági közleményre (COM(2007)0616),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első »Intelligens autó« jelentés” című bizottsági közleményre (COM(2007)0541),

tekintettel „Az európai közúti biztonság akcióprogram — a közúti balesetek halálos áldozatainak felére csökkentése az Európai Unióban 2010-re: Közös felelősség” című bizottsági közleményre (COM(2003)0311),

tekintettel az „Európai cselekvési program a közúti közlekedés biztonságáért – félidős mérleg” című bizottsági közleményre (COM(2006)0074),

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0551),

tekintettel „Cselekvési terv a városi mobilitásról” című bizottsági közleményre (COM(2009)0490),

tekintettel az „EU 2020” stratégiáról szóló 2010. március 10-i állásfoglalására (1),

tekintettel a rövid távú tengeri szállításról szóló, 2005. április 12-i állásfoglalására (2),

tekintettel „Az európai közúti közlekedésbiztonsági cselekvési program: a közúti balesetek halálos áldozatainak felére csökkentése az Európai Unióban 2010-re: közös felelősség” című 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (3),

tekintettel az „Európai cselekvési program a közúti közlekedés biztonságáért – félidős értékelés” című 2007. január 18-i állásfoglalására (4),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (5),

tekintettel az első vasúti csomag végrehajtásáról szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (6),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika – a fenntartható mobilitás kulcsa” című 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (7),

tekintettel az európai energiaügyi és környezetvédelmi politikák figyelembevételével a fenntartható európai közlekedéspolitikáról szóló, 2008. március 11-i állásfoglalására (8),

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első »ntelligens autó« jelentés” című bizottsági közleményről szóló 2008. június 19-i állásfoglalására (9),

tekintettel az európai teherszállításról szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (10),

tekintettel az európai kikötői politikáról szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (11),

tekintettel a közlekedés területén a környezetvédelmi szempontok integrálásáról és a külső költségek internalizálásáról szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (12),

tekintettel a TEN-T hálózat jövőjéről szóló zöld könyvről szóló, 2009. április 22-i állásfoglalására (13),

tekintettel az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (14),

tekintettel a városi mobilitásról szóló cselekvési tervről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (15),

tekintettel az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeletnek az európai légiközlekedési rendszer teljesítményének és fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (16),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0189/2010),

| A. | mivel a közlekedési ágazat az Európai Unió, a régiók, és a városok fejlődésének egyik fontos elemét képezi, éspedig olyan elemét, amely közvetlen hatással van a régiók és a városok versenyképességére és társadalmi kohéziójára, és ezáltal jelentősen hozzájárul az európai belső piac kiteljesedéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedési ágazat az Európai Unió, a régiók, és a városok fejlődésének egyik fontos elemét képezi, éspedig olyan elemét, amely közvetlen hatással van a régiók és a városok versenyképességére és társadalmi kohéziójára, és ezáltal jelentősen hozzájárul az európai belső piac kiteljesedéséhez;

| B. | mivel a közlekedés hármas – gazdasági, társadalmi és területi kohéziós – feladatot lát el, és mivel mindhárom szerep alapvető jelentőségű az európai integráció szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel a közlekedés hármas – gazdasági, társadalmi és területi kohéziós – feladatot lát el, és mivel mindhárom szerep alapvető jelentőségű az európai integráció szempontjából;

| C. | mivel a közlekedési ágazat kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdaság és a foglalkoztatás szempontjából, tekintettel arra, hogy (GDP-ben kifejezve) az EU jövedelmének 10 %-át adja és több mint tízmillió munkahelyet biztosít, és ezért döntő szerepe lesz az Európa 2020 stratégia megvalósításában; |
| --- | --- |

C.

mivel a közlekedési ágazat kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdaság és a foglalkoztatás szempontjából, tekintettel arra, hogy (GDP-ben kifejezve) az EU jövedelmének 10 %-át adja és több mint tízmillió munkahelyet biztosít, és ezért döntő szerepe lesz az Európa 2020 stratégia megvalósításában;

| D. | mivel a közlekedés az európai politika lényeges eleme, és mivel ennélfogva az EU-nak olyan pénzügyi kerettel kell rendelkeznie, amely megfelel a közlekedési politika előtt a következő években jelentkező kihívásoknak, a gazdaság számára rövid távon ösztönzést jelent, közép és hosszú távon pedig fokozza a termelékenységet és megerősíti Európát, mint a kutatások otthonát; |
| --- | --- |

D.

mivel a közlekedés az európai politika lényeges eleme, és mivel ennélfogva az EU-nak olyan pénzügyi kerettel kell rendelkeznie, amely megfelel a közlekedési politika előtt a következő években jelentkező kihívásoknak, a gazdaság számára rövid távon ösztönzést jelent, közép és hosszú távon pedig fokozza a termelékenységet és megerősíti Európát, mint a kutatások otthonát;

| E. | mivel a közlekedési ágazat jelentős hatással van a környezetre, valamint az emberek életminőségre és egészségére, és bár lehetővé teszi az emberek személyes és szakmai mobilitását, 2008-ban az ágazat egésze a teljes CO2-kibocsátás 27 %-áért volt felelős, és ez az arány azóta még tovább emelkedett; mivel 2007-ben a közlekedési ágazatból származó összes CO2-kibocsátásból a közúti közlekedés 70,9 %-os, a légi közlekedés 12,5 %-os, a tengeri illetve belvízi hajóutak 15,3 %-os, és a vasutak 0,6 %-os arányban részesültek; |
| --- | --- |

E.

mivel a közlekedési ágazat jelentős hatással van a környezetre, valamint az emberek életminőségre és egészségére, és bár lehetővé teszi az emberek személyes és szakmai mobilitását, 2008-ban az ágazat egésze a teljes CO2-kibocsátás 27 %-áért volt felelős, és ez az arány azóta még tovább emelkedett; mivel 2007-ben a közlekedési ágazatból származó összes CO2-kibocsátásból a közúti közlekedés 70,9 %-os, a légi közlekedés 12,5 %-os, a tengeri illetve belvízi hajóutak 15,3 %-os, és a vasutak 0,6 %-os arányban részesültek;

| F. | mivel Európában valamennyi közlekedési eszköz tekintetében erőfeszítések történtek a biztonság javítása érdekében; mivel 2008-ban ennek ellenére mintegy 39 000 ember vesztette életét és 300 000 ember szenvedett súlyos sérüléseket közlekedési balesetben, ezért további erőfeszítésekre van szükség a biztonsággal kapcsolatos minden vonatkozásban, és különösen a közúti közlekedés biztonsága tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel Európában valamennyi közlekedési eszköz tekintetében erőfeszítések történtek a biztonság javítása érdekében; mivel 2008-ban ennek ellenére mintegy 39 000 ember vesztette életét és 300 000 ember szenvedett súlyos sérüléseket közlekedési balesetben, ezért további erőfeszítésekre van szükség a biztonsággal kapcsolatos minden vonatkozásban, és különösen a közúti közlekedés biztonsága tekintetében;

| G. | mivel az EU az éghajlat-változási csomagban kötelezettséget vállalt arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását 1990-hez képest 2020-ig 20 %-kal csökkenti, és ez továbbra is kötelező célkitűzés; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU az éghajlat-változási csomagban kötelezettséget vállalt arra, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátását 1990-hez képest 2020-ig 20 %-kal csökkenti, és ez továbbra is kötelező célkitűzés;

| H. | mivel a 2001. évi fehér könyvben meghatározott célkitűzéseket csak részben sikerült elérni, és ezért felül kell vizsgálni, hogy ezeket a célkitűzéseket fenn kell-e tartani vagy új célkitűzéseket kell megfogalmazni, és ahol szükségesnek bizonyul, ott erőfeszítéseket kell tenni e célkitűzések megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2001. évi fehér könyvben meghatározott célkitűzéseket csak részben sikerült elérni, és ezért felül kell vizsgálni, hogy ezeket a célkitűzéseket fenn kell-e tartani vagy új célkitűzéseket kell megfogalmazni, és ahol szükségesnek bizonyul, ott erőfeszítéseket kell tenni e célkitűzések megerősítése érdekében;

| I. | mivel az uniós jogszabályok nemzeti jogba történő átültetésével kapcsolatos problémák – például a késedelmes vagy a hiányos átültetés – lényegesen csorbítják az európai jogalkotás hatékonyságát, mivel emiatt sürgős fellépésre van szükség e tekintetben; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós jogszabályok nemzeti jogba történő átültetésével kapcsolatos problémák – például a késedelmes vagy a hiányos átültetés – lényegesen csorbítják az európai jogalkotás hatékonyságát, mivel emiatt sürgős fellépésre van szükség e tekintetben;

| J. | mivel a parlamenti munkának következetesnek kell lennie, különösen a közlekedéspolitikát közvetlenül érintő területeken, így többek között környezetvédelmi politikai, szociálpolitikai, urbanizációs politikai, foglalkoztatáspolitikai és gazdaságpolitikai téren; |
| --- | --- |

J.

mivel a parlamenti munkának következetesnek kell lennie, különösen a közlekedéspolitikát közvetlenül érintő területeken, így többek között környezetvédelmi politikai, szociálpolitikai, urbanizációs politikai, foglalkoztatáspolitikai és gazdaságpolitikai téren;

| K. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság súlyos következményekkel járt a közlekedési ágazatra, ezt azonban lehetőségként kellene kihasználni a közlekedési ágazat jövőorientált támogatására és erősítésére, különösen a fenntartható közlekedési módok – többek között a vasúti és a vízi közlekedés – előmozdítása és az abba való beruházás révén; mivel ez jobban biztosítja az egyenlő versenyfeltételeket a piacon; |
| --- | --- |

K.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság súlyos következményekkel járt a közlekedési ágazatra, ezt azonban lehetőségként kellene kihasználni a közlekedési ágazat jövőorientált támogatására és erősítésére, különösen a fenntartható közlekedési módok – többek között a vasúti és a vízi közlekedés – előmozdítása és az abba való beruházás révén; mivel ez jobban biztosítja az egyenlő versenyfeltételeket a piacon;

| L. | mivel az ügynökségek közeljövőben elvégzendő felülvizsgálata részeként elemezni kell az ügynökségek hozzáadott értékét, valamint egy európai közlekedési ügynökség felállításának szükségességét; |
| --- | --- |

L.

mivel az ügynökségek közeljövőben elvégzendő felülvizsgálata részeként elemezni kell az ügynökségek hozzáadott értékét, valamint egy európai közlekedési ügynökség felállításának szükségességét;

| M. | mivel létfontosságú a mérhető célok kitűzése a közlekedési ágazat tekintetében, egyrészt a közlekedési politika hatékonyságának célravezetőbb felülvizsgálata, másrészt a társadalmi és gazdasági tervezési irányvonalak kialakítása révén, valamint kimutatva, hogy a javasolt intézkedések szükségesek a meghatározott közlekedési politika végrehajtásához; |
| --- | --- |

M.

mivel létfontosságú a mérhető célok kitűzése a közlekedési ágazat tekintetében, egyrészt a közlekedési politika hatékonyságának célravezetőbb felülvizsgálata, másrészt a társadalmi és gazdasági tervezési irányvonalak kialakítása révén, valamint kimutatva, hogy a javasolt intézkedések szükségesek a meghatározott közlekedési politika végrehajtásához;

| N. | mivel jelentős kutatási, infrastrukturális és műszaki fejlődés történt, ami miatt kiigazításokat kell tenni a pénzügyi források és eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

N.

mivel jelentős kutatási, infrastrukturális és műszaki fejlődés történt, ami miatt kiigazításokat kell tenni a pénzügyi források és eszközök tekintetében;

| O. | mivel a társadalomban és a gazdasági ágazatokban bekövetkezett széles körű fejlődés következtében a közlekedési ágazat szolgáltatásai iránti kereslet ugrásszerűen megnőtt, és emiatt minden közlekedési módra szükség van; mivel azonban ezeket gazdaságpolitikai, környezetvédelmi, szociál- és foglalkoztatáspolitikai hatékonyságuk szerint kellene értékelni; |
| --- | --- |

O.

mivel a társadalomban és a gazdasági ágazatokban bekövetkezett széles körű fejlődés következtében a közlekedési ágazat szolgáltatásai iránti kereslet ugrásszerűen megnőtt, és emiatt minden közlekedési módra szükség van; mivel azonban ezeket gazdaságpolitikai, környezetvédelmi, szociál- és foglalkoztatáspolitikai hatékonyságuk szerint kellene értékelni;

| P. | mivel a jövőben biztosítani kell a személy- és az áruszállítás valamennyi módjának fenntartható, kölcsönös összekapcsolódását annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható és logisztikai szempontból összefüggő, és ennek köszönhetően hatékony közlekedési láncok alakuljanak ki, ideértve a multimodális megoldásokat, valamint a helyi és a távolsági közlekedés összekapcsolását; |
| --- | --- |

P.

mivel a jövőben biztosítani kell a személy- és az áruszállítás valamennyi módjának fenntartható, kölcsönös összekapcsolódását annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható és logisztikai szempontból összefüggő, és ennek köszönhetően hatékony közlekedési láncok alakuljanak ki, ideértve a multimodális megoldásokat, valamint a helyi és a távolsági közlekedés összekapcsolását;

Társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások

| 1. | meggyőződése, hogy az EU politikájának általában tiszta és koherens képet kell alkotnia a közlekedés – mint a belső piac egyik alapját jelentő ágazat – jövőjéről, amely garantálja a személyek és áruk szabad mozgását, és Európában mindenütt biztosítja a területi kohéziót; véleménye szerint amellett, hogy a közlekedési ágazatnak továbbra is jelentősen hozzá kell járulnia az európai fenntartható növekedéshez és versenyképességhez, garantálnia kell gazdasági hatékonyságát és azt, hogy folyamatosan magas társadalmi és környezetvédelmi standardoknak megfelelően fejlődjön; |
| --- | --- |

1.

meggyőződése, hogy az EU politikájának általában tiszta és koherens képet kell alkotnia a közlekedés – mint a belső piac egyik alapját jelentő ágazat – jövőjéről, amely garantálja a személyek és áruk szabad mozgását, és Európában mindenütt biztosítja a területi kohéziót; véleménye szerint amellett, hogy a közlekedési ágazatnak továbbra is jelentősen hozzá kell járulnia az európai fenntartható növekedéshez és versenyképességhez, garantálnia kell gazdasági hatékonyságát és azt, hogy folyamatosan magas társadalmi és környezetvédelmi standardoknak megfelelően fejlődjön;

| 2. | meggyőződése, hogy a demográfiai változások következtében, különösen városi övezetekben a közlekedés és a mobilitás terén egyre több lesz a kihívás, és hogy e tekintetben döntő fontosságú a mobilitáshoz való alapvető jog biztosítása, többek között a hozzáférés javítása, az infrastruktúra hiányzó elemeinek pótlása és e jog alkalmazhatóvá tétele révén; hangsúlyozza, hogy e tekintetben városi környezetben az élen járó megoldást a jól integrált multimodális közlekedési láncok jelentik, ideértve a gyalogos és kerékpáros, valamint a tömegközlekedés megerősítését; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy városi környezetben különösen a már meglévő infrastruktúra határozza meg, hogy melyik közlekedési mód a legmegfelelőbb; úgy véli, hogy vidéki környezetben a jó tömegközlekedési kapcsolatok csökkentenék a személygépkocsik használatát; kéri funkcionális városrégiók kialakítását az összekapcsolt városi és városkörnyéki közlekedési rendszerek megteremtése, valamint a vidéki lakosság megtartása érdekében; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy a demográfiai változások következtében, különösen városi övezetekben a közlekedés és a mobilitás terén egyre több lesz a kihívás, és hogy e tekintetben döntő fontosságú a mobilitáshoz való alapvető jog biztosítása, többek között a hozzáférés javítása, az infrastruktúra hiányzó elemeinek pótlása és e jog alkalmazhatóvá tétele révén; hangsúlyozza, hogy e tekintetben városi környezetben az élen járó megoldást a jól integrált multimodális közlekedési láncok jelentik, ideértve a gyalogos és kerékpáros, valamint a tömegközlekedés megerősítését; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy városi környezetben különösen a már meglévő infrastruktúra határozza meg, hogy melyik közlekedési mód a legmegfelelőbb; úgy véli, hogy vidéki környezetben a jó tömegközlekedési kapcsolatok csökkentenék a személygépkocsik használatát; kéri funkcionális városrégiók kialakítását az összekapcsolt városi és városkörnyéki közlekedési rendszerek megteremtése, valamint a vidéki lakosság megtartása érdekében;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő fenntartható városi mobilitási terveket a 100 000 főt meghaladó lakosságú városokra, és a szubszidiaritás elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett bátorítsa a városokat olyan mobilitási tervek készítésére, amelyek integrált közlekedési felfogást kínálnak a környezetvédelmi károk csökkentése, valamint a mobilitás egészségesebbé és hatékonyabbá tétele céljával; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő fenntartható városi mobilitási terveket a 100 000 főt meghaladó lakosságú városokra, és a szubszidiaritás elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett bátorítsa a városokat olyan mobilitási tervek készítésére, amelyek integrált közlekedési felfogást kínálnak a környezetvédelmi károk csökkentése, valamint a mobilitás egészségesebbé és hatékonyabbá tétele céljával;

| 4. | úgy véli, hogy a kereslet növekedésének következménye többek között az infrastrukturális problémákból fakadó kapacitáshiány és a hatékonyság csökkenése, ezért mindenekelőtt fokozni kellene a komodális szállítást és a szállításban részt vevő személyek és áruk biztonságát, alapvetően javítani kell az infrastruktúrát, továbbá különösen fontos az évek óta fennálló szűk keresztmetszetek felszámolása; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a kereslet növekedésének következménye többek között az infrastrukturális problémákból fakadó kapacitáshiány és a hatékonyság csökkenése, ezért mindenekelőtt fokozni kellene a komodális szállítást és a szállításban részt vevő személyek és áruk biztonságát, alapvetően javítani kell az infrastruktúrát, továbbá különösen fontos az évek óta fennálló szűk keresztmetszetek felszámolása;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a közlekedés szénmentesítése az EU jövőbeni közlekedési politikájának egyik legfőbb kihívása, és hogy e cél elérése érdekében fel kell használni minden tartósan rendelkezésre álló eszközt – többek között a környezetbarát technológiák és közlekedési módik kutatását és fejlesztését elősegítő energiamixet, az árképzési intézkedéseket és a külső költségek internalizálását valamennyi közlekedési mód tekintetében –, azzal a feltétellel, hogy az EU-szinten így keletkező bevételeket a mobilitás fenntarthatóságának javítására fordítják, és intézkedéseket hoznak a közlekedési ágazat felhasználói és szakmai szereplői magatartásformáinak átalakítására (a tudatosság növelése, környezetbarát viselkedés stb.); hangsúlyozza, hogy ebből a célból mindenekelőtt pénzügyi ösztönzőket kellene kidolgozni, kiküszöbölve a szállítási módok és a tagállamok közötti versenytorzulásokat e folyamatban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a közlekedés szénmentesítése az EU jövőbeni közlekedési politikájának egyik legfőbb kihívása, és hogy e cél elérése érdekében fel kell használni minden tartósan rendelkezésre álló eszközt – többek között a környezetbarát technológiák és közlekedési módik kutatását és fejlesztését elősegítő energiamixet, az árképzési intézkedéseket és a külső költségek internalizálását valamennyi közlekedési mód tekintetében –, azzal a feltétellel, hogy az EU-szinten így keletkező bevételeket a mobilitás fenntarthatóságának javítására fordítják, és intézkedéseket hoznak a közlekedési ágazat felhasználói és szakmai szereplői magatartásformáinak átalakítására (a tudatosság növelése, környezetbarát viselkedés stb.); hangsúlyozza, hogy ebből a célból mindenekelőtt pénzügyi ösztönzőket kellene kidolgozni, kiküszöbölve a szállítási módok és a tagállamok közötti versenytorzulásokat e folyamatban;

| 6. | elismeri, hogy a tengeri közlekedésből származó CO2-kibocsátás a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) adatai szerint 3–5-ször kisebb, mint a szárazföldi kibocsátás, de aggodalommal tölti el, hogy a tengeri közlekedés SOx- és NOx-kibocsátási szintje 2020-ra várhatóan megegyezik majd a szárazföldi szállításéval, és hogy az IMO CO2-kibocsátáscsökkentési rendszer bevezetésére irányuló kísérlete nem hozott végleges megoldást; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a tengeri közlekedésből származó CO2-kibocsátás a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) adatai szerint 3–5-ször kisebb, mint a szárazföldi kibocsátás, de aggodalommal tölti el, hogy a tengeri közlekedés SOx- és NOx-kibocsátási szintje 2020-ra várhatóan megegyezik majd a szárazföldi szállításéval, és hogy az IMO CO2-kibocsátáscsökkentési rendszer bevezetésére irányuló kísérlete nem hozott végleges megoldást;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a lakosságot jobban kell tájékoztatni a szabadidőben történő utazás következményeiről, és felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a szabadidős utazásokat a szakpolitikai megközelítésében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a lakosságot jobban kell tájékoztatni a szabadidőben történő utazás következményeiről, és felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a szabadidős utazásokat a szakpolitikai megközelítésében;

Biztonság

| 8. | hangsúlyozza, hogy a biztonságnak továbbra is a jövő egyik elsődleges közlekedéspolitikai célkitűzésének kell lennie, és hogy az aktív és passzív közlekedési résztvevők biztonságát garantálni kell; úgy véli, hogy rendkívül fontos a közlekedés egészségügyi hatásainak – különösen a korszerű technológiák használata révén történő – csökkentése, valamint az utasok jogainak egyértelmű és átlátható szabályozás által történő biztosítása valamennyi közlekedési mód tekintetében, különös tekintettel a mozgásukban korlátozott utasokra; támogatja az utasok chartájának létrehozását az Európai Unióban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a biztonságnak továbbra is a jövő egyik elsődleges közlekedéspolitikai célkitűzésének kell lennie, és hogy az aktív és passzív közlekedési résztvevők biztonságát garantálni kell; úgy véli, hogy rendkívül fontos a közlekedés egészségügyi hatásainak – különösen a korszerű technológiák használata révén történő – csökkentése, valamint az utasok jogainak egyértelmű és átlátható szabályozás által történő biztosítása valamennyi közlekedési mód tekintetében, különös tekintettel a mozgásukban korlátozott utasokra; támogatja az utasok chartájának létrehozását az Európai Unióban;

| 9. | kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő egy rendkívül tömör tanulmányt, amely részletesen ismerteti a tagállamok bevált gyakorlatait a különböző jármű- és úttípusokra – lakott területen belül és kívül – alkalmazott sebesség-korlátozók hatásai tekintetében, a kibocsátások csökkentésére és a közúti biztonság fokozására irányuló jogalkotási intézkedések előterjesztése céljából; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő egy rendkívül tömör tanulmányt, amely részletesen ismerteti a tagállamok bevált gyakorlatait a különböző jármű- és úttípusokra – lakott területen belül és kívül – alkalmazott sebesség-korlátozók hatásai tekintetében, a kibocsátások csökkentésére és a közúti biztonság fokozására irányuló jogalkotási intézkedések előterjesztése céljából;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazatban dolgozók személyes biztonságát és jogbiztonságát egyaránt garantálni kell, többek között elegendő számú biztonságos parkolóhely létesítésével, valamint a közúti közlekedésre vonatkozó szabályok és az általuk előírt szankciók végrehajtásának harmonizálásával; hangsúlyozza, hogy a szankciók határokon átnyúló végrehajtásának bevezetése minden felhasználó javára növeli majd a közutak biztonságát; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazatban dolgozók személyes biztonságát és jogbiztonságát egyaránt garantálni kell, többek között elegendő számú biztonságos parkolóhely létesítésével, valamint a közúti közlekedésre vonatkozó szabályok és az általuk előírt szankciók végrehajtásának harmonizálásával; hangsúlyozza, hogy a szankciók határokon átnyúló végrehajtásának bevezetése minden felhasználó javára növeli majd a közutak biztonságát;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy a transz-európai közúti hálózatban (TERN) a tehergépjárművek számára kialakított parkolóhelyek kínálata nem tartott lépést a közúti árufuvarozás növekedésével, ami azt jelenti, hogy amennyiben az Európai Unió tagállamaiban nem javítják mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt a pihenési létesítményeket, úgy nemcsak a hivatásos gépkocsivezetők számára kötelezően előírt vezetési és pihenési idők betartása kerül – különösen az éjszaka folyamán – veszélybe, hanem ezáltal a közlekedés általános biztonsága is; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy a transz-európai közúti hálózatban (TERN) a tehergépjárművek számára kialakított parkolóhelyek kínálata nem tartott lépést a közúti árufuvarozás növekedésével, ami azt jelenti, hogy amennyiben az Európai Unió tagállamaiban nem javítják mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt a pihenési létesítményeket, úgy nemcsak a hivatásos gépkocsivezetők számára kötelezően előírt vezetési és pihenési idők betartása kerül – különösen az éjszaka folyamán – veszélybe, hanem ezáltal a közlekedés általános biztonsága is;

Hatékony komodalitás

| 12. | úgy véli, hogy a személy- és áruszállítás fejlődése összességében nagyban függ a különböző közlekedési módok hatékony kihasználásától, és ezért az európai közlekedési politikának a hatékony komodalitást kellene célként kitűzni, amely szorosan kapcsolódik a közlekedés szénmentesítéséhez, biztonságához és gazdasági szempontjaihoz; úgy véli, hogy ez hozzájárul majd a különböző közlekedési módok közötti optimális újraelosztáshoz és a fenntarthatóbb közlekedési módokra történő áttéréshez, továbbá gondoskodik a közlekedési módokon belüli és az azok közötti átjárhatóságról, támogatja a fenntarthatóbb közlekedési és logisztikai láncokat és modális láncokat, és elősegíti a forgalom zökkenőmentes áramlását a módok és a csomópontok között; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a személy- és áruszállítás fejlődése összességében nagyban függ a különböző közlekedési módok hatékony kihasználásától, és ezért az európai közlekedési politikának a hatékony komodalitást kellene célként kitűzni, amely szorosan kapcsolódik a közlekedés szénmentesítéséhez, biztonságához és gazdasági szempontjaihoz; úgy véli, hogy ez hozzájárul majd a különböző közlekedési módok közötti optimális újraelosztáshoz és a fenntarthatóbb közlekedési módokra történő áttéréshez, továbbá gondoskodik a közlekedési módokon belüli és az azok közötti átjárhatóságról, támogatja a fenntarthatóbb közlekedési és logisztikai láncokat és modális láncokat, és elősegíti a forgalom zökkenőmentes áramlását a módok és a csomópontok között;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a hatékony komodalitást nem csak a költséghatékonysági kritériumok alapján kellene értékelni, hanem a környezetvédelemmel, a szociális és munkafeltételekkel, a biztonsági szempontokkal és a területi kohézióval kapcsolatos kritériumok alapján is, továbbá az értékelés során figyelembe kellene venni a különböző szállítási módok és az európai országok, régiók és nagyvárosok eltérő technikai lehetőségeit és kiindulási szintjét; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a hatékony komodalitást nem csak a költséghatékonysági kritériumok alapján kellene értékelni, hanem a környezetvédelemmel, a szociális és munkafeltételekkel, a biztonsági szempontokkal és a területi kohézióval kapcsolatos kritériumok alapján is, továbbá az értékelés során figyelembe kellene venni a különböző szállítási módok és az európai országok, régiók és nagyvárosok eltérő technikai lehetőségeit és kiindulási szintjét;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a hatékony komodalitásba beletartozik az infrastruktúra fejlesztése – többek között zöldfolyosók kialakítása, a szűk keresztmetszetek számának csökkentése és a vasúti és vízi közlekedés fejlesztése révén –, a biztonság új technológiák alkalmazásával történő fokozása és a munkakörülmények javítása; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a hatékony komodalitásba beletartozik az infrastruktúra fejlesztése – többek között zöldfolyosók kialakítása, a szűk keresztmetszetek számának csökkentése és a vasúti és vízi közlekedés fejlesztése révén –, a biztonság új technológiák alkalmazásával történő fokozása és a munkakörülmények javítása;

Az egységes piac megvalósítása

| 15. | kéri, hogy a hatékonyság biztosítása érdekében rendszeresen ellenőrizzék az európai jogszabályokat, illetve azok átültetését és alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy következetesen gördítse el az útból azokat az akadályokat, amelyek az európai jogszabályok tagállamok általi hiányos vagy késedelmes átültetéséből erednek; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a hatékonyság biztosítása érdekében rendszeresen ellenőrizzék az európai jogszabályokat, illetve azok átültetését és alkalmazását; felszólítja a Bizottságot, hogy következetesen gördítse el az útból azokat az akadályokat, amelyek az európai jogszabályok tagállamok általi hiányos vagy késedelmes átültetéséből erednek;

| 16. | javasolja, hogy a Lisszaboni Szerződés új keretében és a Bizottság jóváhagyásával évente legalább egy alkalommal tartsanak megbeszélést a nemzeti parlamentek közlekedésért felelős képviselőivel annak érdekében, hogy közös nevezőre jussanak és együttműködjenek a közlekedésre vonatkozó uniós jogszabályok jobb és hatékonyabb végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy a Lisszaboni Szerződés új keretében és a Bizottság jóváhagyásával évente legalább egy alkalommal tartsanak megbeszélést a nemzeti parlamentek közlekedésért felelős képviselőivel annak érdekében, hogy közös nevezőre jussanak és együttműködjenek a közlekedésre vonatkozó uniós jogszabályok jobb és hatékonyabb végrehajtása érdekében;

| 17. | úgy véli, hogy a közlekedés meghatározó szerepet játszik az európai egységes piac megvalósítása, valamint a személyek és az áruk szabad mozgása tekintetében, és mindenekelőtt a vasúti közlekedésben az Európai Unió valamennyi tagállamában szabályozott piacnyitásra van szükség; úgy véli, hogy a piac teljes megnyitása a fogyasztók javát szolgálja majd, és azt a közszolgáltatás minőségét biztosító lépéseknek, valamint a hatékonyság és a biztonság javítását szolgáló, az infrastruktúrát és a műszaki átjárhatóság elérését célzó, hosszú távra szóló beruházási tervnek, továbbá – többek között társadalmi, fiskális, biztonsági és környezetvédelmi téren – az intramodális és intermodális versenytorzulás elkerülését célzó intézkedéseknek kellene kísérniük; a külső szociális és környezetvédelmi költségek internalizálását fokozatosan kellene megvalósítani, a szennyezőbb közúti és légi közlekedési módozatokkal kezdve; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a közlekedés meghatározó szerepet játszik az európai egységes piac megvalósítása, valamint a személyek és az áruk szabad mozgása tekintetében, és mindenekelőtt a vasúti közlekedésben az Európai Unió valamennyi tagállamában szabályozott piacnyitásra van szükség; úgy véli, hogy a piac teljes megnyitása a fogyasztók javát szolgálja majd, és azt a közszolgáltatás minőségét biztosító lépéseknek, valamint a hatékonyság és a biztonság javítását szolgáló, az infrastruktúrát és a műszaki átjárhatóság elérését célzó, hosszú távra szóló beruházási tervnek, továbbá – többek között társadalmi, fiskális, biztonsági és környezetvédelmi téren – az intramodális és intermodális versenytorzulás elkerülését célzó intézkedéseknek kellene kísérniük; a külső szociális és környezetvédelmi költségek internalizálását fokozatosan kellene megvalósítani, a szennyezőbb közúti és légi közlekedési módozatokkal kezdve;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamok hatóságait, hogy könnyítsék meg a kabotázsfuvarozás teljes liberalizációját az üresfutás csökkentése érdekében, valamint arra, hogy további fuvarátrakodási központok kialakítása révén gondoskodjanak egy fenntarthatóbb út- és vasúthálózat létrehozásáról; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamok hatóságait, hogy könnyítsék meg a kabotázsfuvarozás teljes liberalizációját az üresfutás csökkentése érdekében, valamint arra, hogy további fuvarátrakodási központok kialakítása révén gondoskodjanak egy fenntarthatóbb út- és vasúthálózat létrehozásáról;

| 19. | úgy véli, hogy a hatékony, az egyéb szállítási módokat kiegészítő tengeri szállítás megvalósításához elengedhetetlen ismételten a piac megnyitására összpontosítani, hogy az valóban versenyképes lehessen; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a hatékony, az egyéb szállítási módokat kiegészítő tengeri szállítás megvalósításához elengedhetetlen ismételten a piac megnyitására összpontosítani, hogy az valóban versenyképes lehessen;

| 20. | a gazdasági szükségletek tekintetében hangsúlyozza, hogy szükség van a közlekedési infrastruktúrák (azaz a fuvarozási és személyszállítási vasúti folyosók, az egységes európai égbolt, a kikötők és azok közlekedési hálózattal való összeköttetései, a határok nélküli tengeri térség, illetve a belvízi hajóutak) ténylegesen európai igazgatására a „határjellegű” hatás felszámolása érdekében valamennyi szállítási mód esetében, valamint az Unió versenyképességének és vonzerejének növelése céljából; |
| --- | --- |

20.

a gazdasági szükségletek tekintetében hangsúlyozza, hogy szükség van a közlekedési infrastruktúrák (azaz a fuvarozási és személyszállítási vasúti folyosók, az egységes európai égbolt, a kikötők és azok közlekedési hálózattal való összeköttetései, a határok nélküli tengeri térség, illetve a belvízi hajóutak) ténylegesen európai igazgatására a „határjellegű” hatás felszámolása érdekében valamennyi szállítási mód esetében, valamint az Unió versenyképességének és vonzerejének növelése céljából;

| 21. | felszólít egy közös európai jegyfoglalási rendszer létrehozására a különböző közlekedési eszközök hatékonyságának növelése, valamint interoperabilitásuk egyszerűsítése és fokozása érdekében; |
| --- | --- |

21.

felszólít egy közös európai jegyfoglalási rendszer létrehozására a különböző közlekedési eszközök hatékonyságának növelése, valamint interoperabilitásuk egyszerűsítése és fokozása érdekében;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a közlekedés hatással van a szociál-, az egészségügyi és a biztonságpolitikára, továbbá hogy az egységes közlekedési térség megteremtése keretében európai szintű hatékony társadalmi párbeszéd alapján, magas szinten össze kell hangolni és folyamatosan javítani kell a fogfoglalkoztatást és munkafeltételeket, illetve az oktatást és a képzést; hangsúlyozza, hogy többek között az európai képzési központok és az uniós kiválósági központok tagállamokon belüli létrehozása hozzájárulhat a képzések mérhető minőségének és a közlekedésben foglalkoztatottak helyzetének javításához, valamint a képzések kölcsönös elismeréséhez; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a közlekedés hatással van a szociál-, az egészségügyi és a biztonságpolitikára, továbbá hogy az egységes közlekedési térség megteremtése keretében európai szintű hatékony társadalmi párbeszéd alapján, magas szinten össze kell hangolni és folyamatosan javítani kell a fogfoglalkoztatást és munkafeltételeket, illetve az oktatást és a képzést; hangsúlyozza, hogy többek között az európai képzési központok és az uniós kiválósági központok tagállamokon belüli létrehozása hozzájárulhat a képzések mérhető minőségének és a közlekedésben foglalkoztatottak helyzetének javításához, valamint a képzések kölcsönös elismeréséhez;

| 23. | úgy véli, hogy a közlekedési politika hatékonyabbá tételének érdekében értékelni kell a programokat (például a Galileót és a valamennyi szállítási módot érintő ITS-t), és az eredmények függvényében a stratégia és a programok irányát adott esetben meg kell változtatni; szükségét látja tehát többek között egy új közúti biztonsági program bevezetésének, a TEN-T további dinamizálásának, a NAIADES program időközi értékelésének, az „egységes európai égbolt”, a SESAR program és a nyolcadik kutatási keretprogram sürgős és teljes körű végrehajtásának, valamint a Marco Polo program egyszerűsített formában történő folytatásának; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a közlekedési politika hatékonyabbá tételének érdekében értékelni kell a programokat (például a Galileót és a valamennyi szállítási módot érintő ITS-t), és az eredmények függvényében a stratégia és a programok irányát adott esetben meg kell változtatni; szükségét látja tehát többek között egy új közúti biztonsági program bevezetésének, a TEN-T további dinamizálásának, a NAIADES program időközi értékelésének, az „egységes európai égbolt”, a SESAR program és a nyolcadik kutatási keretprogram sürgős és teljes körű végrehajtásának, valamint a Marco Polo program egyszerűsített formában történő folytatásának;

Európai ügynökségek

| 24. | úgy véli, hogy a műszaki átjárhatóság és annak finanszírozása, az európai tanúsítás, típusjóváhagyás és kölcsönös elismerés egy jól működő egységes piac lényeges elemei, és ezek átültetésének fokozottabban a különböző ügynökségek feladatkörébe kellene tartoznia; hangsúlyozza, hogy az összes ügynökségnek törekednie kell a felelősségvállalás és a kompetencia hasonlóan magas szintjének elérésére, és rövid időn belül meg kell valósítania azt, és hogy az összes ügynökséget rendszeresen értékelni kell; ösztönzi konkrétabban az Európai Vasúti Ügynökség teljes kapacitásának kiépítését, beleértve azt, hogy az ügynökség fokozatosan vegye át az összes új gördülőállomány és vasúti infrastruktúra tanúsításával, illetve a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok ezekkel egyenértékű testületei rendszeres auditálásával járó feladatköröket, amint azt a 2004. április 29-i 2004/49/EK irányelv megállapítja; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a műszaki átjárhatóság és annak finanszírozása, az európai tanúsítás, típusjóváhagyás és kölcsönös elismerés egy jól működő egységes piac lényeges elemei, és ezek átültetésének fokozottabban a különböző ügynökségek feladatkörébe kellene tartoznia; hangsúlyozza, hogy az összes ügynökségnek törekednie kell a felelősségvállalás és a kompetencia hasonlóan magas szintjének elérésére, és rövid időn belül meg kell valósítania azt, és hogy az összes ügynökséget rendszeresen értékelni kell; ösztönzi konkrétabban az Európai Vasúti Ügynökség teljes kapacitásának kiépítését, beleértve azt, hogy az ügynökség fokozatosan vegye át az összes új gördülőállomány és vasúti infrastruktúra tanúsításával, illetve a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok ezekkel egyenértékű testületei rendszeres auditálásával járó feladatköröket, amint azt a 2004. április 29-i 2004/49/EK irányelv megállapítja;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a közlekedés 75 %-ban a közúton zajlik, és ezért annak megfontolását kéri, hogy szükség van-e egy közúti közlekedéssel foglalkozó ügynökség létrehozására, elsősorban a közúti biztonság javítása érdekében, valamint a polgárok biztonságos mobilitáshoz való alapvető jogának biztosítása céljából új alkalmazások (például a Galileo vagy az intelligens közlekedési rendszerek számára ugyanúgy alkalmas technológiák) támogatása és kutatási programok levezetése révén; úgy véli továbbá, hogy ennek az ügynökségnek képesnek kell lennie szabályozói lépéseket tenni a fenntartható egységes piacot akadályozó tényezők elhárítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a közlekedés 75 %-ban a közúton zajlik, és ezért annak megfontolását kéri, hogy szükség van-e egy közúti közlekedéssel foglalkozó ügynökség létrehozására, elsősorban a közúti biztonság javítása érdekében, valamint a polgárok biztonságos mobilitáshoz való alapvető jogának biztosítása céljából új alkalmazások (például a Galileo vagy az intelligens közlekedési rendszerek számára ugyanúgy alkalmas technológiák) támogatása és kutatási programok levezetése révén; úgy véli továbbá, hogy ennek az ügynökségnek képesnek kell lennie szabályozói lépéseket tenni a fenntartható egységes piacot akadályozó tényezők elhárítása érdekében;

| 26. | rámutat arra, hogy a belvízi közlekedés még mindig szerteágazó intézményes kerettel rendelkezik, és kéri az illetékes intézmények állandó és strukturált együttműködésének megteremtését e közlekedési mód által kínált lehetőségek teljes kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a belvízi közlekedés még mindig szerteágazó intézményes kerettel rendelkezik, és kéri az illetékes intézmények állandó és strukturált együttműködésének megteremtését e közlekedési mód által kínált lehetőségek teljes kiaknázása érdekében;

Kutatás és technológia

| 27. | szorgalmazza a közlekedési ágazattal kapcsolatos kutatásra és technológiára vonatkozó menetrend kidolgozását; úgy véli, hogy ezt a menetrendet az iparág minden releváns érintett felével együttműködve kell megalkotni, hogy meg lehessen érteni az ágazat igényeit és ennek megfelelően lehessen javítani az uniós finanszírozás elosztásán; véleménye szerint elsőbbséget kell biztosítani azon projekteknek, amelyek a közlekedés szén-dioxid-mentesítésére törekednek, növelik a beszállítói lánc átláthatóságát és a közlekedés biztonságát és védelmét, javítják a közlekedésirányítást és csökkentik az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza a közlekedési ágazattal kapcsolatos kutatásra és technológiára vonatkozó menetrend kidolgozását; úgy véli, hogy ezt a menetrendet az iparág minden releváns érintett felével együttműködve kell megalkotni, hogy meg lehessen érteni az ágazat igényeit és ennek megfelelően lehessen javítani az uniós finanszírozás elosztásán; véleménye szerint elsőbbséget kell biztosítani azon projekteknek, amelyek a közlekedés szén-dioxid-mentesítésére törekednek, növelik a beszállítói lánc átláthatóságát és a közlekedés biztonságát és védelmét, javítják a közlekedésirányítást és csökkentik az adminisztratív terheket;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a kutatást, a fejlesztést és az innovációt támogatni kell, mivel azok a károsanyag-kibocsátás és a közlekedési zaj csökkentése révén valamennyi szállítási mód esetében jelentősen hozzájárulnak a környezet minőségének javításához, a már létező infrastruktúrakapacitás jobb kihasználásának biztosítására és a közlekedés szűk keresztmetszeteinek csökkentésére irányuló megoldások révén fokozzák a biztonságot, valamint nem utolsó sorban az egész közlekedési hálózat minden módozatában az energiafüggetlenség növeléséhez vezetnek; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az intelligens, átjárható és összekapcsolt közlekedésszervezési és biztonsági rendszerek – például az ERTMS, a Galileo, a SESAR, az ITS és az ezeknek megfelelő technológiák – mind a kutatás és fejlesztés, mind pedig alkalmazásuk terén támogatásra szorulnak; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy ezek az intelligens közlekedési rendszerek Európa valamennyi polgárának javát szolgálják; tudomásul veszi, hogy az ígéretes technológiák tekintetében meg kell szabni a szükséges feltételek keretrendszerét és nyílt szabványokat kell bevezetni, anélkül, hogy bármely specifikus technológia indokolatlanul előnyben részesülne; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a kutatást, a fejlesztést és az innovációt támogatni kell, mivel azok a károsanyag-kibocsátás és a közlekedési zaj csökkentése révén valamennyi szállítási mód esetében jelentősen hozzájárulnak a környezet minőségének javításához, a már létező infrastruktúrakapacitás jobb kihasználásának biztosítására és a közlekedés szűk keresztmetszeteinek csökkentésére irányuló megoldások révén fokozzák a biztonságot, valamint nem utolsó sorban az egész közlekedési hálózat minden módozatában az energiafüggetlenség növeléséhez vezetnek; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az intelligens, átjárható és összekapcsolt közlekedésszervezési és biztonsági rendszerek – például az ERTMS, a Galileo, a SESAR, az ITS és az ezeknek megfelelő technológiák – mind a kutatás és fejlesztés, mind pedig alkalmazásuk terén támogatásra szorulnak; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy ezek az intelligens közlekedési rendszerek Európa valamennyi polgárának javát szolgálják; tudomásul veszi, hogy az ígéretes technológiák tekintetében meg kell szabni a szükséges feltételek keretrendszerét és nyílt szabványokat kell bevezetni, anélkül, hogy bármely specifikus technológia indokolatlanul előnyben részesülne;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az Unió energiafüggetlenségének megvalósítása keretében csökkenteni kell valamennyi szállítási mód szén-dioxid-kibocsátását, továbbá az innovatív, energiahatékony és tiszta technológiákra és a megújuló energiára irányuló – többek között a valamennyi szállítási módot fenntarthatóbb járművekkel ellátó – kutatás és fejlesztés révén támogatni kell azokat; úgy véli, hogy ez egyben erősítené az európai vállalatok versenyképességét; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az Unió energiafüggetlenségének megvalósítása keretében csökkenteni kell valamennyi szállítási mód szén-dioxid-kibocsátását, továbbá az innovatív, energiahatékony és tiszta technológiákra és a megújuló energiára irányuló – többek között a valamennyi szállítási módot fenntarthatóbb járművekkel ellátó – kutatás és fejlesztés révén támogatni kell azokat; úgy véli, hogy ez egyben erősítené az európai vállalatok versenyképességét;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az eredmények és az esetlegesen végrehajtandó intézkedések összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a közúti közlekedés biztonságához és a balesetek kutatásához kapcsolódó lényeges fogalmakra egységes meghatározásokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az eredmények és az esetlegesen végrehajtandó intézkedések összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében a közúti közlekedés biztonságához és a balesetek kutatásához kapcsolódó lényeges fogalmakra egységes meghatározásokat kell kidolgozni;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a szállítási dokumentumok legújabb kommunikációs szabványoknak megfelelő összehangolása, illetve azok multimodális és nemzetközi alkalmazhatósága jelentősen javíthatja a biztonságot és logisztikát, valamint az igazgatási költségek erőteljes csökkenését eredményezheti; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a szállítási dokumentumok legújabb kommunikációs szabványoknak megfelelő összehangolása, illetve azok multimodális és nemzetközi alkalmazhatósága jelentősen javíthatja a biztonságot és logisztikát, valamint az igazgatási költségek erőteljes csökkenését eredményezheti;

A közlekedési alap és az európai közlekedési hálózat

| 32. | hangsúlyozza, hogy a hatékony közlekedéspolitikához a felmerülő kihívásokkal arányban álló pénzügyi keretre van szükség, és ehhez a közlekedésre és a mobilitásra irányuló jelenlegi forrásokat növelni kell; ehhez az alábbiakat tartja szükségesnek:






  a. | közlekedési alap létrehozása az Unió költségvetésén belül már rendelkezésre álló forrásokat kiegészítő pénzügyi eszközök révén, amely tartalmazza egyrészt a strukturális és kohéziós politika pénzeszközeinek egy részét, másrészt a köz- és magánszféra közötti partnerségek forrásait és egyéb pénzeszközöket, például garanciákat; ezt az alapot a kormányzás minden szintjén a közlekedési infrastruktúra javítására, a TEN-T projektek támogatására, a műszaki és működési átjárhatóság biztosítására, a kutatás elősegítésére és az intelligens közlekedési rendszerek valamennyi szállítási mód esetében történő alkalmazásának előmozdítására kellene felhasználni; a finanszírozást az (5) bekezdésben említett hatékony komodalitást, a szociálpolitikát, a biztonságot és a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót figyelembe vevő, átlátható odaítélési kritériumok alapján kell megvalósítani; |
| --- | --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a hatékony közlekedéspolitikához a felmerülő kihívásokkal arányban álló pénzügyi keretre van szükség, és ehhez a közlekedésre és a mobilitásra irányuló jelenlegi forrásokat növelni kell; ehhez az alábbiakat tartja szükségesnek:

a.

közlekedési alap létrehozása az Unió költségvetésén belül már rendelkezésre álló forrásokat kiegészítő pénzügyi eszközök révén, amely tartalmazza egyrészt a strukturális és kohéziós politika pénzeszközeinek egy részét, másrészt a köz- és magánszféra közötti partnerségek forrásait és egyéb pénzeszközöket, például garanciákat; ezt az alapot a kormányzás minden szintjén a közlekedési infrastruktúra javítására, a TEN-T projektek támogatására, a műszaki és működési átjárhatóság biztosítására, a kutatás elősegítésére és az intelligens közlekedési rendszerek valamennyi szállítási mód esetében történő alkalmazásának előmozdítására kellene felhasználni; a finanszírozást az (5) bekezdésben említett hatékony komodalitást, a szociálpolitikát, a biztonságot és a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót figyelembe vevő, átlátható odaítélési kritériumok alapján kell megvalósítani;

| b. | a közlekedéspolitikára irányuló költségvetési kötelezettségvállalás a többéves pénzügyi kereten belül; |
| --- | --- |

b.

a közlekedéspolitikára irányuló költségvetési kötelezettségvállalás a többéves pénzügyi kereten belül;

| c. | az a lehetőség, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében és a közép- és hosszú távú fenntarthatóság előmozdítása érdekében, az államháztartási hiány számításkor vegyék figyelembe a gazdaság versenyképességét növelő közlekedési infrastruktúra-beruházások hosszú távú jellegét, amennyiben az Európai Bizottság azt előzetesen jóváhagyja; |
| --- | --- |

c.

az a lehetőség, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében és a közép- és hosszú távú fenntarthatóság előmozdítása érdekében, az államháztartási hiány számításkor vegyék figyelembe a gazdaság versenyképességét növelő közlekedési infrastruktúra-beruházások hosszú távú jellegét, amennyiben az Európai Bizottság azt előzetesen jóváhagyja;

| d. | az alap felhasználásának feltétele legyen többek között a külső költségek internalizálásából származó bevételből történő társfinanszírozás; |
| --- | --- |

d.

az alap felhasználásának feltétele legyen többek között a külső költségek internalizálásából származó bevételből történő társfinanszírozás;

| 33. | szorgalmazza egy olyan koherens és integrált közlekedési politika megvalósítását, amely az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályozásnak megfelelő, a versenykritériumoktól független pénzügyi támogatás segítségével előmozdítja többek között a vasúti közlekedést, a hajózást, a kikötőpolitikát és a tömegközlekedést; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza egy olyan koherens és integrált közlekedési politika megvalósítását, amely az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályozásnak megfelelő, a versenykritériumoktól független pénzügyi támogatás segítségével előmozdítja többek között a vasúti közlekedést, a hajózást, a kikötőpolitikát és a tömegközlekedést;

| 34. | úgy véli, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot lehetőségként kell felhasználni arra, hogy a közlekedési ágazatot célzottan támogassák, valamint pénzügyi támogatások segítségével beruházásokat hajtsanak végre elsősorban a biztonságos, környezetbarát és ezáltal fenntartható közlekedés terén; úgy véli, hogy a közlekedési projektekbe történő uniós befektetéseket figyelembe kell venni az Európa 2020 stratégia során, mivel a közlekedési és mobilitási rendszerek egyedülálló lehetőséget teremtenek stabil munkahelyek teremtésére; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot lehetőségként kell felhasználni arra, hogy a közlekedési ágazatot célzottan támogassák, valamint pénzügyi támogatások segítségével beruházásokat hajtsanak végre elsősorban a biztonságos, környezetbarát és ezáltal fenntartható közlekedés terén; úgy véli, hogy a közlekedési projektekbe történő uniós befektetéseket figyelembe kell venni az Európa 2020 stratégia során, mivel a közlekedési és mobilitási rendszerek egyedülálló lehetőséget teremtenek stabil munkahelyek teremtésére;

| 35. | meg van győződve arról, hogy az európai közlekedési politikában továbbra is kiemelt fontosságú TEN-hálózaton belüli európai maghálózat meghatározását a fenntartható fejlődés kritériumai alapján európai, regionális és helyi szinten is értékelni kell, és hogy a multimodális platformok és a szárazkikötők továbbra is az infrastruktúrakínálat egyik lényeges elemét jelentik, hiszen a különböző szállítási módok között hatékony összeköttetéseket tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

35.

meg van győződve arról, hogy az európai közlekedési politikában továbbra is kiemelt fontosságú TEN-hálózaton belüli európai maghálózat meghatározását a fenntartható fejlődés kritériumai alapján európai, regionális és helyi szinten is értékelni kell, és hogy a multimodális platformok és a szárazkikötők továbbra is az infrastruktúrakínálat egyik lényeges elemét jelentik, hiszen a különböző szállítási módok között hatékony összeköttetéseket tesznek lehetővé;

| 36. | azon a véleményen van, hogy a TEN-T projekteknek továbbra is az EU közlekedési szakpolitikája kiemelt témájának kell maradniuk, illetve hogy sürgősen kezelni kell az infrastruktúra hiányát és át kell hidalni a határokon még mindig fennálló történelmi és földrajzi akadályokat; hangsúlyozza, hogy a TEN-T programot az Unió határain túlmutató összeköttetésekkel rendelkező, páneurópai hálózatba kell integrálni, és úgy véli, hogy ezt a folyamatot a finanszírozás fokozásával lehet felgyorsítani; |
| --- | --- |

36.

azon a véleményen van, hogy a TEN-T projekteknek továbbra is az EU közlekedési szakpolitikája kiemelt témájának kell maradniuk, illetve hogy sürgősen kezelni kell az infrastruktúra hiányát és át kell hidalni a határokon még mindig fennálló történelmi és földrajzi akadályokat; hangsúlyozza, hogy a TEN-T programot az Unió határain túlmutató összeköttetésekkel rendelkező, páneurópai hálózatba kell integrálni, és úgy véli, hogy ezt a folyamatot a finanszírozás fokozásával lehet felgyorsítani;

| 37. | felszólít arra, hogy a belvízi hajózás infrastruktúrája, a belvízi kikötők és a tengeri kikötőknek a hátországgal és a vasúti hálózattal való multimodális összekapcsolása kapjon fokozottabb szerepet az európai közlekedési politikában, és hogy ezek részesüljenek nagyobb támogatásban, hogy csökkenteni lehessen az uniós közlekedés környezetkárosító hatását és növelni annak biztonságát; úgy véli, hogy a legújabb kibocsátásellenőrző technológiával ellátott hajtóművek beépítésével radikálisan növelni lehet a belvízi járművek környezetvédelmi tulajdonságait; |
| --- | --- |

37.

felszólít arra, hogy a belvízi hajózás infrastruktúrája, a belvízi kikötők és a tengeri kikötőknek a hátországgal és a vasúti hálózattal való multimodális összekapcsolása kapjon fokozottabb szerepet az európai közlekedési politikában, és hogy ezek részesüljenek nagyobb támogatásban, hogy csökkenteni lehessen az uniós közlekedés környezetkárosító hatását és növelni annak biztonságát; úgy véli, hogy a legújabb kibocsátásellenőrző technológiával ellátott hajtóművek beépítésével radikálisan növelni lehet a belvízi járművek környezetvédelmi tulajdonságait;

| 38. | hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy a rövid távú tengeri szállítással és a tengeri közlekedési folyosókkal kapcsolatos projekteket tágabb értelemben, Európa közvetlenül szomszédos országait is magában foglalva vizsgáljuk; kiemeli, hogy ez jobb szinergiát fog megkövetelni a regionális, a fejlesztési és a közlekedési politika között; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy a rövid távú tengeri szállítással és a tengeri közlekedési folyosókkal kapcsolatos projekteket tágabb értelemben, Európa közvetlenül szomszédos országait is magában foglalva vizsgáljuk; kiemeli, hogy ez jobb szinergiát fog megkövetelni a regionális, a fejlesztési és a közlekedési politika között;

| 39. | elismeri, hogy a regionális repülőterek a peremterületek és a legkülső régiók fejlődésében kulcsfontosságú szerepet töltenek be a nemzetközi központokkal való összeköttetésük fejlesztése révén; különösen célszerűnek tartja – amennyiben a lehetőségek engedik – a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló megoldások alkalmazását; úgy véli, hogy a repülőterek közötti (gyors-) vasúti összeköttetések kitűnő lehetőséget nyújtanak arra, hogy a különböző közlekedési módokat fenntartható módon kössék össze; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy a regionális repülőterek a peremterületek és a legkülső régiók fejlődésében kulcsfontosságú szerepet töltenek be a nemzetközi központokkal való összeköttetésük fejlesztése révén; különösen célszerűnek tartja – amennyiben a lehetőségek engedik – a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló megoldások alkalmazását; úgy véli, hogy a repülőterek közötti (gyors-) vasúti összeköttetések kitűnő lehetőséget nyújtanak arra, hogy a különböző közlekedési módokat fenntartható módon kössék össze;

A közlekedés globális megközelítése

| 40. | hangsúlyozza, hogy az európai közlekedési térség megteremtése olyan fontos, kiemelt terület, amely nagymértékben függ a valamennyi közlekedési módot – különösen a légi és tengeri forgalmat – érintő, megkötésre váró megállapodások keretében történő nemzetközi elfogadástól, és e tekintetben az Uniónak fokozottan irányító szerepet kell játszania a megfelelő nemzetközi testületeken belül; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az európai közlekedési térség megteremtése olyan fontos, kiemelt terület, amely nagymértékben függ a valamennyi közlekedési módot – különösen a légi és tengeri forgalmat – érintő, megkötésre váró megállapodások keretében történő nemzetközi elfogadástól, és e tekintetben az Uniónak fokozottan irányító szerepet kell játszania a megfelelő nemzetközi testületeken belül;

Mérhető célkitűzések 2020-ig

| 41. | világosabb és mérhetőbb, 2020-ra elérendő, 2010-hez viszonyított célok betartását kéri, és ezért a következőket javasolja:






  — | a közúti közlekedésben aktívan vagy passzívan részt vevők halálos vagy súlyos kimenetelű baleseteinek 40 %-os csökkentése, és e célnak mind a tervezett közlekedési fehér könyvben, mind az új „Európai cselekvési program a közúti közlekedés biztonságáért” elnevezésű programban történő lefektetése; |
| --- | --- | --- |

41.

világosabb és mérhetőbb, 2020-ra elérendő, 2010-hez viszonyított célok betartását kéri, és ezért a következőket javasolja:

—

a közúti közlekedésben aktívan vagy passzívan részt vevők halálos vagy súlyos kimenetelű baleseteinek 40 %-os csökkentése, és e célnak mind a tervezett közlekedési fehér könyvben, mind az új „Európai cselekvési program a közúti közlekedés biztonságáért” elnevezésű programban történő lefektetése;

| — | a nehézgépjárművek számára kialakított parkolóhelyek számának 40 %-os növelése minden tagállamban a transz-európai közúti hálózatban (TERN), hogy biztosítani lehessen a közlekedés biztonságát, valamint a hivatásos gépkocsivezetők szánára előírt pihenési idők betartását; |
| --- | --- |

—

a nehézgépjárművek számára kialakított parkolóhelyek számának 40 %-os növelése minden tagállamban a transz-európai közúti hálózatban (TERN), hogy biztosítani lehessen a közlekedés biztonságát, valamint a hivatásos gépkocsivezetők szánára előírt pihenési idők betartását;

| — | a buszok, villamosok és vonatok (valamint adott esetben a hajók) utasszámának megduplázása és a gyalogos- és kerékpárosbarát közlekedési koncepciók finanszírozásának 20 %-os emelése, biztosítva a közösségi jogszabályokban foglalt jogokat, különös tekintettel a fogyatékkal élő és mozgáskorlátozott utasok jogaira; |
| --- | --- |

—

a buszok, villamosok és vonatok (valamint adott esetben a hajók) utasszámának megduplázása és a gyalogos- és kerékpárosbarát közlekedési koncepciók finanszírozásának 20 %-os emelése, biztosítva a közösségi jogszabályokban foglalt jogokat, különös tekintettel a fogyatékkal élő és mozgáskorlátozott utasok jogaira;

| — | a személy- és áruszállításhoz kapcsolódó közúti közlekedésben a szén-dioxid-kibocsátás 20 %-kal való csökkentése megfelelő innovációs megoldások, az alternatív energiaforrások támogatása és a teher- és személyszállítás logisztikai optimalizálása révén; |
| --- | --- |

—

a személy- és áruszállításhoz kapcsolódó közúti közlekedésben a szén-dioxid-kibocsátás 20 %-kal való csökkentése megfelelő innovációs megoldások, az alternatív energiaforrások támogatása és a teher- és személyszállítás logisztikai optimalizálása révén;

| — | a kötött pályás közlekedési eszközök energiafelhasználásának 20 %-os csökkentése a 2010-es szinthez képest, valamint a dízelolaj használatának 40 %-os csökkentése a vasúti ágazatban, a vasúti infrastruktúra villamosítására irányuló célzott beruházások révén; |
| --- | --- |

—

a kötött pályás közlekedési eszközök energiafelhasználásának 20 %-os csökkentése a 2010-es szinthez képest, valamint a dízelolaj használatának 40 %-os csökkentése a vasúti ágazatban, a vasúti infrastruktúra villamosítására irányuló célzott beruházások révén;

| — | a 2011-től megrendelt valamennyi új vasúti gördülőállomány és a 2011-től kezdve megnyíló összes új és felújított összekötő vonal felszerelése az ERTMS rendszerrel kompatibilis és átjárható, automatikus, vonatsebességet ellenőrző rendszerrel, fokozott uniós pénzügyi támogatás az ERMTS kiépítési tervének végrehajtásához és kibővítéséhez; |
| --- | --- |

—

a 2011-től megrendelt valamennyi új vasúti gördülőállomány és a 2011-től kezdve megnyíló összes új és felújított összekötő vonal felszerelése az ERTMS rendszerrel kompatibilis és átjárható, automatikus, vonatsebességet ellenőrző rendszerrel, fokozott uniós pénzügyi támogatás az ERMTS kiépítési tervének végrehajtásához és kibővítéséhez;

| — | az Unió légterében zajló légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás 30 %-os csökkentése 2020-ig; onnantól kezdve a légi közlekedés növelését szénsemleges módon kell megoldani; |
| --- | --- |

—

az Unió légterében zajló légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás 30 %-os csökkentése 2020-ig; onnantól kezdve a légi közlekedés növelését szénsemleges módon kell megoldani;

| — | a belvízi hajózásban, a belvízi kikötőkben és a vasúti forgalomban multimodális összeköttetések (platformok) optimalizálásának, fejlesztésének és szükség esetén megteremtésének pénzügyi támogatása és az összeköttetések számának 20 %-kal való növelése, |
| --- | --- |

—

a belvízi hajózásban, a belvízi kikötőkben és a vasúti forgalomban multimodális összeköttetések (platformok) optimalizálásának, fejlesztésének és szükség esetén megteremtésének pénzügyi támogatása és az összeköttetések számának 20 %-kal való növelése,

| — | a TEN-T-források legalább 10 %-ának belvízi projektekre való felhasználása; |
| --- | --- |

—

a TEN-T-források legalább 10 %-ának belvízi projektekre való felhasználása;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az e célok elérése felé tett előrehaladást, és arról évente számoljon be az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az e célok elérése felé tett előrehaladást, és arról évente számoljon be az Európai Parlamentnek;

*

* *

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0053.

(2)  HL C 33 E., 2006.2.9., 142. o.

(3)  HL C 227 E., 2006.9.21., 609. o.

(4)  HL C 244 E., 2007.10.18., 220. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0345.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0344.

(7)  HL C 187 E., 2008.7.24., 154. o.

(8)  HL C 66 E., 2009.3.20., 1. o.

(9)  HL C 286 E., 2009.11.27., 45. o.

(10)  HL C 295 E., 2009.12.4., 79. o.

(11)  HL C 295 E., 2009.12.4., 74. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0119.

(13)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0258.

(14)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0308.

(15)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0307.

(16)  HL L 300., 2009.11.14., 34. o.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/23

---

2010. július 6., keddA Petíciós Bizottság tevékenységéről szóló éves jelentés - 2009

P7_TA(2010)0261

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2009-es év során folytatott tanácskozásairól (2009/2139(INI))

2011/C 351 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. és 227. cikkére,

tekintettel az EK-Szerződés 10. és 11. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0186/2010),

| A. | mivel a Petíciós Bizottság 2009-es tevékenységét a hatodik és a hetedik parlamenti ciklus közötti átmenet jellemezte, és a bizottság tagsága jelentős mértékben megváltozott: kétharmaduk első alkalommal vesz részt a bizottságban, |
| --- | --- |

A.

mivel a Petíciós Bizottság 2009-es tevékenységét a hatodik és a hetedik parlamenti ciklus közötti átmenet jellemezte, és a bizottság tagsága jelentős mértékben megváltozott: kétharmaduk első alkalommal vesz részt a bizottságban,

| B. | mivel 2009-ben lejárt az európai ombudsman hivatali ideje és a Petíciós Bizottság közvetlenül részt vett az európai ombudsmani posztra pályázó jelöltek meghallgatásában, |
| --- | --- |

B.

mivel 2009-ben lejárt az európai ombudsman hivatali ideje és a Petíciós Bizottság közvetlenül részt vett az európai ombudsmani posztra pályázó jelöltek meghallgatásában,

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett, megteremtve ezzel az uniós polgárok döntéshozatali folyamatokban való fokozottabb részvételéhez szükséges előfeltételeket, a legitimitás és az elszámoltathatóság megerősítésére irányuló erőfeszítések keretében, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett, megteremtve ezzel az uniós polgárok döntéshozatali folyamatokban való fokozottabb részvételéhez szükséges előfeltételeket, a legitimitás és az elszámoltathatóság megerősítésére irányuló erőfeszítések keretében,

| D. | mivel a Parlament az EU polgárait közvetlenül képviseli, és a Szerződésben is rögzített petíciós jog olyan eszközt biztosít számukra, amely segítségével képviselőikhez fordulhatnak, ha úgy ítélik meg, hogy jogaikat megsértették, |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az EU polgárait közvetlenül képviseli, és a Szerződésben is rögzített petíciós jog olyan eszközt biztosít számukra, amely segítségével képviselőikhez fordulhatnak, ha úgy ítélik meg, hogy jogaikat megsértették,

| E. | mivel az európai jogszabályok érvényesítése közvetlenül kihat a polgárokra, akik a legjobb helyzetben vannak annak hatékonysága és gyengeségei megállapítására és a még fennmaradó hiányosságok jelzésére, amelyeket az uniós célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében pótolni kell, |
| --- | --- |

E.

mivel az európai jogszabályok érvényesítése közvetlenül kihat a polgárokra, akik a legjobb helyzetben vannak annak hatékonysága és gyengeségei megállapítására és a még fennmaradó hiányosságok jelzésére, amelyeket az uniós célkitűzések teljesítésének biztosítása érdekében pótolni kell,

| F. | szem előtt tartva, hogy az európai polgárok – egyénileg és együttesen – az európai jog megsértése esetén a Parlamenthez fordulnak jogorvoslatért, |
| --- | --- |

F.

szem előtt tartva, hogy az európai polgárok – egyénileg és együttesen – az európai jog megsértése esetén a Parlamenthez fordulnak jogorvoslatért,

| G. | mivel Petíciós Bizottságán keresztül a Parlament köteles az ilyen aggodalmakat kivizsgálni és minden tőle telhetőt megtenni, hogy az ilyen jogsértések megszűnjenek; mivel azért, hogy a polgároknak a legmegfelelőbb és leggyorsabb jogorvoslatot tudja nyújtani, a Petíciós Bizottság folytatta a Bizottsággal, egyéb parlamenti bizottságokkal, európai szervekkel, ügynökségekkel és hálózatokkal és a tagállamokkal való együttműködés megerősítését, |
| --- | --- |

G.

mivel Petíciós Bizottságán keresztül a Parlament köteles az ilyen aggodalmakat kivizsgálni és minden tőle telhetőt megtenni, hogy az ilyen jogsértések megszűnjenek; mivel azért, hogy a polgároknak a legmegfelelőbb és leggyorsabb jogorvoslatot tudja nyújtani, a Petíciós Bizottság folytatta a Bizottsággal, egyéb parlamenti bizottságokkal, európai szervekkel, ügynökségekkel és hálózatokkal és a tagállamokkal való együttműködés megerősítését,

| H. | mivel a Parlamenthez beérkezett petíciók száma 2009-ben valamivel magasabb volt, mint 2008-ban (1924, illetve 1849 petíció) és bebizonyosodott a tendencia, mely szerint egyre több petíciót nyújtanak be elektronikus úton (2009-ben a petíciók hozzávetőleg 65 %-át adták be így, míg ez az arány 2008-ban 60 % volt), |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlamenthez beérkezett petíciók száma 2009-ben valamivel magasabb volt, mint 2008-ban (1924, illetve 1849 petíció) és bebizonyosodott a tendencia, mely szerint egyre több petíciót nyújtanak be elektronikus úton (2009-ben a petíciók hozzávetőleg 65 %-át adták be így, míg ez az arány 2008-ban 60 % volt),

| I. | mivel a 2009-ben beérkezett elfogadhatatlan petíciók száma jelzi, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a polgárok jobb tájékoztatására az Unió hatásköreivel és az intézményei szerepével kapcsolatban, |
| --- | --- |

I.

mivel a 2009-ben beérkezett elfogadhatatlan petíciók száma jelzi, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a polgárok jobb tájékoztatására az Unió hatásköreivel és az intézményei szerepével kapcsolatban,

| J. | mivel számos esetben a polgárok a tagállamokon belüli illetékes közigazgatási vagy igazságügyi hatóságok által hozott határozatok miatt intéznek petíciót a Parlamenthez, és mivel a polgároknak olyan mechanizmusokra van szükségük, amelyeken keresztül számon kérhetik a nemzeti hatóságokon mind az európai jogalkotási folyamatból, mind pedig a jogszabályok betartatásának folyamatából kivett részüket, |
| --- | --- |

J.

mivel számos esetben a polgárok a tagállamokon belüli illetékes közigazgatási vagy igazságügyi hatóságok által hozott határozatok miatt intéznek petíciót a Parlamenthez, és mivel a polgároknak olyan mechanizmusokra van szükségük, amelyeken keresztül számon kérhetik a nemzeti hatóságokon mind az európai jogalkotási folyamatból, mind pedig a jogszabályok betartatásának folyamatából kivett részüket,

| K. | mivel a polgárokban különösen azt kell tudatosítani, hogy – az európai ombudsman által a Bizottság elleni 822/2009/BU sz. panaszbeadvány 2009. decemberi lezáró határozatában elismertek szerint– a nemzeti bírósági eljárások az európai jogszabályok tagállami végrehajtásának folyamatába tartoznak, és a Petíciós Bizottság nem foglalkozhat nemzeti bírósági eljárások alá tartozó ügyekkel, illetve nem vizsgálhatja felül az ilyen eljárások kimenetelét, |
| --- | --- |

K.

mivel a polgárokban különösen azt kell tudatosítani, hogy – az európai ombudsman által a Bizottság elleni 822/2009/BU sz. panaszbeadvány 2009. decemberi lezáró határozatában elismertek szerint– a nemzeti bírósági eljárások az európai jogszabályok tagállami végrehajtásának folyamatába tartoznak, és a Petíciós Bizottság nem foglalkozhat nemzeti bírósági eljárások alá tartozó ügyekkel, illetve nem vizsgálhatja felül az ilyen eljárások kimenetelét,

| L. | mivel a bírósági eljárások magas költségei különösen bizonyos tagállamokban akadályt jelenthetnek a polgárok számára és meggátolhatják őket abban, hogy eljárást kezdeményezzenek az illetékes nemzeti bíróságokon, amikor úgy vélik, hogy a nemzeti hatóságok nem tartották tiszteletben az uniós jogszabályok által biztosított jogaikat, |
| --- | --- |

L.

mivel a bírósági eljárások magas költségei különösen bizonyos tagállamokban akadályt jelenthetnek a polgárok számára és meggátolhatják őket abban, hogy eljárást kezdeményezzenek az illetékes nemzeti bíróságokon, amikor úgy vélik, hogy a nemzeti hatóságok nem tartották tiszteletben az uniós jogszabályok által biztosított jogaikat,

| M. | mivel a Parlament különösen akkor van nehéz helyzetben, amikor azzal kapcsolatban nyújtanak be hozzá petíciót, hogy a nemzeti bíróság az EUMSZ 267. cikkét megsértve nem kért előzetes ítélkezést a Bíróságtól, különösen, ha a Bizottság nem használja fel a 258. cikkből fakadó hatáskörét, hogy a kérdéses tagállam ellen eljárást indítson, |
| --- | --- |

M.

mivel a Parlament különösen akkor van nehéz helyzetben, amikor azzal kapcsolatban nyújtanak be hozzá petíciót, hogy a nemzeti bíróság az EUMSZ 267. cikkét megsértve nem kért előzetes ítélkezést a Bíróságtól, különösen, ha a Bizottság nem használja fel a 258. cikkből fakadó hatáskörét, hogy a kérdéses tagállam ellen eljárást indítson,

| N. | mivel a petíciós folyamat – munkamódszerein keresztül és azáltal, hogy a petíciós jog a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillet – eltér a polgárok számára EU-s szinten rendelkezésre álló jogorvoslattól, pl. a panaszok az európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától, |
| --- | --- |

N.

mivel a petíciós folyamat – munkamódszerein keresztül és azáltal, hogy a petíciós jog a Szerződés rendelkezései szerint minden uniós polgárt és lakost megillet – eltér a polgárok számára EU-s szinten rendelkezésre álló jogorvoslattól, pl. a panaszok az európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz történő benyújtásától,

| O. | mivel a polgároknak joguk van a gyors és megoldásorientált jogorvoslathoz és az összes európai intézmény magas szintű átláthatóságához és egyértelműségéhez, és mivel a Parlament több ízben kérte a Bizottságot, hogy a Szerződés őreként rá ruházott előjogokkal lépjen fel az európai jogszabályoknak a petíció benyújtói által feltárt megsértései ellen, különösen akkor, ha az EU-jogszabályok nemzeti szintű átültetése a jogszabályok megsértését eredményezi, |
| --- | --- |

O.

mivel a polgároknak joguk van a gyors és megoldásorientált jogorvoslathoz és az összes európai intézmény magas szintű átláthatóságához és egyértelműségéhez, és mivel a Parlament több ízben kérte a Bizottságot, hogy a Szerződés őreként rá ruházott előjogokkal lépjen fel az európai jogszabályoknak a petíció benyújtói által feltárt megsértései ellen, különösen akkor, ha az EU-jogszabályok nemzeti szintű átültetése a jogszabályok megsértését eredményezi,

| P. | mivel számos petíció továbbra is a belső piacra és a környezetre vonatkozó európai jogszabályok átültetése és végrehajtása kapcsán vet fel aggodalmakat, és figyelembe véve a Petíciós Bizottság korábbi, Bizottsághoz intézett felhívásait, hogy e területeken biztosítsa a végrehajtások ellenőrzésének fokozását és nagyobb hatékonyságát, |
| --- | --- |

P.

mivel számos petíció továbbra is a belső piacra és a környezetre vonatkozó európai jogszabályok átültetése és végrehajtása kapcsán vet fel aggodalmakat, és figyelembe véve a Petíciós Bizottság korábbi, Bizottsághoz intézett felhívásait, hogy e területeken biztosítsa a végrehajtások ellenőrzésének fokozását és nagyobb hatékonyságát,

| Q. | mivel – ugyan a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jog betartását, amikor a nemzeti hatóságok meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben és az összes olyan ügyben, amelyben az időtényező nagy szerepet játszik, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, szükség esetén pedig részletes tanulmányokat végezzenek a hatályos jogszabályok alkalmazásáról és hatásáról, hogy minden szükséges információ rendelkezésre álljon, |
| --- | --- |

Q.

mivel – ugyan a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jog betartását, amikor a nemzeti hatóságok meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben és az összes olyan ügyben, amelyben az időtényező nagy szerepet játszik, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, szükség esetén pedig részletes tanulmányokat végezzenek a hatályos jogszabályok alkalmazásáról és hatásáról, hogy minden szükséges információ rendelkezésre álljon,

| R. | szem előtt tartva a biodiverzitást sújtó további helyrehozhatatlan károk megelőzésének – különösen a Natura 2000-ben kijelölt területeken belüli – fontosságát, valamint az élőhelyekről szóló irányelv (92/43/EGK) és a madarakról szóló irányelv (79/409/EGK) értelmében a tagállamok elköteleződését a különleges természetvédelmi területek megóvásának biztosítása mellett, |
| --- | --- |

R.

szem előtt tartva a biodiverzitást sújtó további helyrehozhatatlan károk megelőzésének – különösen a Natura 2000-ben kijelölt területeken belüli – fontosságát, valamint az élőhelyekről szóló irányelv (92/43/EGK) és a madarakról szóló irányelv (79/409/EGK) értelmében a tagállamok elköteleződését a különleges természetvédelmi területek megóvásának biztosítása mellett,

| S. | mivel a petíciók kiemelik az európai jogszabályoknak az EU-s polgárok mindennapjaira gyakorolt hatását, elismerve, hogy minden szükséges lépést meg kell tenni a polgárok uniós jogainak megerősítése terén elért előrehaladás megszilárdítása érdekében, |
| --- | --- |

S.

mivel a petíciók kiemelik az európai jogszabályoknak az EU-s polgárok mindennapjaira gyakorolt hatását, elismerve, hogy minden szükséges lépést meg kell tenni a polgárok uniós jogainak megerősítése terén elért előrehaladás megszilárdítása érdekében,

| T. | mivel a tevékenységéről szóló korábbi jelentésében és a közösségi jog alkalmazásának nyomon követésére vonatkozó éves bizottsági jelentéséről szóló véleményében a Petíciós Bizottság kérte, hogy rendszeresen tájékoztassák olyan ügyekben folyó jogsértési eljárások különböző fázisairól, amelyekkel petíciók is foglalkoznak, |
| --- | --- |

T.

mivel a tevékenységéről szóló korábbi jelentésében és a közösségi jog alkalmazásának nyomon követésére vonatkozó éves bizottsági jelentéséről szóló véleményében a Petíciós Bizottság kérte, hogy rendszeresen tájékoztassák olyan ügyekben folyó jogsértési eljárások különböző fázisairól, amelyekkel petíciók is foglalkoznak,

| U. | szem előtt tartva, hogy a tagállamok tartóznak elsődleges felelősséggel az európai jogszabályok helyes átültetéséért és végrehajtásáért, valamint elismerve, hogy 2009-ben több tagállam egyre nagyobb mértékben vett részt a Petíciós Bizottság tevékenységében, |
| --- | --- |

U.

szem előtt tartva, hogy a tagállamok tartóznak elsődleges felelősséggel az európai jogszabályok helyes átültetéséért és végrehajtásáért, valamint elismerve, hogy 2009-ben több tagállam egyre nagyobb mértékben vett részt a Petíciós Bizottság tevékenységében,

| 1. | üdvözli az új parlamenti ciklusba történő gördülékeny átmenetet és megjegyzi, hogy a többi parlamenti bizottságtól eltérően a Petíciós Bizottság aktáinak számottevő része átkerült az új parlamenti ciklusba, tekintve, hogy a petíciók jelentős részének vizsgálatát még nem zárták le; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az új parlamenti ciklusba történő gördülékeny átmenetet és megjegyzi, hogy a többi parlamenti bizottságtól eltérően a Petíciós Bizottság aktáinak számottevő része átkerült az új parlamenti ciklusba, tekintve, hogy a petíciók jelentős részének vizsgálatát még nem zárták le;

| 2. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését és bízik abban, hogy a Parlamentet szorosan be fogják vonni az új polgári kezdeményezés kialakításába, azért, hogy az új eszköz maradéktalanul betöltse célját és biztosítsa az EU döntéshozatali folyamatának átláthatóságát és elszámoltathatóságát, lehetővé téve a polgárok számára az uniós jog javításának vagy kiegészítésének javasolását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését és bízik abban, hogy a Parlamentet szorosan be fogják vonni az új polgári kezdeményezés kialakításába, azért, hogy az új eszköz maradéktalanul betöltse célját és biztosítsa az EU döntéshozatali folyamatának átláthatóságát és elszámoltathatóságát, lehetővé téve a polgárok számára az uniós jog javításának vagy kiegészítésének javasolását;

| 3. | üdvözli az európai polgári kezdeményezésről szóló zöld könyvet (1), amelyet az elmélet gyakorlatba ültetésének első lépcsőjeként a Bizottság 2009 végén tett közzé; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az európai polgári kezdeményezésről szóló zöld könyvet (1), amelyet az elmélet gyakorlatba ültetésének első lépcsőjeként a Bizottság 2009 végén tett közzé;

| 4. | rámutat, hogy a Parlamenthez több mint egymillió aláírással ellátott kampányjellegű petíciókat is benyújtottak, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a polgárokat teljesen felvilágosítsák az ilyen jellegű petíciók és a polgári kezdeményezés közötti különbségekről; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a Parlamenthez több mint egymillió aláírással ellátott kampányjellegű petíciókat is benyújtottak, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a polgárokat teljesen felvilágosítsák az ilyen jellegű petíciók és a polgári kezdeményezés közötti különbségekről;

| 5. | emlékeztet a polgári kezdeményezésről szóló állásfoglalására (2), amelyet a Petíciós Bizottság véleményezett; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó végrehajtási intézkedéseket, amelyek világosan meghatározzák a vizsgálati és a döntéshozatali folyamatokban részt vevő intézmények szerepét és kötelezettségeit; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a polgári kezdeményezésről szóló állásfoglalására (2), amelyet a Petíciós Bizottság véleményezett; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó végrehajtási intézkedéseket, amelyek világosan meghatározzák a vizsgálati és a döntéshozatali folyamatokban részt vevő intézmények szerepét és kötelezettségeit;

| 6. | üdvözli az Alapjogi Chartának a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével jogilag kötelező érvényre emelkedését és hangsúlyozza a Charta jelentőségét abban, hogy az alapvető jogok a polgárok számára világosabbá és láthatóbbá váljanak; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Alapjogi Chartának a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével jogilag kötelező érvényre emelkedését és hangsúlyozza a Charta jelentőségét abban, hogy az alapvető jogok a polgárok számára világosabbá és láthatóbbá váljanak;

| 7. | úgy véli, hogy az Unió és tagállamai egyaránt kötelezettséggel tartoznak annak biztosításáért, hogy a Chartában szereplő alapvető jogokat maradéktalanul tiszteletben tartsák, és bízik abban, hogy a Charter elő fogja segíteni az uniós polgárság fogalmának kialakulását; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Unió és tagállamai egyaránt kötelezettséggel tartoznak annak biztosításáért, hogy a Chartában szereplő alapvető jogokat maradéktalanul tiszteletben tartsák, és bízik abban, hogy a Charter elő fogja segíteni az uniós polgárság fogalmának kialakulását;

| 8. | bízik abban, hogy minden szükséges eljárási lépést meg fognak tenni annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való uniós csatlakozást érintő intézményi kérdések mihamarabb tisztázódjanak, és megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság részt kíván venni a Parlament erre irányuló munkájában; |
| --- | --- |

8.

bízik abban, hogy minden szükséges eljárási lépést meg fognak tenni annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való uniós csatlakozást érintő intézményi kérdések mihamarabb tisztázódjanak, és megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság részt kíván venni a Parlament erre irányuló munkájában;

| 9. | emlékeztet korábbi kérésére, hogy a Parlament és a Bizottság illetékes szolgálatai hajtsák végre az EU-polgárok számára hozzáférhető jogorvoslati eljárások teljes felülvizsgálatát, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy folytatódjanak a tárgyalások az Európai Parlament ás a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról, hogy teljes mértékben figyelembe lehessen venni az EU-polgárok megnövekedett jogait, különösen az európai polgári kezdeményezések tekintetében; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet korábbi kérésére, hogy a Parlament és a Bizottság illetékes szolgálatai hajtsák végre az EU-polgárok számára hozzáférhető jogorvoslati eljárások teljes felülvizsgálatát, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy folytatódjanak a tárgyalások az Európai Parlament ás a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról, hogy teljes mértékben figyelembe lehessen venni az EU-polgárok megnövekedett jogait, különösen az európai polgári kezdeményezések tekintetében;

| 10. | üdvözli a Bizottság azirányú lépéseit, hogy a polgárok uniós jogokra és a jogsértések esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközökre vonatkozó tájékoztatása érdekében egyszerűsítse a nyilvánosság számára segítséget nyújtó, meglévő szolgáltatások a vonatkozó honlapoknak (például a SOLVIT és az ECC-Net) a fő EU honlapon belül egy, Az EU polgárait megillető jogok alfejezet alá történő átcsoportosítása révén; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság azirányú lépéseit, hogy a polgárok uniós jogokra és a jogsértések esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközökre vonatkozó tájékoztatása érdekében egyszerűsítse a nyilvánosság számára segítséget nyújtó, meglévő szolgáltatások a vonatkozó honlapoknak (például a SOLVIT és az ECC-Net) a fő EU honlapon belül egy, Az EU polgárait megillető jogok alfejezet alá történő átcsoportosítása révén;

| 11. | rámutat, hogy a Parlament ismételten felszólította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan rendszert, amely világosan feltünteti a polgárok rendelkezésére álló különböző panasztételi mechanizmusokat és úgy véli, hogy további lépésekre van szükség ama végső cél érdekében, hogy Az EU polgárait megillető jogok honlap egy felhasználóbarát, egyablakos on-line rendszerré váljon; várakozással néz a 2008-as cselekvési terv (3) végrehajtásának 2010-re várható első értékelése felé; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a Parlament ismételten felszólította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan rendszert, amely világosan feltünteti a polgárok rendelkezésére álló különböző panasztételi mechanizmusokat és úgy véli, hogy további lépésekre van szükség ama végső cél érdekében, hogy Az EU polgárait megillető jogok honlap egy felhasználóbarát, egyablakos on-line rendszerré váljon; várakozással néz a 2008-as cselekvési terv (3) végrehajtásának 2010-re várható első értékelése felé;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az európai ombudsman 2008-as tevékenységéről szóló állásfoglalása arra bíztatja a nemrég újraválasztott ombudsmant, hogy folytassa az európai közigazgatás nyitottságának és elszámoltathatóságának fokozására és annak biztosítására irányuló tevékenységét, hogy a döntések meghozatala a lehető legnyitottabban és a polgárokhoz lehető legközelebbi szinten történjen; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az európai ombudsman 2008-as tevékenységéről szóló állásfoglalása arra bíztatja a nemrég újraválasztott ombudsmant, hogy folytassa az európai közigazgatás nyitottságának és elszámoltathatóságának fokozására és annak biztosítására irányuló tevékenységét, hogy a döntések meghozatala a lehető legnyitottabban és a polgárokhoz lehető legközelebbi szinten történjen;

| 13. | megerősíti eltökéltségét, hogy támogatja az ombudsmani hivatalt a munkájával kapcsolatos lakossági tudatosság felkeltését, valamint az európai intézményekben elkövetett hivatali visszásságok felfedését és az azokkal szembeni fellépést célzó erőfeszítéseiben; úgy véli, hogy az európai közigazgatás javítását célzó átfogó törekvésekben az ombudsman értékes információforrásnak számít; |
| --- | --- |

13.

megerősíti eltökéltségét, hogy támogatja az ombudsmani hivatalt a munkájával kapcsolatos lakossági tudatosság felkeltését, valamint az európai intézményekben elkövetett hivatali visszásságok felfedését és az azokkal szembeni fellépést célzó erőfeszítéseiben; úgy véli, hogy az európai közigazgatás javítását célzó átfogó törekvésekben az ombudsman értékes információforrásnak számít;

| 14. | megjegyzi, hogy a 2009-ben beérkezett petíciók – amelyeknek több mint 40 %-át elfogadhatatlanak nyilvánították – továbbra is a környezetre, az alapvető jogokra, az igazságszolgáltatásra és a belső piacra összpontosítanak; földrajzi szempontból a petíciók többsége az Unió egészét érintik – ezután Németországot, Spanyolországot, Olaszországot és Romániát –, ami jelzi, hogy a polgárok éber figyelemmel követik az Unió tevékenységét és a fellépését kérve hozzá fordulnak; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a 2009-ben beérkezett petíciók – amelyeknek több mint 40 %-át elfogadhatatlanak nyilvánították – továbbra is a környezetre, az alapvető jogokra, az igazságszolgáltatásra és a belső piacra összpontosítanak; földrajzi szempontból a petíciók többsége az Unió egészét érintik – ezután Németországot, Spanyolországot, Olaszországot és Romániát –, ami jelzi, hogy a polgárok éber figyelemmel követik az Unió tevékenységét és a fellépését kérve hozzá fordulnak;

| 15. | elismeri a petícióírók és a Petíciós Bizottság munkájának az Unió környezetének védelmében betöltött jelentőségét; üdvözli a bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy rendeljenek egy tanulmányt az élőhelyek-irányelv alkalmazásáról a biodiverzitás nemzetközi évére készülvén, és hasznos eszköznek ítéli a biológiai sokféleséggel kapcsolatos jelenlegi uniós stratégia értékelését és egy új stratégia megfogalmazását; |
| --- | --- |

15.

elismeri a petícióírók és a Petíciós Bizottság munkájának az Unió környezetének védelmében betöltött jelentőségét; üdvözli a bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy rendeljenek egy tanulmányt az élőhelyek-irányelv alkalmazásáról a biodiverzitás nemzetközi évére készülvén, és hasznos eszköznek ítéli a biológiai sokféleséggel kapcsolatos jelenlegi uniós stratégia értékelését és egy új stratégia megfogalmazását;

| 16. | megállapítja, hogy egyre több petíció mutat rá a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok által tapasztalt problémákra; e petíciók azzal foglalkoznak, hogy a befogadó tagállamokban túlságosan sokáig elhúzódik a harmadik országból származó családtagok tartózkodási engedélyeinek megadása, valamint nehézségeket okoz a szavazati jogok gyakorlása és a képesítések elismerése; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy egyre több petíció mutat rá a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok által tapasztalt problémákra; e petíciók azzal foglalkoznak, hogy a befogadó tagállamokban túlságosan sokáig elhúzódik a harmadik országból származó családtagok tartózkodási engedélyeinek megadása, valamint nehézségeket okoz a szavazati jogok gyakorlása és a képesítések elismerése;

| 17. | megismétli korábbi kérését, hogy a Bizottság terjesszen elő gyakorlatias javaslatokat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni fogyasztóvédelem kisvállalkozásokra történő kiterjesztése érdekében, ahogyan azt szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről szóló állásfoglalásában (4) is kérte, tekintve, hogy továbbra érkeznek petíciók a Bizottsághoz a szakmai címjegyzékekkel kapcsolatos csalások áldozataitól; |
| --- | --- |

17.

megismétli korábbi kérését, hogy a Bizottság terjesszen elő gyakorlatias javaslatokat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni fogyasztóvédelem kisvállalkozásokra történő kiterjesztése érdekében, ahogyan azt szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről szóló állásfoglalásában (4) is kérte, tekintve, hogy továbbra érkeznek petíciók a Bizottsághoz a szakmai címjegyzékekkel kapcsolatos csalások áldozataitól;

| 18. | elismeri a Bizottságnak a Petíciós Bizottság tevékenységében játszott központi szerepét, amely a petíciók értékelésekor, az európai jogszabályok megsértésének megállapításakor és a jogorvoslat kezdeményezésekor továbbra is a Bizottság szakértelmére támaszkodik, és elismerését fejezi ki a Bizottság erőfeszítéseiért, amelyeket a Petíciós Bizottság által kért vizsgálatok teljes válaszidejének rövidítése érdekében tett, hogy a polgárok által bejelentett eseteket a lehető leghamarabb meg lehessen oldani; |
| --- | --- |

18.

elismeri a Bizottságnak a Petíciós Bizottság tevékenységében játszott központi szerepét, amely a petíciók értékelésekor, az európai jogszabályok megsértésének megállapításakor és a jogorvoslat kezdeményezésekor továbbra is a Bizottság szakértelmére támaszkodik, és elismerését fejezi ki a Bizottság erőfeszítéseiért, amelyeket a Petíciós Bizottság által kért vizsgálatok teljes válaszidejének rövidítése érdekében tett, hogy a polgárok által bejelentett eseteket a lehető leghamarabb meg lehessen oldani;

| 19. | arra biztatja a Bizottságot, hogy ha petíciók különleges védett területek lehetséges károsodását jelzik, már a korai szakaszban avatkozzék közbe azáltal, hogy emlékezteti az érintett nemzeti hatóságokat abbéli elkötelezettségükre, hogy biztosítják a 92/43/EGK irányelv (élőhelyek) által Natura 2000-ként besorolt helyszínek integritását, ahol pedig szükséges, hozzon megelőző intézkedéseket az európai jogszabályoknak való megfelelés biztosítására; |
| --- | --- |

19.

arra biztatja a Bizottságot, hogy ha petíciók különleges védett területek lehetséges károsodását jelzik, már a korai szakaszban avatkozzék közbe azáltal, hogy emlékezteti az érintett nemzeti hatóságokat abbéli elkötelezettségükre, hogy biztosítják a 92/43/EGK irányelv (élőhelyek) által Natura 2000-ként besorolt helyszínek integritását, ahol pedig szükséges, hozzon megelőző intézkedéseket az európai jogszabályoknak való megfelelés biztosítására;

| 20. | üdvözli az újonnan megválasztott biztosokat – különösen az intézményközi kapcsolatokért és igazgatásért felelős biztost – és bízik abban, hogy a lehető legszorosabban és leghatékonyabban fognak együttműködni a Petíciós Bizottsággal és a polgárok és az európai intézmények közötti egyik legfontosabb kommu8nikációs csatornának tekintik; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az újonnan megválasztott biztosokat – különösen az intézményközi kapcsolatokért és igazgatásért felelős biztost – és bízik abban, hogy a lehető legszorosabban és leghatékonyabban fognak együttműködni a Petíciós Bizottsággal és a polgárok és az európai intézmények közötti egyik legfontosabb kommu8nikációs csatornának tekintik;

| 21. | sajnálkozik amiatt, hogy a Bizottság még nem reagált a Petíciós Bizottság többszöri kérésére, hogy hivatalos és rendszeres tájékoztatást adjon a lezáratlan petíciókkal kapcsolatos jogsértési eljárások előrehaladásáról; megjegyzi, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó bizottsági határozatok havonta történő megjelentetése – a Szerződés 259. cikkével összhangban – az átláthatóság szempontjából dicséretes, ugyanakkor nem tekinthető megfelelő válasznak e kérésre; |
| --- | --- |

21.

sajnálkozik amiatt, hogy a Bizottság még nem reagált a Petíciós Bizottság többszöri kérésére, hogy hivatalos és rendszeres tájékoztatást adjon a lezáratlan petíciókkal kapcsolatos jogsértési eljárások előrehaladásáról; megjegyzi, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó bizottsági határozatok havonta történő megjelentetése – a Szerződés 259. cikkével összhangban – az átláthatóság szempontjából dicséretes, ugyanakkor nem tekinthető megfelelő válasznak e kérésre;

| 22. | úgy véli, hogy a jogsértési eljárások és az azokat követő bizottsági sajtóközlemények kikeresése és az adott petícióhoz kapcsolása –különösen a horizontális jogsértési ügyekben – szükségtelenül pazarolná a Petíciós Bizottság idejét és forrásait, és kéri, hogy a Bizottság tájékoztassa a Petíciós Bizottságot minden releváns szabálysértési eljárásról; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a jogsértési eljárások és az azokat követő bizottsági sajtóközlemények kikeresése és az adott petícióhoz kapcsolása –különösen a horizontális jogsértési ügyekben – szükségtelenül pazarolná a Petíciós Bizottság idejét és forrásait, és kéri, hogy a Bizottság tájékoztassa a Petíciós Bizottságot minden releváns szabálysértési eljárásról;

| 23. | megismétli azon meggyőződését, hogy az uniós polgároknak a Bizottság részéről egyforma átláthatósági szintet kell élvezniük akár hivatalos panaszt tesznek, akár a Parlamenthez intéznek petíciót, és újból felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy nagyobb elismerést kapjon a petíciós eljárás és az európai jogszabályok megsértésének felderítésében játszott szerepe, amelyek nyomán jogsértési eljárásokat kezdeményeztek; |
| --- | --- |

23.

megismétli azon meggyőződését, hogy az uniós polgároknak a Bizottság részéről egyforma átláthatósági szintet kell élvezniük akár hivatalos panaszt tesznek, akár a Parlamenthez intéznek petíciót, és újból felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy nagyobb elismerést kapjon a petíciós eljárás és az európai jogszabályok megsértésének felderítésében játszott szerepe, amelyek nyomán jogsértési eljárásokat kezdeményeztek;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a petíciók számos esetben világítanak rá az európai jogalkotás átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos problémákra, és elismeri, hogy a jogsértési eljárások megindítása – egy ilyen eljárás átlagos idejét tekintve – nem nyújt feltétlenül azonnali megoldást a polgárok problémáira; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a petíciók számos esetben világítanak rá az európai jogalkotás átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos problémákra, és elismeri, hogy a jogsértési eljárások megindítása – egy ilyen eljárás átlagos idejét tekintve – nem nyújt feltétlenül azonnali megoldást a polgárok problémáira;

| 25. | üdvözli a Bizottság erőfeszítéseit az európai jogalkotás jobb végrehajtásának előmozdítása terén, valamint azon tagállamok pozitív hozzáállását, amelyek megteszik a szükséges intézkedéseket a jogsértéseknek a végrehajtási folyamat korai szakaszában történő orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság erőfeszítéseit az európai jogalkotás jobb végrehajtásának előmozdítása terén, valamint azon tagállamok pozitív hozzáállását, amelyek megteszik a szükséges intézkedéseket a jogsértéseknek a végrehajtási folyamat korai szakaszában történő orvoslása érdekében;

| 26. | üdvözli a tagállamok növekvő szerepvállalását a Petíciós Bizottság tevékenységében és a képviselőik részvételét a bizottsági üléseken; úgy véli, hogy ezt az együttműködést tovább kell erősíteni, hiszen az európai jogszabályok végrehajtása – a nemzeti jogrendbe történő átültetésüket követően – elsősorban a nemzeti hatóságok felelőssége; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a tagállamok növekvő szerepvállalását a Petíciós Bizottság tevékenységében és a képviselőik részvételét a bizottsági üléseken; úgy véli, hogy ezt az együttműködést tovább kell erősíteni, hiszen az európai jogszabályok végrehajtása – a nemzeti jogrendbe történő átültetésüket követően – elsősorban a nemzeti hatóságok felelőssége;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal való szorosabb együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; úgy véli, hogy ezt egyrészről a nemzeti parlamentekkel való együttműködés elmélyítésén keresztül lehetne elérni, különösen a Lisszaboni Szerződés keretében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a tagállamokkal való szorosabb együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; úgy véli, hogy ezt egyrészről a nemzeti parlamentekkel való együttműködés elmélyítésén keresztül lehetne elérni, különösen a Lisszaboni Szerződés keretében;

| 28. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy legyenek készek egy átláthatóbb és kezdeményezőbb szerep vállalására az európai jogszabályok végrehajtásával és betartatásával kapcsolatos petíciókra adott válaszként; |
| --- | --- |

28.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy legyenek készek egy átláthatóbb és kezdeményezőbb szerep vállalására az európai jogszabályok végrehajtásával és betartatásával kapcsolatos petíciókra adott válaszként;

| 29. | úgy ítéli meg, hogy a Lisszaboni Szerződés fényében az EP Petíciós Bizottságának szorosabb munkakapcsolatokat kell kovácsolnia a tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek hasonló bizottságaival az európai ügyekkel kapcsolatos petíciók kölcsönös megértésének előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok a lehető legmegfelelőbb szinten a lehető leghamarabb választ kapjanak; |
| --- | --- |

29.

úgy ítéli meg, hogy a Lisszaboni Szerződés fényében az EP Petíciós Bizottságának szorosabb munkakapcsolatokat kell kovácsolnia a tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek hasonló bizottságaival az európai ügyekkel kapcsolatos petíciók kölcsönös megértésének előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok a lehető legmegfelelőbb szinten a lehető leghamarabb választ kapjanak;

| 30. | felhívja a figyelmet a Spanyolországban zajló kiterjedt urbanizáció hatásairól szóló állásfoglalása következtetésire és felszólítja a spanyol hatóságokat, hogy továbbra is biztosítsák az ez ügyben hozott intézkedéseik értékelését, ahogy ezt eddig is tették; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet a Spanyolországban zajló kiterjedt urbanizáció hatásairól szóló állásfoglalása következtetésire és felszólítja a spanyol hatóságokat, hogy továbbra is biztosítsák az ez ügyben hozott intézkedéseik értékelését, ahogy ezt eddig is tették;

| 31. | megjegyzi, hogy növekszik a petíciót benyújtók száma, akik olyan ügyekben fordulnak a Parlamenthez, amelyek kívül esnek az EU illetékességi körén, ilyen például a nyugdíjellátás összegének kiszámítása, a nemzeti bíróságok határozatainak végrehajtása és a nemzeti közigazgatás passzivitása; a Petíciós Bizottság minden tőle telhetőt megtett annak érdekében, hogy az ilyen panaszokat visszairányítsa az illetékes nemzeti hatóságokhoz; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy növekszik a petíciót benyújtók száma, akik olyan ügyekben fordulnak a Parlamenthez, amelyek kívül esnek az EU illetékességi körén, ilyen például a nyugdíjellátás összegének kiszámítása, a nemzeti bíróságok határozatainak végrehajtása és a nemzeti közigazgatás passzivitása; a Petíciós Bizottság minden tőle telhetőt megtett annak érdekében, hogy az ilyen panaszokat visszairányítsa az illetékes nemzeti hatóságokhoz;

| 32. | úgy véli, hogy az internet elterjedt használatát mint a polgárokkal folytatott kommunikáció eszközét ösztönözni kell, ugyanakkor megoldást kell találni arra, hogy a Bizottságot ne lepjék el a nem petíciónak minősülő beadványok; úgy véli, hogy az egyik lehetséges megoldás a parlamenti regisztrációs folyamat felülvizsgálatában rejlik, és támogatja az illetékes személyzetet, hogy a kérdéses aktákat a Petíciós Bizottsághoz történő benyújtásuk helyett irányítsa a Polgárokkal Folytatott Levelezés Osztályához; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az internet elterjedt használatát mint a polgárokkal folytatott kommunikáció eszközét ösztönözni kell, ugyanakkor megoldást kell találni arra, hogy a Bizottságot ne lepjék el a nem petíciónak minősülő beadványok; úgy véli, hogy az egyik lehetséges megoldás a parlamenti regisztrációs folyamat felülvizsgálatában rejlik, és támogatja az illetékes személyzetet, hogy a kérdéses aktákat a Petíciós Bizottsághoz történő benyújtásuk helyett irányítsa a Polgárokkal Folytatott Levelezés Osztályához;

| 33. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell a petíciók kezelésének átláthatóbbá tétele érdekében folyó munkát: belsőleg az „e-petíció” alkalmazás – amely lehetővé teszi, hogy a képviselők közvetlenül hozzáférhessenek a petíciós aktákhoz – folyamatos aktualizálásával, külsőleg pedig egy felhasználóbarát, interaktív petíciós honlap létrehozásával, amellyel a Parlament eredményesebben tudná elérni a polgárokat és világosabbá tenné számukra a Petíciós Bizottság szavazási eljárását és feladatait; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy folytatni kell a petíciók kezelésének átláthatóbbá tétele érdekében folyó munkát: belsőleg az „e-petíció” alkalmazás – amely lehetővé teszi, hogy a képviselők közvetlenül hozzáférhessenek a petíciós aktákhoz – folyamatos aktualizálásával, külsőleg pedig egy felhasználóbarát, interaktív petíciós honlap létrehozásával, amellyel a Parlament eredményesebben tudná elérni a polgárokat és világosabbá tenné számukra a Petíciós Bizottság szavazási eljárását és feladatait;

| 34. | támogatja egy olyan, többszakaszos interaktív petíciós mintákat biztosító honlap létrehozását, amely tájékoztatja a polgárokat a Parlament hatásköréről s arról, hogy milyen eredménnyel járhat a petíciók Parlamenthez történő benyújtása, és e honlapon fel lehet tüntetni az európai és nemzeti szintű jogorvoslati alternatívák hivatkozásait; az Unió különböző területeken betöltött felelősségi köreinek a lehető legrészletesebb leírását kéri az uniós és nemzeti kompetenciákat illető zavar elkerülése végett; |
| --- | --- |

34.

támogatja egy olyan, többszakaszos interaktív petíciós mintákat biztosító honlap létrehozását, amely tájékoztatja a polgárokat a Parlament hatásköréről s arról, hogy milyen eredménnyel járhat a petíciók Parlamenthez történő benyújtása, és e honlapon fel lehet tüntetni az európai és nemzeti szintű jogorvoslati alternatívák hivatkozásait; az Unió különböző területeken betöltött felelősségi köreinek a lehető legrészletesebb leírását kéri az uniós és nemzeti kompetenciákat illető zavar elkerülése végett;

| 35. | elismeri, hogy egy ilyen kezdeményezés megvalósítása költségekkel járna, ugyanakkor sürgeti az illetékes igazgatási szolgálatokat, hogy a Petíciós Bizottsággal együttműködve találják meg a legmegfelelőbb megoldást, hiszen egy ilyen internetes portál kiemelkedő jelentőségű lenne nemcsak a Parlament és az EU polgárai közötti kapcsolat javítása, hanem az elfogadhatatlan petíciók számának csökkentése szempontjából is; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy egy ilyen kezdeményezés megvalósítása költségekkel járna, ugyanakkor sürgeti az illetékes igazgatási szolgálatokat, hogy a Petíciós Bizottsággal együttműködve találják meg a legmegfelelőbb megoldást, hiszen egy ilyen internetes portál kiemelkedő jelentőségű lenne nemcsak a Parlament és az EU polgárai közötti kapcsolat javítása, hanem az elfogadhatatlan petíciók számának csökkentése szempontjából is;

| 36. | hangsúlyozza, hogy addig, amíg a források ügye nem rendeződik kielégítően, a jelenlegi weboldal azonnali javítására van szükség; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy addig, amíg a források ügye nem rendeződik kielégítően, a jelenlegi weboldal azonnali javítására van szükség;

| 37. | üdvözli az új eljárási szabályzat Parlament általi elfogadását és a petíciók kezelésére vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatát; bátorítja a Titkárság és képviselőcsoportok képviselőinek egy, a Petíciós Bizottság szabályaira és belső eljárásaira vonatkozó, felülvizsgált képviselői útmutató elkészítésére irányuló munkáját, hiszen egy ilyen dokumentum nemcsak a képviselők munkáját segítené, de egyben a petíciós folyamat átláthatóságát is tovább növelné; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az új eljárási szabályzat Parlament általi elfogadását és a petíciók kezelésére vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatát; bátorítja a Titkárság és képviselőcsoportok képviselőinek egy, a Petíciós Bizottság szabályaira és belső eljárásaira vonatkozó, felülvizsgált képviselői útmutató elkészítésére irányuló munkáját, hiszen egy ilyen dokumentum nemcsak a képviselők munkáját segítené, de egyben a petíciós folyamat átláthatóságát is tovább növelné;

| 38. | újfent megerősíti felhívását az illetékes igazgatási osztályok felé, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket egy elektronikus nyilvántartás létrehozása érdekében, amelyen keresztül az eljárási szabályzat 202. cikkének megfelelően a polgárok támogathatnak vagy ellenezhetnek egy petíciót; |
| --- | --- |

38.

újfent megerősíti felhívását az illetékes igazgatási osztályok felé, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket egy elektronikus nyilvántartás létrehozása érdekében, amelyen keresztül az eljárási szabályzat 202. cikkének megfelelően a polgárok támogathatnak vagy ellenezhetnek egy petíciót;

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak, petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak, petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.

---

(1)  COM(2009)0622, 2009.11.11.

(2)  Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása, a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (Elfogadott szövegek, 2009.5.7., P6_TA(2009)0389).

(3)  Az állampolgárok és a vállalkozások számára nyújtott, az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások integrált megközelítésére irányuló cselekvési terv – a bizottsági szolgálatok munkadokumentuma SEC(2008)1882.

(4)  Az Európai Parlament 2008. december 16-i állásfoglalása a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről (HL C 45. E, 2010.2.23., 17. o.).

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/29

---

2010. július 6., keddA fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének elősegítése, a gyakornokok és az ipari tanulók státuszának megerősítése

P7_TA(2010)0262

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról (2009/2221(INI))

2011/C 351 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a Lisszaboni Stratégia értékelésére (SEC(2010)0114),

tekintettel az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása” című bizottsági közleményre (COM(2008)0868),

tekintettel az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló bizottsági közleményéhez (SEC(2008)3058) mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

tekintettel a „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című bizottsági közleményre (COM(2009)0257),

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426),

tekintettel az Új munkahelyekhez szükséges új készségek: A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzéséről és összehangolásáról szóló, 2009. március 9-én Brüsszelben elfogadott tanácsi következtetésére,

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a fiatalok oktatásban, foglalkoztatásban és a társadalomban való teljes körű részvételének elősegítéséről szóló bizottsági közleményre (COM(2007)0498) és az ahhoz mellékelt, a fiatalok foglalkoztatásáról szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1093),

tekintettel az EU-ban az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén elért előrehaladásról (a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv átültetése) (2) szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására,

tekintettel az „EU ifjúsági stratégiája: befektetés és az érvényesülés elősegítése – Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” (COM(2009)0200) című bizottsági közleményre,

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvről szóló 2009. április 2-i jogalkotási álláspontra (3),

tekintettel a fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2009)0329),

tekintettel a 2009. novemberi, a foglalkoztatásról szóló 2009. évi bizottsági jelentésre,

tekintettel a Bizottság számára készült, „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: most kell cselekednünk” című független jelentésre, mely tanácsokat és kulcsajánlásokat fogalmaz meg a kezdeményezésnek az EU jövőbeli 2020-as növekedési és munkahelyteremtési stratégiájával összefüggésben történő továbbfejlesztéséről (2010. február),

tekintettel a Bizottság megbízásából az Ifjúság Program keretében készült, „A munkához vezető utak: a fiatalok munkaerő-piaci integrációjának jövőbeli igényei és aktuális gyakorlatai” című, valamint a „Fiatalok a foglalkoztatásban és a munkanélküliségben: gondolatok az ifjúság jobb munka-erőpiaci integrációjáról” című független jelentésre (Ifjúság zárójelentés, 2008. szeptember),

tekintettel a „Fiatalság és a munka” című, 2007. márciusi Eurofound-tanulmányra,

tekintettel „A karriertanácsadás szakmaiasítása: gyakorlati kompetenciák és képzési útvonalak Európában” című 2009. márciusi Cedefop-tanulmányra,

tekintettel az „Európa jövőjéhez szükséges készségek: foglalkoztatási készségek szükségleteinek előrejelzése” című 2009. májusi Cedefop-tanulmányra,

tekintettel az európai szakoktatás és szakképzés: a szakoktatás és szakképzés modernizációja című szintézisjelentésről szóló 2009. decemberi, negyedik Cedefop-jelentésre,

tekintettel a „Jó kezdet? Átmenetek a fiatalok munkaerőpiacán az OECD-országokban” című, 2008. novemberi 2008. évi OECD foglalkoztatási kilátásokra,

tekintettel a fiatalok oktatásban, foglalkoztatásban és társadalomban való részvételének elősegítését célzó, 2008. márciusi Európai Ifjúsági Paktumra,

tekintettel az Anne-Charlotte Bailly, német állampolgár által a „Generation P” nevében benyújtott, a tisztességes gyakornoki állásokról, valamint a fiatalok európai munkaerőpiachoz való megfelelő hozzáféréséről szóló 1452/2008 számú petícióra,

tekintettel az Európai Bíróság C-555/07. sz. ügyben hozott, az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tiltásának elvéről szóló 2010. januári ítéletére,

tekintettel 2010. május 20-i, „Egyetemek és vállalkozások párbeszéde: új partnerség az európai egyetemek modernizálásért” című állásfoglalására (4),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 156. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0197/2010),

| A. | mivel a gazdasági válság hatására az Európai Unió tagállamaiban a munkanélküliség aránya jelentősen megemelkedett; mivel ez a jelenség a fiatalokat egyes esetekben aránytalanul sújtotta; mivel a munkanélküliek aránya a fiatalok körében a munkanélküliség átlagánál erőteljesebben emelkedik; mivel 2009. decemberében az Európai Unióban több mint 5,5 millió 25 év alatti fiatal, azaz a fiatalok 21,4 %-a volt munkanélküli, ahhoz a paradoxonhoz vezet, hogy bár a népesség elöregedése miatt a biztosítási rendszerek nélkülözhetetlen pilléreinek a fiataloknak kellene lenniük, eközben a gazdaság perifériájára szorulnak, |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági válság hatására az Európai Unió tagállamaiban a munkanélküliség aránya jelentősen megemelkedett; mivel ez a jelenség a fiatalokat egyes esetekben aránytalanul sújtotta; mivel a munkanélküliek aránya a fiatalok körében a munkanélküliség átlagánál erőteljesebben emelkedik; mivel 2009. decemberében az Európai Unióban több mint 5,5 millió 25 év alatti fiatal, azaz a fiatalok 21,4 %-a volt munkanélküli, ahhoz a paradoxonhoz vezet, hogy bár a népesség elöregedése miatt a biztosítási rendszerek nélkülözhetetlen pilléreinek a fiataloknak kellene lenniük, eközben a gazdaság perifériájára szorulnak,

| B. | mivel a fiatalok előtt kevés lehetőség áll arra, hogy állandó és szabályos foglalkoztatást találjanak; mivel a fiatalok főként atipikus, igen rugalmas, bizonytalan foglalkoztatási formák (marginális részmunkaidő, ideiglenes vagy határozott idejű foglalkoztatás stb.) keretében lépnek be a munkaerő-piacra, és alacsony annak a valószínűsége, hogy ez az első lépés az állandó foglalkoztatás irányába, |
| --- | --- |

B.

mivel a fiatalok előtt kevés lehetőség áll arra, hogy állandó és szabályos foglalkoztatást találjanak; mivel a fiatalok főként atipikus, igen rugalmas, bizonytalan foglalkoztatási formák (marginális részmunkaidő, ideiglenes vagy határozott idejű foglalkoztatás stb.) keretében lépnek be a munkaerő-piacra, és alacsony annak a valószínűsége, hogy ez az első lépés az állandó foglalkoztatás irányába,

| C. | mivel úgy látszik, hogy a gyakornoki és szakmai gyakorlati lehetőségeket gyakrabban veszik igénybe a munkáltatók a szabályos foglalkoztatás kiváltására azzal, hogy kihasználják a fiatalok munkaerőpiacra való belépése előtt álló akadályokat; mivel a tagállamoknak foglalkozniuk kell a fiatalok kihasználásának e formáival és azokat ténylegesen fel kell számolniuk, |
| --- | --- |

C.

mivel úgy látszik, hogy a gyakornoki és szakmai gyakorlati lehetőségeket gyakrabban veszik igénybe a munkáltatók a szabályos foglalkoztatás kiváltására azzal, hogy kihasználják a fiatalok munkaerőpiacra való belépése előtt álló akadályokat; mivel a tagállamoknak foglalkozniuk kell a fiatalok kihasználásának e formáival és azokat ténylegesen fel kell számolniuk,

| D. | mivel a foglalkoztatásról szóló 2009-es rendkívüli prágai uniós csúcstalálkozón elfogadott tíz intézkedésből négy az oktatással, szakképzéssel, az egész életen át tartó tanulással, a gyakornoksággal, a mobilitás lehetővé tételével és a munkaerőpiac igényeinek és az igényelt készségek jobb előrejelzésével foglakozik, |
| --- | --- |

D.

mivel a foglalkoztatásról szóló 2009-es rendkívüli prágai uniós csúcstalálkozón elfogadott tíz intézkedésből négy az oktatással, szakképzéssel, az egész életen át tartó tanulással, a gyakornoksággal, a mobilitás lehetővé tételével és a munkaerőpiac igényeinek és az igényelt készségek jobb előrejelzésével foglakozik,

| E. | mivel a fiatalok munkanélkülisége és alulfoglalkoztatása súlyos szociális és gazdasági terhet ró a társadalomra, melynek következményei közé tartozik a gazdasági lehetőségek elszalasztása, az adózói kör lemorzsolódása – mely meghiúsítja az infrastruktúra és a közszolgáltatások fejlesztését szolgáló beruházásokat –, a szociális jóléti kiadások növekedése, az oktatási és képzési beruházások kihasználatlansága, valamint a hosszú távú munkanélküliség és társadalmi kirekesztés kockázata, |
| --- | --- |

E.

mivel a fiatalok munkanélkülisége és alulfoglalkoztatása súlyos szociális és gazdasági terhet ró a társadalomra, melynek következményei közé tartozik a gazdasági lehetőségek elszalasztása, az adózói kör lemorzsolódása – mely meghiúsítja az infrastruktúra és a közszolgáltatások fejlesztését szolgáló beruházásokat –, a szociális jóléti kiadások növekedése, az oktatási és képzési beruházások kihasználatlansága, valamint a hosszú távú munkanélküliség és társadalmi kirekesztés kockázata,

| F. | mivel a jelen generáció által okozott hatalmas államadósságokat a fiatal generációknak kell csökkenteniük, |
| --- | --- |

F.

mivel a jelen generáció által okozott hatalmas államadósságokat a fiatal generációknak kell csökkenteniük,

| G. | mivel a gazdasági és demográfiai előrejelzések alapján az Európai Unióban a következő évtizedben mintegy 80 millió új álláslehetőség jön létre, melyek nagy részének betöltéséhez magasan képzett munkaerőre van szükség; mivel az Európai Unió egészére vetítve a foglalkoztatottak aránya a magas szintű képzettséggel rendelkezők között 85 %, a középszinten képzetteknél 70 %, míg az alacsony képzettségűek körében 50 %, |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdasági és demográfiai előrejelzések alapján az Európai Unióban a következő évtizedben mintegy 80 millió új álláslehetőség jön létre, melyek nagy részének betöltéséhez magasan képzett munkaerőre van szükség; mivel az Európai Unió egészére vetítve a foglalkoztatottak aránya a magas szintű képzettséggel rendelkezők között 85 %, a középszinten képzetteknél 70 %, míg az alacsony képzettségűek körében 50 %,

| H. | mivel a gazdasági növekedés létfontosságú a munkahelyteremtéshez, hiszen a nagyobb gazdasági növekedés több foglalkoztatási lehetőséget teremt; emlékeztet arra, hogy Európában az új munkahelyek több mint 50 %-át a KKV-k teremtik, |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági növekedés létfontosságú a munkahelyteremtéshez, hiszen a nagyobb gazdasági növekedés több foglalkoztatási lehetőséget teremt; emlékeztet arra, hogy Európában az új munkahelyek több mint 50 %-át a KKV-k teremtik,

| I. | mivel az oktatásból a munkavégzésbe való, valamint a különböző munkahelyek közötti átmenet időszakai az egész Európai Unióban strukturális kihívást jelentenek a fiatalok számára; mivel a szakmai gyakorlatok igen pozitív hatást fejtenek ki a fiatalok álláshoz jutására, főleg akkor, ha lehetővé teszik a professzionalizmus és a szakmai készségek közvetlenül a vállalkozásokon belüli megszerzését, |
| --- | --- |

I.

mivel az oktatásból a munkavégzésbe való, valamint a különböző munkahelyek közötti átmenet időszakai az egész Európai Unióban strukturális kihívást jelentenek a fiatalok számára; mivel a szakmai gyakorlatok igen pozitív hatást fejtenek ki a fiatalok álláshoz jutására, főleg akkor, ha lehetővé teszik a professzionalizmus és a szakmai készségek közvetlenül a vállalkozásokon belüli megszerzését,

| J. | mivel az oktatási programokat jelentős mértékben javítani kell, miközben ösztönözni kell az egyetemek és vállalkozások közötti partnerségeket, a hatékony gyakorlati képzési rendszereket, a szakmai előmenetelhez szükséges kölcsönöket és a munkáltatók képzésbe való befektetését, |
| --- | --- |

J.

mivel az oktatási programokat jelentős mértékben javítani kell, miközben ösztönözni kell az egyetemek és vállalkozások közötti partnerségeket, a hatékony gyakorlati képzési rendszereket, a szakmai előmenetelhez szükséges kölcsönöket és a munkáltatók képzésbe való befektetését,

| K. | mivel a fiatalok a munkaerőpiacra való belépés során és a munkahelyek leépítése során szintén sokszor szembesülnek életkor alapján való hátrányos megkülönböztetéssel; mivel a fiatal nők a férfiaknál nagyobb valószínűséggel kerülnek szembe munkanélküliséggel és szegénységgel, vagy azzal, hogy bizonytalan és be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatják őket; mivel másfelől a jelenlegi gazdasági válságban a munkanélküliség a fiatal férfiakat sújtotta a legkomolyabban, mivel a fogyatékkal élő fiatalok még nagyobb akadályokba ütköznek a munkaerő-piaci beilleszkedésben, |
| --- | --- |

K.

mivel a fiatalok a munkaerőpiacra való belépés során és a munkahelyek leépítése során szintén sokszor szembesülnek életkor alapján való hátrányos megkülönböztetéssel; mivel a fiatal nők a férfiaknál nagyobb valószínűséggel kerülnek szembe munkanélküliséggel és szegénységgel, vagy azzal, hogy bizonytalan és be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatják őket; mivel másfelől a jelenlegi gazdasági válságban a munkanélküliség a fiatal férfiakat sújtotta a legkomolyabban, mivel a fogyatékkal élő fiatalok még nagyobb akadályokba ütköznek a munkaerő-piaci beilleszkedésben,

| L. | mivel a tisztességes munka átsegíti a fiatalokat a társadalmi függőség helyzetéből az önellátásba, segít kitörniük a szegénységből és lehetővé teszi számukra a társadalomban való aktív részvételt gazdasági és szociális értelemben egyaránt; mivel bizonyos tagállamokban a jogszabályok életkor alapján történő diszkriminációt alkalmaznak a fiatalok jogainak kizárólag életkoron alapuló korlátozása által, például az Egyesült Királyságban az alacsonyabb minimálbér a fiatalok számára, a Revenue de solidarité activehoz való korlátozott hozzáférés Franciaországban és csökkentett munkanélküliségi ellátás Dániában, amelyek mindegyike elfogadhatatlan és kontraproduktív annak ellenére, hogy céljuk az lenne, hogy a fiatalokat munkához juttassák, mivel lehetetlenné teszi a fiatalok számára, hogy gazdaságilag független életet kezdjenek, különösen a fiatalok magas munkanélküliségi arányával járó válság idején, |
| --- | --- |

L.

mivel a tisztességes munka átsegíti a fiatalokat a társadalmi függőség helyzetéből az önellátásba, segít kitörniük a szegénységből és lehetővé teszi számukra a társadalomban való aktív részvételt gazdasági és szociális értelemben egyaránt; mivel bizonyos tagállamokban a jogszabályok életkor alapján történő diszkriminációt alkalmaznak a fiatalok jogainak kizárólag életkoron alapuló korlátozása által, például az Egyesült Királyságban az alacsonyabb minimálbér a fiatalok számára, a Revenue de solidarité activehoz való korlátozott hozzáférés Franciaországban és csökkentett munkanélküliségi ellátás Dániában, amelyek mindegyike elfogadhatatlan és kontraproduktív annak ellenére, hogy céljuk az lenne, hogy a fiatalokat munkához juttassák, mivel lehetetlenné teszi a fiatalok számára, hogy gazdaságilag független életet kezdjenek, különösen a fiatalok magas munkanélküliségi arányával járó válság idején,

| M. | mivel a lisszaboni stratégia fiatalokra és a szakképzés korszerűsítésére (VET) vonatkozó referenciaértékei nem teljesültek maradéktalanul, |
| --- | --- |

M.

mivel a lisszaboni stratégia fiatalokra és a szakképzés korszerűsítésére (VET) vonatkozó referenciaértékei nem teljesültek maradéktalanul,

| N. | mivel az uniós munakerőpiacok általános stratégiája a rugalmas biztonság, amelynek céljai a következők: rugalmas és megbízható szerződések, egész életen át tartó tanulás, aktív munkaerő-piaci politikák és szociális biztonság; mivel – sajnálatos módon – ezt a stratégiát sok országban korlátozó módon értelmezték, ami révén a „rugalmasság” szem elől tévesztette a holisztikus megközelítést, valamint a foglalkoztatási és szociális biztonságot, |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós munakerőpiacok általános stratégiája a rugalmas biztonság, amelynek céljai a következők: rugalmas és megbízható szerződések, egész életen át tartó tanulás, aktív munkaerő-piaci politikák és szociális biztonság; mivel – sajnálatos módon – ezt a stratégiát sok országban korlátozó módon értelmezték, ami révén a „rugalmasság” szem elől tévesztette a holisztikus megközelítést, valamint a foglalkoztatási és szociális biztonságot,

| O. | mivel a demográfiai változás következtében 2020-tól súlyos szakemberhiány fogja sújtani az európai gazdasági térséget és ennek kialakulását csak megfelelő oktatás, képzés és továbbképzés hátráltathatja, |
| --- | --- |

O.

mivel a demográfiai változás következtében 2020-tól súlyos szakemberhiány fogja sújtani az európai gazdasági térséget és ennek kialakulását csak megfelelő oktatás, képzés és továbbképzés hátráltathatja,

| P. | mivel a KKV-k – mind számuk, mind pedig a munkanélküliséggel szembeni küzdelemben betöltött stratégiai funkciók révén – fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban, |
| --- | --- |

P.

mivel a KKV-k – mind számuk, mind pedig a munkanélküliséggel szembeni küzdelemben betöltött stratégiai funkciók révén – fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban,

| 1. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak jogokon alapuló megközelítést a fiatalok és a foglalkoztatottság kérdéséhez. A fiatalok tisztességes munkájának kvalitatív szempontjai nem kerülhetnek veszélybe, és az erőfeszítések középpontjában a munkajogi alapelőírásoknak és a munka minőségéhez kapcsolódó egyéb feltételeknek – úgy mint a munkaidő, a minimálbér, a szociális biztonság, valamint a foglalkoztatás-egészségügy és -biztonság – kell állniuk; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak jogokon alapuló megközelítést a fiatalok és a foglalkoztatottság kérdéséhez. A fiatalok tisztességes munkájának kvalitatív szempontjai nem kerülhetnek veszélybe, és az erőfeszítések középpontjában a munkajogi alapelőírásoknak és a munka minőségéhez kapcsolódó egyéb feltételeknek – úgy mint a munkaidő, a minimálbér, a szociális biztonság, valamint a foglalkoztatás-egészségügy és -biztonság – kell állniuk;

Több és jobb munkahely teremtése és befogadás a munkaerőpiacra

| 2. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan foglalkoztatási stratégiát az Európai Unió számára, mely a pénzügyi eszközök és a foglalkoztatási szakpolitikák egyesítésével megelőzi a munkanélküliek számának növekedését és nagyra törő referenciaértékeket határoz meg a fiatalok foglalkoztatása tekintetében; erőteljesen sürgeti, hogy a munkahelyekre vonatkozó stratégiában külön összpontosítsanak a környezetbarát és a szociális gazdaságban elhelyezkedő munkahelyek kialakítására, eközben pedig biztosítsák, hogy a Parlamentet bevonják a döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan foglalkoztatási stratégiát az Európai Unió számára, mely a pénzügyi eszközök és a foglalkoztatási szakpolitikák egyesítésével megelőzi a munkanélküliek számának növekedését és nagyra törő referenciaértékeket határoz meg a fiatalok foglalkoztatása tekintetében; erőteljesen sürgeti, hogy a munkahelyekre vonatkozó stratégiában külön összpontosítsanak a környezetbarát és a szociális gazdaságban elhelyezkedő munkahelyek kialakítására, eközben pedig biztosítsák, hogy a Parlamentet bevonják a döntéshozatali folyamatba;

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok – például környezettechnológiai képzések biztosítása révén – környezetbarát munkahelyeket hozzanak létre; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok – például környezettechnológiai képzések biztosítása révén – környezetbarát munkahelyeket hozzanak létre;

| 4. | felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan, hatékony ösztönzőket a fiatalok számára – például foglalkoztatási támogatásokat vagy biztosítási hozzájárulást –, amelyek jó élet- és munkakörülményeket biztosítanak; a köz- és magánszektor munkaadóinak bátorítására, hogy alkalmazzanak fiatalokat, ruházzanak be mind a fiatalok számára való munkahelyteremtésbe, mind pedig folyamatos képzésükbe és szakképzettségük munka mellett történő emelésébe, valamint a fiatalok vállalkozói törekvéseinek támogatásába; rámutat a kisvállalkozások különleges szerepére és jelentőségére a szaktudás és hagyományos know-how tekintetében; bátorítja a fiatalok nemrégiben létrehozott európai mikrofinanszírozási eszközhöz való hozzáférésének biztosítását; |
| --- | --- |

4.

felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan, hatékony ösztönzőket a fiatalok számára – például foglalkoztatási támogatásokat vagy biztosítási hozzájárulást –, amelyek jó élet- és munkakörülményeket biztosítanak; a köz- és magánszektor munkaadóinak bátorítására, hogy alkalmazzanak fiatalokat, ruházzanak be mind a fiatalok számára való munkahelyteremtésbe, mind pedig folyamatos képzésükbe és szakképzettségük munka mellett történő emelésébe, valamint a fiatalok vállalkozói törekvéseinek támogatásába; rámutat a kisvállalkozások különleges szerepére és jelentőségére a szaktudás és hagyományos know-how tekintetében; bátorítja a fiatalok nemrégiben létrehozott európai mikrofinanszírozási eszközhöz való hozzáférésének biztosítását;

| 5. | hangsúlyozza a vállalkozói oktatás fontosságát az új foglalkoztatási típusokhoz szükséges készségek megszerzése szerves részeként; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a vállalkozói oktatás fontosságát az új foglalkoztatási típusokhoz szükséges készségek megszerzése szerves részeként;

| 6. | felkéri a tagállamokat, hogy a fiatalok képzése terén alkalmazzanak nagyra törő politikát; |
| --- | --- |

6.

felkéri a tagállamokat, hogy a fiatalok képzése terén alkalmazzanak nagyra törő politikát;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy az új, fejlődésben lévő stratégiai ágazatokban – az iskolák, egyetemek, vállalkozások és szociális partnerek közötti partnerségekkel kapcsolatos pozitív tapasztalatok figyelembe vételével – mozdítson elő és támogasson néhány kísérleti projektet, amelyek keretében a fiatalokra – különösen a nőkre – irányuló tudományos és technológiai és fogalkoztatásorientált, képzést ír elő, a vállalkozásoknál az innováció és a versenyképesség javítása céljából, e célból ösztöndíjakat, gyakornoki jogviszonyokat, nem atipikus munkaszerződéseket alkalmazva; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy az új, fejlődésben lévő stratégiai ágazatokban – az iskolák, egyetemek, vállalkozások és szociális partnerek közötti partnerségekkel kapcsolatos pozitív tapasztalatok figyelembe vételével – mozdítson elő és támogasson néhány kísérleti projektet, amelyek keretében a fiatalokra – különösen a nőkre – irányuló tudományos és technológiai és fogalkoztatásorientált, képzést ír elő, a vállalkozásoknál az innováció és a versenyképesség javítása céljából, e célból ösztöndíjakat, gyakornoki jogviszonyokat, nem atipikus munkaszerződéseket alkalmazva;

| 8. | sürgeti az egyetemeket, hogy idejekorán vegyék fel a kapcsolatot a munkáltatókkal és tegyék lehetővé a hallgatók számára, hogy elsajátítsák a munkaerőpiacon szükséges készségeket; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az egyetemeket, hogy idejekorán vegyék fel a kapcsolatot a munkáltatókkal és tegyék lehetővé a hallgatók számára, hogy elsajátítsák a munkaerőpiacon szükséges készségeket;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy a növekedés megvalósítása és – különösen a fiatalok számára – új munkahelyek megteremtése érdekében vizsgálják meg a gazdaság élénkítésére irányuló, olyan széles körű intézkedések lehetőségét, mint az adócsökkentés, valamint a KKV-kre háruló adminisztratív terhek csökkentése; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat, hogy a növekedés megvalósítása és – különösen a fiatalok számára – új munkahelyek megteremtése érdekében vizsgálják meg a gazdaság élénkítésére irányuló, olyan széles körű intézkedések lehetőségét, mint az adócsökkentés, valamint a KKV-kre háruló adminisztratív terhek csökkentése;

| 10. | reméli, hogy a fiatalok sikeresen felhasználják majd a mikrohitelek lehetőségét; úgy véli, hogy az induló vállalkozások alapítói számára következetes és hozzáértő tanácsadást kell nyújtani; |
| --- | --- |

10.

reméli, hogy a fiatalok sikeresen felhasználják majd a mikrohitelek lehetőségét; úgy véli, hogy az induló vállalkozások alapítói számára következetes és hozzáértő tanácsadást kell nyújtani;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalok tisztes befogadását és érdemi foglalkoztatásukat biztosító, befogadó és célzott munkaerő-piaci szakpolitikákat, többek között ösztönző hálózatok, pénzügyi támogatással kísért gyakornoki lehetőségek – azért, hogy a gyakornok a gyakornoki lehetőség helyéhez közel költözhessen és ott élhessen –, nemzetközi karriercentrumok és az egyéni tanácsadásra szolgáló, különösen olyan területekkel foglalkozó ifjúsági központok létrehozásán keresztül, mint például a kollektív szervezés és a gyakornoksággal kapcsolatos jogi szempontok ismerete; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalok tisztes befogadását és érdemi foglalkoztatásukat biztosító, befogadó és célzott munkaerő-piaci szakpolitikákat, többek között ösztönző hálózatok, pénzügyi támogatással kísért gyakornoki lehetőségek – azért, hogy a gyakornok a gyakornoki lehetőség helyéhez közel költözhessen és ott élhessen –, nemzetközi karriercentrumok és az egyéni tanácsadásra szolgáló, különösen olyan területekkel foglalkozó ifjúsági központok létrehozásán keresztül, mint például a kollektív szervezés és a gyakornoksággal kapcsolatos jogi szempontok ismerete;

| 12. | elismeri, hogy a fiatalok nehezen jutnak a saját vállalkozás alapításához és fejlesztéséhez szükséges pénzügyi eszközökhöz; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a fiatalok pénzügyi eszközökhöz való hozzáférését és a vállalkozói közösséggel együttműködve készítsenek mentorálási programokat fiatalok számára a vállalkozások alapítása és fejlesztése tárgyában; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a fiatalok nehezen jutnak a saját vállalkozás alapításához és fejlesztéséhez szükséges pénzügyi eszközökhöz; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a fiatalok pénzügyi eszközökhöz való hozzáférését és a vállalkozói közösséggel együttműködve készítsenek mentorálási programokat fiatalok számára a vállalkozások alapítása és fejlesztése tárgyában;

| 13. | felkéri a tagállamokat, hogy innovatív projektekkel járuljanak hozzá az iskolából kimaradó tanulók kompetenciáinak fejlesztéséhez és készítsék fel az iskolából kimaradó tanulókat a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

13.

felkéri a tagállamokat, hogy innovatív projektekkel járuljanak hozzá az iskolából kimaradó tanulók kompetenciáinak fejlesztéséhez és készítsék fel az iskolából kimaradó tanulókat a munkaerőpiacra;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy a képzési rendszerek kiigazítása során tervezzék be az iskolák és a vállalkozások közötti korai együttműködést. úgy véli, hogy az oktatási programok kidolgozásába be kell vonni a helyi és a körzeti hatóságokat, mivel ők tartanak fenn hálózatokat a munkáltatókkal és ismerik azok igényeit; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy a képzési rendszerek kiigazítása során tervezzék be az iskolák és a vállalkozások közötti korai együttműködést. úgy véli, hogy az oktatási programok kidolgozásába be kell vonni a helyi és a körzeti hatóságokat, mivel ők tartanak fenn hálózatokat a munkáltatókkal és ismerik azok igényeit;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy bővítse az Európai Szociális Alap pénzügyi kapacitását és biztosítsa jobb felhasználását, valamint hogy az alap pénzeszközeinek legalább 10 %-át különítse el a fiatalokra irányuló projektekre és könnyítse meg az alaphoz való hozzáférést; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ne veszélyeztessék a kis és innovatív projektek menetét kiterjedt ellenőrzésekkel, és vizsgálják felül az olyan programok hatékonyságát és hozzáadott értékét, mint a „Cselevő ifjúság” (Youth in Action) a fiatalok számára biztosítható álláslehetőségek tekintetében; sürgeti a tagállamokat, hogy javítsanak a fiatalokra irányuló szakpolitikáik célzottságán; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy bővítse az Európai Szociális Alap pénzügyi kapacitását és biztosítsa jobb felhasználását, valamint hogy az alap pénzeszközeinek legalább 10 %-át különítse el a fiatalokra irányuló projektekre és könnyítse meg az alaphoz való hozzáférést; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ne veszélyeztessék a kis és innovatív projektek menetét kiterjedt ellenőrzésekkel, és vizsgálják felül az olyan programok hatékonyságát és hozzáadott értékét, mint a „Cselevő ifjúság” (Youth in Action) a fiatalok számára biztosítható álláslehetőségek tekintetében; sürgeti a tagállamokat, hogy javítsanak a fiatalokra irányuló szakpolitikáik célzottságán;

| 16. | sürgeti a tagállamokat, hogy a strukturális munkanélküliség elleni küzdelemre szolgáló megfelelő eszközként rangsorolják előre a vállalkozások és oktatási intézmények együttműködését; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a tagállamokat, hogy a strukturális munkanélküliség elleni küzdelemre szolgáló megfelelő eszközként rangsorolják előre a vállalkozások és oktatási intézmények együttműködését;

Oktatás és átmenet az oktatásból a foglalkoztatásba

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a korai iskolaelhagyás mértékének csökkentését célzó erőfeszítéseiket a lemorzsolódás 2012-ig 10 %-ra való csökkentésére vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában kitűzött célkitűzés elérésének érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a korai iskolaelhagyás és az analfabetizmus megfékezésére vegyék igénybe az intézkedések széles skáláját, pl. az egy osztályban tanulók számának csökkentését, segítségnyújtást az olyan tanulók számára, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak a kötelező tanulmányok befejezését, erősítsék meg a tantervek gyakorlati irányultságát, minden iskolában mentorok bevezetését, a korai iskolaelhagyók azonnali nyomon követő rendszerének felállítását; kiemeli Finnországot, mely az új iránykeresés lehetőségét velük együtt tanulmányozva sikerrel csökkentette a korai iskolaelhagyók arányát; felkéri a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréje projektjének koordinálására; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a korai iskolaelhagyás mértékének csökkentését célzó erőfeszítéseiket a lemorzsolódás 2012-ig 10 %-ra való csökkentésére vonatkozó, az Európa 2020 stratégiában kitűzött célkitűzés elérésének érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a korai iskolaelhagyás és az analfabetizmus megfékezésére vegyék igénybe az intézkedések széles skáláját, pl. az egy osztályban tanulók számának csökkentését, segítségnyújtást az olyan tanulók számára, akik anyagilag nem engedhetik meg maguknak a kötelező tanulmányok befejezését, erősítsék meg a tantervek gyakorlati irányultságát, minden iskolában mentorok bevezetését, a korai iskolaelhagyók azonnali nyomon követő rendszerének felállítását; kiemeli Finnországot, mely az új iránykeresés lehetőségét velük együtt tanulmányozva sikerrel csökkentette a korai iskolaelhagyók arányát; felkéri a Bizottságot a bevált gyakorlatok cseréje projektjének koordinálására;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák oktatási rendszerük munka világával való kapcsolódásait és hozzanak létre a képzettségi és szakosodási igényeket előrejelző rendszereket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák oktatási rendszerük munka világával való kapcsolódásait és hozzanak létre a képzettségi és szakosodási igényeket előrejelző rendszereket;

| 19. | sürgeti annak biztosítását, hogy minden gyermek a kezdetektől fogva megkapja a számára szükséges támogatást, különösen pedig a beszédproblémákkal küzdő vagy másféle fogyatékkal élő gyermekek célzott támogatását kell garantálni annak érdekében, hogy a lehető legtöbb oktatási és munkalehetőség álljon nyitva előttük; |
| --- | --- |

19.

sürgeti annak biztosítását, hogy minden gyermek a kezdetektől fogva megkapja a számára szükséges támogatást, különösen pedig a beszédproblémákkal küzdő vagy másféle fogyatékkal élő gyermekek célzott támogatását kell garantálni annak érdekében, hogy a lehető legtöbb oktatási és munkalehetőség álljon nyitva előttük;

| 20. | felhívást intéz a több és jobb ipari tanulói programért; hivatkozik a szakoktatáson és szakképzésen belüli duális rendszerekkel kapcsolatos pozitív tapasztalatokra például Németországban, Ausztriában és Dániában, ahol a rendszert a fiatalok oktatásból foglalkoztatásba való átmenete fontos részének tekintik; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a gyakornoki rendszereket és ösztönözzék a vállalatokat, hogy a fiatalok részére még válság idején is biztosítsanak képzési lehetőségeket; hangsúlyozza a megfelelő képzés jelentőségét a magasan képzett munkaerő biztosítása céljából, melyre a vállalatoknak a jövőben szükségük lesz; hangsúlyozza, hogy a tanonckodás nem helyettesítheti a rendes munkát; |
| --- | --- |

20.

felhívást intéz a több és jobb ipari tanulói programért; hivatkozik a szakoktatáson és szakképzésen belüli duális rendszerekkel kapcsolatos pozitív tapasztalatokra például Németországban, Ausztriában és Dániában, ahol a rendszert a fiatalok oktatásból foglalkoztatásba való átmenete fontos részének tekintik; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a gyakornoki rendszereket és ösztönözzék a vállalatokat, hogy a fiatalok részére még válság idején is biztosítsanak képzési lehetőségeket; hangsúlyozza a megfelelő képzés jelentőségét a magasan képzett munkaerő biztosítása céljából, melyre a vállalatoknak a jövőben szükségük lesz; hangsúlyozza, hogy a tanonckodás nem helyettesítheti a rendes munkát;

| 21. | felhívást intéz a jobb és biztos gyakornoki lehetőségekért; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – a COM(2007)0498 számú közleményben szereplő elkötelezettséget követően, miszerint „a gyakornokságok tekintetében javasolni fogja az Európai Minőségi Charta kezdeményezését” – készítse el a Gyakornokok Európai Minőségi Chartáját, amely megállapítja a gyakornokságok tekintetében a minimális normákat oktatási értékük biztosítására és a kizsákmányolás elkerülésére, figyelembe véve azt, hogy a gyakornoki állások az oktatás részét képezik és nem helyettesíthetik a valódi munkahelyeket. Ezekbe a minimális normákba bele kell foglalni a munka leírásának vázlatát vagy a szükséges kvalifikációkat, a gyakornokság időkorlátját, egy juttatásminimumot, amely a gyakornoki munka helyszínének megélhetési költségein alapul, és amely megfelel a nemzetközi szokásoknak, a biztosítást az adott munkaterületen, betegségbiztosítást a szociális normákkal összhangban, és a kérdéses oktatási programmal való egyértelmű kapcsolatot; |
| --- | --- |

21.

felhívást intéz a jobb és biztos gyakornoki lehetőségekért; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – a COM(2007)0498 számú közleményben szereplő elkötelezettséget követően, miszerint „a gyakornokságok tekintetében javasolni fogja az Európai Minőségi Charta kezdeményezését” – készítse el a Gyakornokok Európai Minőségi Chartáját, amely megállapítja a gyakornokságok tekintetében a minimális normákat oktatási értékük biztosítására és a kizsákmányolás elkerülésére, figyelembe véve azt, hogy a gyakornoki állások az oktatás részét képezik és nem helyettesíthetik a valódi munkahelyeket. Ezekbe a minimális normákba bele kell foglalni a munka leírásának vázlatát vagy a szükséges kvalifikációkat, a gyakornokság időkorlátját, egy juttatásminimumot, amely a gyakornoki munka helyszínének megélhetési költségein alapul, és amely megfelel a nemzetközi szokásoknak, a biztosítást az adott munkaterületen, betegségbiztosítást a szociális normákkal összhangban, és a kérdéses oktatási programmal való egyértelmű kapcsolatot;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy szolgáltasson minden egyes tagállam gyakornoki lehetőségeiről az alábbiakat tartalmazó statisztikákat:






  — | a gyakornoki lehetőségek száma, |
| --- | --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy szolgáltasson minden egyes tagállam gyakornoki lehetőségeiről az alábbiakat tartalmazó statisztikákat:

—

a gyakornoki lehetőségek száma,

| — | a gyakornoki lehetőségek időtartama, |
| --- | --- |

—

a gyakornoki lehetőségek időtartama,

| — | a gyakornokok részére biztosított szociális juttatások, |
| --- | --- |

—

a gyakornokok részére biztosított szociális juttatások,

| — | a gyakornokok részére kifizetett juttatások, |
| --- | --- |

—

a gyakornokok részére kifizetett juttatások,

| — | a gyakornokok korcsoportjai, |
| --- | --- |

—

a gyakornokok korcsoportjai,

továbbá végezzen összehasonlító vizsgálatot az uniós tagállamokban létező különféle gyakornoki rendszerekről;

| 23. | felhív minden tagállamot a szabályoknak való megfelelés nyomon követésére; |
| --- | --- |

23.

felhív minden tagállamot a szabályoknak való megfelelés nyomon követésére;

| 24. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre európai rendszert az ipari tanulóként és gyakornokként megszerzett ismeretek és készségek tanúsítására és elismerésére, amely segíti és növeli a fiatal munkaerő mobilitását; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre európai rendszert az ipari tanulóként és gyakornokként megszerzett ismeretek és készségek tanúsítására és elismerésére, amely segíti és növeli a fiatal munkaerő mobilitását;

| 25. | arra szólít fel, hogy a fiatalokat védjék meg azon munkáltatóktól – az állami és magánszektorban egyaránt – akik szakmai gyakorlaton, ipari tanulóként vagy gyakornokként alacsony költséggel vagy költségmentesen fedezhetik a munkáltatók fontos és alapvető szükségleteit, kihasználva a fiatalok tanulási hajlandóságát, anélkül, hogy esélyt adnának számukra, hogy a jövőben teljes jogú alkalmazottak lehessenek; |
| --- | --- |

25.

arra szólít fel, hogy a fiatalokat védjék meg azon munkáltatóktól – az állami és magánszektorban egyaránt – akik szakmai gyakorlaton, ipari tanulóként vagy gyakornokként alacsony költséggel vagy költségmentesen fedezhetik a munkáltatók fontos és alapvető szükségleteit, kihasználva a fiatalok tanulási hajlandóságát, anélkül, hogy esélyt adnának számukra, hogy a jövőben teljes jogú alkalmazottak lehessenek;

| 26. | hangsúlyozza, hogy fontos elősegíteni a fiatalok foglalkoztatási és képzési mobilitását a tagállamok között, és hogy növelni kell az EU-ban meglévő képesítések, ismeretek és diplomák elismerését és átláthatóságát; megkettőzött erőfeszítéseket kér az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének, valamint a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének kidolgozásához, és kéri a Leonardo de Vinci program megerősítését; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy fontos elősegíteni a fiatalok foglalkoztatási és képzési mobilitását a tagállamok között, és hogy növelni kell az EU-ban meglévő képesítések, ismeretek és diplomák elismerését és átláthatóságát; megkettőzött erőfeszítéseket kér az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének, valamint a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének kidolgozásához, és kéri a Leonardo de Vinci program megerősítését;

| 27. | felszólítja a tagállamokat, hogy gyorsítsák meg a nemzeti képesítési keretek harmonizációját az európai képesítési keretrendszerrel (EQF) annak érdekében, hogy a fiatalok mobilitása fokozódjon a képzés és a munka területén; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat, hogy gyorsítsák meg a nemzeti képesítési keretek harmonizációját az európai képesítési keretrendszerrel (EQF) annak érdekében, hogy a fiatalok mobilitása fokozódjon a képzés és a munka területén;

| 28. | hangsúlyozza a magánszektor oktatási szolgáltatóinak szerepét, mivel a magánszektor rendszerint innovatívabb a tanfolyamok megtervezését, és rugalmasabb azok megtartását illetően; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a magánszektor oktatási szolgáltatóinak szerepét, mivel a magánszektor rendszerint innovatívabb a tanfolyamok megtervezését, és rugalmasabb azok megtartását illetően;

| 29. | felszólítja a tagállamokat, hogy a gyakornokság, a munkatapasztalat-szerzés és az ipari tanulói szolgálat során tegyék elérhetővé a fiatalok számára a teljes foglalkoztatást és a betegbiztosítást, és adott esetben támogassák biztosítási járulékaik egy részét; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a tagállamokat, hogy a gyakornokság, a munkatapasztalat-szerzés és az ipari tanulói szolgálat során tegyék elérhetővé a fiatalok számára a teljes foglalkoztatást és a betegbiztosítást, és adott esetben támogassák biztosítási járulékaik egy részét;

| 30. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ipari tanulói, gyakornoki és szakmai gyakorlati programokat integrálják a társadalombiztosítási rendszerekbe; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ipari tanulói, gyakornoki és szakmai gyakorlati programokat integrálják a társadalombiztosítási rendszerekbe;

| 31. | felszólítja a tagállamokat az általános és a középiskola közötti pályaválasztási rendszer megerősítésére, hogy segítséget nyújtsanak a fiataloknak és a családoknak a valódi készségeknek, képességeknek, törekvéseknek ténylegesen megfelelő képzési lehetőségek kiválasztásában, ekként csökkentve a későbbi pályaelhagyások vagy kudarcok kockázatát; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat az általános és a középiskola közötti pályaválasztási rendszer megerősítésére, hogy segítséget nyújtsanak a fiataloknak és a családoknak a valódi készségeknek, képességeknek, törekvéseknek ténylegesen megfelelő képzési lehetőségek kiválasztásában, ekként csökkentve a későbbi pályaelhagyások vagy kudarcok kockázatát;

| 32. | elismeri, hogy a válság idején a fiatalok az oktatáshoz fordulnak, és ebben ösztönözni is kell őket; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést mindenki számára azáltal, hogy garantálják a megfelelőképp finanszírozott oktatáshoz való minimumjogot a bölcsődétől az egyetemig, valamint a fiatal diákok számára a pénzügyi támogatás biztosításával; felkéri a tagállamokat, hogy még többet fektessenek bele az oktatásba és a képzésbe, még ha jelenleg adóügyi és szociális akadályokkal kell is szembenézniük, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre az európai képzési keretrendszert és szükség esetén hozzanak létre nemzeti képesítési keretrendszert; |
| --- | --- |

32.

elismeri, hogy a válság idején a fiatalok az oktatáshoz fordulnak, és ebben ösztönözni is kell őket; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést mindenki számára azáltal, hogy garantálják a megfelelőképp finanszírozott oktatáshoz való minimumjogot a bölcsődétől az egyetemig, valamint a fiatal diákok számára a pénzügyi támogatás biztosításával; felkéri a tagállamokat, hogy még többet fektessenek bele az oktatásba és a képzésbe, még ha jelenleg adóügyi és szociális akadályokkal kell is szembenézniük, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre az európai képzési keretrendszert és szükség esetén hozzanak létre nemzeti képesítési keretrendszert;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a koppenhágai folyamat célja, hogy az embereket a széles körben (pl. az iskolában, a felsőoktatásban, a munkahelyen vagy magántanfolyamokon) rendelkezésre álló szakképzési lehetőségek igénybevételére ösztönözze; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a koppenhágai folyamat célja, hogy az embereket a széles körben (pl. az iskolában, a felsőoktatásban, a munkahelyen vagy magántanfolyamokon) rendelkezésre álló szakképzési lehetőségek igénybevételére ösztönözze;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az oktatást és a készségek fejlesztését támogató uniós programokat, úgy mint az egész életen át tartó tanulás, az Európai Szociális Alap, a Marie Curie és az Erasmus Mundus fellépések és a természettudományos oktatással kapcsolatos kezdeményezés; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy bővítse ki az oktatást és a készségek fejlesztését támogató uniós programokat, úgy mint az egész életen át tartó tanulás, az Európai Szociális Alap, a Marie Curie és az Erasmus Mundus fellépések és a természettudományos oktatással kapcsolatos kezdeményezés;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalokkal foglalkozó nemzeti munkacsoportokat az oktatási rendszer és a munkaerőpiac közötti erőteljesebb koherencia, valamint a készségekbe való befektetés terén a kormányzat, a munkáltatók és az egyének közötti erőteljesebb és közös felelősség előmozdításának biztosítására; felszólítja a tagállamokat, hogy minden iskola számára biztosítsanak tanácsadó testületet az oktatásból a munkaerőpiacra való átmenet megkönnyítésének elősegítése, valamint az állami és magánszereplők közötti együttműködés előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a fiatalokkal foglalkozó nemzeti munkacsoportokat az oktatási rendszer és a munkaerőpiac közötti erőteljesebb koherencia, valamint a készségekbe való befektetés terén a kormányzat, a munkáltatók és az egyének közötti erőteljesebb és közös felelősség előmozdításának biztosítására; felszólítja a tagállamokat, hogy minden iskola számára biztosítsanak tanácsadó testületet az oktatásból a munkaerőpiacra való átmenet megkönnyítésének elősegítése, valamint az állami és magánszereplők közötti együttműködés előmozdítása céljából;

| 36. | rendkívül fontosnak tartja a képzés és oktatás rendszerének a dinamikusan változó munkaerőpiachoz, illetve az új szakmák iránti kereslethez való igazítását; |
| --- | --- |

36.

rendkívül fontosnak tartja a képzés és oktatás rendszerének a dinamikusan változó munkaerőpiachoz, illetve az új szakmák iránti kereslethez való igazítását;

| 37. | úgy véli, hogy a nyelvtanulás alapvető fontosságú a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférésének megkönnyítéséhez, valamint mobilitásuk és az esélyegyenlőség előmozdításához; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a nyelvtanulás alapvető fontosságú a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférésének megkönnyítéséhez, valamint mobilitásuk és az esélyegyenlőség előmozdításához;

Alkalmazkodás az egyén és a munkaerőpiac igényeihez

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lássák el a fiatalokat információkkal a munkaerő-piaci keresletről, feltéve, hogy megfelelő felülvizsgálati mechanizmusokat vezetnek be a foglalkoztatásban beálló fejlemények nyomon követésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat olyan, egész életciklusra vonatkozó szakpolitikák és stratégiák kialakítására, amelyekben az oktatás és a foglalkoztatás szorosabb integrációja valósul meg, a biztonságos átmenet kulcsszerepet játszik, és melyekben megvalósul a munkaerő folyamatos készségfejlesztése a kulcskészségek munkaerő-piaci igényekkel összhangban álló megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lássák el a fiatalokat információkkal a munkaerő-piaci keresletről, feltéve, hogy megfelelő felülvizsgálati mechanizmusokat vezetnek be a foglalkoztatásban beálló fejlemények nyomon követésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat olyan, egész életciklusra vonatkozó szakpolitikák és stratégiák kialakítására, amelyekben az oktatás és a foglalkoztatás szorosabb integrációja valósul meg, a biztonságos átmenet kulcsszerepet játszik, és melyekben megvalósul a munkaerő folyamatos készségfejlesztése a kulcskészségek munkaerő-piaci igényekkel összhangban álló megszerzése érdekében;

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fiatalok mobilitásának támogatása érdekében fokozzák a szakképesítések – beleértve a nem iskolarendszerű tanulást és a munkatapasztalatot – elismerésére vonatkozóan folyó munkáját; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fiatalok mobilitásának támogatása érdekében fokozzák a szakképesítések – beleértve a nem iskolarendszerű tanulást és a munkatapasztalatot – elismerésére vonatkozóan folyó munkáját;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő a nem formális és informális tanulás kereteiben megszerzett képesítések elismerését, hogy a fiatalok számára lehetővé tegyék az egyéb képzések és kompetenciák munkakereséskor szükséges igazolását; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő a nem formális és informális tanulás kereteiben megszerzett képesítések elismerését, hogy a fiatalok számára lehetővé tegyék az egyéb képzések és kompetenciák munkakereséskor szükséges igazolását;

| 41. | a szakképzés fokozott támogatására és megbecsülésére szólít fel; |
| --- | --- |

41.

a szakképzés fokozott támogatására és megbecsülésére szólít fel;

| 42. | sürgeti a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel közösen vizsgálja felül rugalmas biztonsági stratégiáját annak érdekében, hogy az átmenet biztonságának a napirend élére való tűzése mellett kínáljon a fiataloknak mobilitási lehetőségeket és könnyebb hozzáférést; kiemeli, hogy társadalombiztosítás nélkül a rugalmasság nem jelent fenntartható megoldást a fiatalok munkaerő-piaci problémái elleni küzdelemben, ellenkezőleg, csupán a fiatalok munkajogi és biztosítási jogai kijátszásának módja; |
| --- | --- |

42.

sürgeti a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel közösen vizsgálja felül rugalmas biztonsági stratégiáját annak érdekében, hogy az átmenet biztonságának a napirend élére való tűzése mellett kínáljon a fiataloknak mobilitási lehetőségeket és könnyebb hozzáférést; kiemeli, hogy társadalombiztosítás nélkül a rugalmasság nem jelent fenntartható megoldást a fiatalok munkaerő-piaci problémái elleni küzdelemben, ellenkezőleg, csupán a fiatalok munkajogi és biztosítási jogai kijátszásának módja;

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti foglalkoztatási stratégiájukban szerepeltessék mind a négy rugalmas biztonsági komponenst, nevezetesen:






  a) | rugalmas és megbízható szerződési feltételek, |
| --- | --- | --- |

43.

felhívja a tagállamokat, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti foglalkoztatási stratégiájukban szerepeltessék mind a négy rugalmas biztonsági komponenst, nevezetesen:

a)

rugalmas és megbízható szerződési feltételek,

| b) | a készségek folyamatos fejlődését biztosító átfogó, egész életen át tartó képzési, gyakornoki vagy tanulási programok, |
| --- | --- |

b)

a készségek folyamatos fejlődését biztosító átfogó, egész életen át tartó képzési, gyakornoki vagy tanulási programok,

| c) | hathatós, aktív munkaerő-piaci politikák, melyek középpontjában a készségek, a minőségi foglalkoztatás és a befogadás áll, |
| --- | --- |

c)

hathatós, aktív munkaerő-piaci politikák, melyek középpontjában a készségek, a minőségi foglalkoztatás és a befogadás áll,

| d) | hatékony munkaerő-mobilitási mechanizmusok, |
| --- | --- |

d)

hatékony munkaerő-mobilitási mechanizmusok,

| e) | olyan társadalombiztosítási rendszerek, melyek a rugalmasságra való kényszerítés helyett megadják a fiataloknak az átmenet biztonságát a különféle foglalkoztatási helyzetek, a munkanélküliség és a foglalkoztatás, valamint a képzés és a foglalkoztatás között, |
| --- | --- |

e)

olyan társadalombiztosítási rendszerek, melyek a rugalmasságra való kényszerítés helyett megadják a fiataloknak az átmenet biztonságát a különféle foglalkoztatási helyzetek, a munkanélküliség és a foglalkoztatás, valamint a képzés és a foglalkoztatás között,

| f) | a munkavállalói jogok garantálását eredményesen ellenőrző mechanizmusok; |
| --- | --- |

f)

a munkavállalói jogok garantálását eredményesen ellenőrző mechanizmusok;

| 44. | felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy minőségi munkahelyek biztosításával előzzék meg a fiatalokat fenyegető „bizonytalansági csapdát”; felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a létező nemzeti jogszabályok alapján a Bizottsággal együttműködésben hozzanak létre és vezessenek be jobb normákat az alacsony minőségű vagy bizonytalan munkakörökben dolgozók védelmére; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy minőségi munkahelyek biztosításával előzzék meg a fiatalokat fenyegető „bizonytalansági csapdát”; felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a létező nemzeti jogszabályok alapján a Bizottsággal együttműködésben hozzanak létre és vezessenek be jobb normákat az alacsony minőségű vagy bizonytalan munkakörökben dolgozók védelmére;

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen a fiatalok munkanélküliségével és a generációk közötti igazságosság hosszú távú hatásaival kapcsolatos felmérést; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen a fiatalok munkanélküliségével és a generációk közötti igazságosság hosszú távú hatásaival kapcsolatos felmérést;

| 46. | hangsúlyozza, hogy erőteljes és strukturált szociális párbeszédre van szükség valamennyi munkahelyen a fiatalok kizsákmányolástól és az időszakos munkával gyakran járó bizonytalanságtól való megóvása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szociális partnereknek foglalkozniuk kell a fiatal munkavállalókkal és sajátos szükségleteikkel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy erőteljes és strukturált szociális párbeszédre van szükség valamennyi munkahelyen a fiatalok kizsákmányolástól és az időszakos munkával gyakran járó bizonytalanságtól való megóvása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szociális partnereknek foglalkozniuk kell a fiatal munkavállalókkal és sajátos szükségleteikkel;

| 47. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet az „Esélyegyenlőség a foglalkoztatásban” irányelv helyes átültetésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mely irányelv megtiltja az életkoron alapuló megkülönböztetést; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek többet az „Esélyegyenlőség a foglalkoztatásban” irányelv helyes átültetésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mely irányelv megtiltja az életkoron alapuló megkülönböztetést; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel;

| 48. | felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy hajtsanak végre stratégiákat a fiatalok munkával kapcsolatos jogaikról és a munkaerőpiacba való integrációjukhoz vezető különböző alternatív útvonalakról történő tájékoztatására és felvilágosítására; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy hajtsanak végre stratégiákat a fiatalok munkával kapcsolatos jogaikról és a munkaerőpiacba való integrációjukhoz vezető különböző alternatív útvonalakról történő tájékoztatására és felvilágosítására;

| 49. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munka világa és a képzés közötti közeledést, például az elméleti tényanyagot a gyakorlati tapasztalattal összekötő, duálishoz hasonló képzési formák kialakítása érdekében, hogy biztosítsák a szükséges – akár általános, akár különleges – készségek összességét; felkéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be a szakképzésre (VET), szakmai tanulmányokra és vállalkozási ismeretekre irányuló tájékoztatási kampány támogatásába annak érdekében, hogy az ilyen képzéseket többé ne „rossz választásként”, hanem olyan lehetőségként fogják fel, amellyel betömhetők a munkaerőpiacon a műszaki állások terén fennálló foglalkoztatási rések, továbbá annak érdekében, hogy az európai gazdaságot ismét felvillanyozzák; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munka világa és a képzés közötti közeledést, például az elméleti tényanyagot a gyakorlati tapasztalattal összekötő, duálishoz hasonló képzési formák kialakítása érdekében, hogy biztosítsák a szükséges – akár általános, akár különleges – készségek összességét; felkéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be a szakképzésre (VET), szakmai tanulmányokra és vállalkozási ismeretekre irányuló tájékoztatási kampány támogatásába annak érdekében, hogy az ilyen képzéseket többé ne „rossz választásként”, hanem olyan lehetőségként fogják fel, amellyel betömhetők a munkaerőpiacon a műszaki állások terén fennálló foglalkoztatási rések, továbbá annak érdekében, hogy az európai gazdaságot ismét felvillanyozzák;

| 50. | felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy aktív foglalkoztatási politikák révén továbbra is vegyenek részt a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférését erősítő programok kidolgozásában és megvalósításában, különösen egyes olyan régiókban és ágazatokban, ahol a fiatalkori munkanélküliség aránya magas; |
| --- | --- |

50.

felhívja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy aktív foglalkoztatási politikák révén továbbra is vegyenek részt a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférését erősítő programok kidolgozásában és megvalósításában, különösen egyes olyan régiókban és ágazatokban, ahol a fiatalkori munkanélküliség aránya magas;

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy enyhítsék a fiatalok munkanélkülisége által az e generációk nyugdíjjogosultságára gyakorolt hatást és az iskolai idők nagyvonalú beszámításával ösztönözzék a fiatalokat arra, hogy sokáig járjanak iskolába; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy enyhítsék a fiatalok munkanélkülisége által az e generációk nyugdíjjogosultságára gyakorolt hatást és az iskolai idők nagyvonalú beszámításával ösztönözzék a fiatalokat arra, hogy sokáig járjanak iskolába;

| 52. | felkéri a szociális partnereket, hogy fokozzák a fiatalok társadalmi párbeszédben való részvételhez való jogukról történő tájékoztatására irányuló erőfeszítéseiket és erősítsék a munkaképes korú népesség e nagy csoportjának érdekképviseleti szervekben való részvételét; |
| --- | --- |

52.

felkéri a szociális partnereket, hogy fokozzák a fiatalok társadalmi párbeszédben való részvételhez való jogukról történő tájékoztatására irányuló erőfeszítéseiket és erősítsék a munkaképes korú népesség e nagy csoportjának érdekképviseleti szervekben való részvételét;

Hátrányok és diszkrimináció

| 53. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti joganyagot és különösen a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelven (2000/78/EK) alapuló nemzeti jogszabályokat ne arra használják, hogy megkülönböztetést alkalmazzanak a fiatal munkavállalók szociális juttatásokhoz való hozzáférése tekintetében; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalokra vonatkozó nemzeti joganyagot és különösen a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelven (2000/78/EK) alapuló nemzeti jogszabályokat ne arra használják, hogy megkülönböztetést alkalmazzanak a fiatal munkavállalók szociális juttatásokhoz való hozzáférése tekintetében; úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy mind a munkavállalók, mind a munkáltatók tisztában legyenek az említett jogszabály szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel;

| 54. | kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő kezdeményezésekről a fogadó ország nyelve megtanulásának, a származási országban megszerzett képesítések elismerésének, a kulcskompetenciákhoz való hozzáférésnek a biztosítása céljából annak érdekében, hogy ily módon lehetővé tegyék a társadalmi integrációt és a munkaerő-piaci részvételt; |
| --- | --- |

54.

kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő kezdeményezésekről a fogadó ország nyelve megtanulásának, a származási országban megszerzett képesítések elismerésének, a kulcskompetenciákhoz való hozzáférésnek a biztosítása céljából annak érdekében, hogy ily módon lehetővé tegyék a társadalmi integrációt és a munkaerő-piaci részvételt;

| 55. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő és jobb gyermekgondozási létesítményekről – például napközis iskolákról a fiatal szülők számára és elfogadható áron –, ezáltal lehetővé téve a fiatal szülők – különösen az anyák – számára, hogy részt vehessenek a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő és jobb gyermekgondozási létesítményekről – például napközis iskolákról a fiatal szülők számára és elfogadható áron –, ezáltal lehetővé téve a fiatal szülők – különösen az anyák – számára, hogy részt vehessenek a munkaerőpiacon;

| 56. | kéri, hogy a tagállamok által a fiatal szülők részére – akár a gyermekgondozás, akár az bölcsődék keretében – biztosított segítség legyen elégséges szintű annak érdekében, hogy ez ne tartsa vissza az érdekelteket a munkaerő-piaci részvételtől; |
| --- | --- |

56.

kéri, hogy a tagállamok által a fiatal szülők részére – akár a gyermekgondozás, akár az bölcsődék keretében – biztosított segítség legyen elégséges szintű annak érdekében, hogy ez ne tartsa vissza az érdekelteket a munkaerő-piaci részvételtől;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a válság által érintett ágazatokban a fiatal munkanélküli férfiakra összpontosító, rövid távú kezdeményezést, nem tévesztve szem elől a fiatal nők által a munkaerő-piaci hozzáférés tekintetében tapasztalt problémákat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a válság által érintett ágazatokban a fiatal munkanélküli férfiakra összpontosító, rövid távú kezdeményezést, nem tévesztve szem elől a fiatal nők által a munkaerő-piaci hozzáférés tekintetében tapasztalt problémákat;

| 58. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be megerősítő intézkedéseket az olyan fiatalok érdekében, akik a munkaerőpiac fiatalokat alulfoglalkoztató ágazataiban dolgoznak, a korábbi, életkor alapú megkülönböztetés következményeinek leküzdése és a valóban sokszínű munkaerőbázis elérése érdekében, és a körülményeket az ésszerűség alapján mindenkor igazítsák hozzá a sajátos igényű fiatalokhoz; rámutat a megkülönböztetés elleni küzdelemben a megerősítő intézkedésekkel elért jó eredményekre; |
| --- | --- |

58.

felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be megerősítő intézkedéseket az olyan fiatalok érdekében, akik a munkaerőpiac fiatalokat alulfoglalkoztató ágazataiban dolgoznak, a korábbi, életkor alapú megkülönböztetés következményeinek leküzdése és a valóban sokszínű munkaerőbázis elérése érdekében, és a körülményeket az ésszerűség alapján mindenkor igazítsák hozzá a sajátos igényű fiatalokhoz; rámutat a megkülönböztetés elleni küzdelemben a megerősítő intézkedésekkel elért jó eredményekre;

| 59. | szorgalmazza a fogyatékkal élők számára történő célzott programok kidolgozását, biztosítva ezáltal a munkaerő piacra való bejutásuk esélyeinek növelését; |
| --- | --- |

59.

szorgalmazza a fogyatékkal élők számára történő célzott programok kidolgozását, biztosítva ezáltal a munkaerő piacra való bejutásuk esélyeinek növelését;

| 60. | hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a művészeti – film-, tánc- és színművészeti vagy cirkuszi előadó-művészeti – iskolákba járó, ilyen képzéseken részt vevő fiatalok gyakornoki időszakának és mobilitásának támogatása; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a művészeti – film-, tánc- és színművészeti vagy cirkuszi előadó-művészeti – iskolákba járó, ilyen képzéseken részt vevő fiatalok gyakornoki időszakának és mobilitásának támogatása;

| 61. | úgy véli, hogy meg kellene erősíteni a különböző – többek között szociális, kulturális és sporttal kapcsolatos – területeken folyó önkéntes programok támogatását; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy meg kellene erősíteni a különböző – többek között szociális, kulturális és sporttal kapcsolatos – területeken folyó önkéntes programok támogatását;

| 62. | sürgeti a különböző ipari ágazatokat, hogy a vállalkozásokon és a szervezeteken belül hozzanak létre generációk közötti partnerségeket annak érdekében, hogy aktív tudáscsere valósuljon meg, és hogy a különböző generációk tapasztalatai alkotó módon egyesüljenek; |
| --- | --- |

62.

sürgeti a különböző ipari ágazatokat, hogy a vállalkozásokon és a szervezeteken belül hozzanak létre generációk közötti partnerségeket annak érdekében, hogy aktív tudáscsere valósuljon meg, és hogy a különböző generációk tapasztalatai alkotó módon egyesüljenek;

| 63. | elismeri a fiatalok pénzügyileg függetlenné válása képességének fontosságát, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyénileg minden fiatalnak egy tisztességes jövedelmi szintet, mely biztosítja számukra a gazdaságilag független élet megteremtésének lehetőségét; |
| --- | --- |

63.

elismeri a fiatalok pénzügyileg függetlenné válása képességének fontosságát, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyénileg minden fiatalnak egy tisztességes jövedelmi szintet, mely biztosítja számukra a gazdaságilag független élet megteremtésének lehetőségét;

| 64. | kéri a tagállamokat, hogy hatékonyan segítsék a fiatalokat – amennyiben ezt igénylik – különösen szakmai döntéseikben, jogaik megismerésében, valamint a minimális jövedelmükkel való gazdálkodásban; |
| --- | --- |

64.

kéri a tagállamokat, hogy hatékonyan segítsék a fiatalokat – amennyiben ezt igénylik – különösen szakmai döntéseikben, jogaik megismerésében, valamint a minimális jövedelmükkel való gazdálkodásban;

Uniós szintű stratégiák és irányítási eszközök

| 65. | javasolja, hogy a Tanács és a Bizottság álljon elő egy európai ifjúsági garanciával, mely biztosítja, hogy legfeljebb négy hónapos munkanélküliséget követően az Európai Unió valamennyi fiataljának felkínálható legyen munkahely, szakmai gyakorlati hely, kiegészítő képzési vagy munkával kombinált képzési lehetőség; |
| --- | --- |

65.

javasolja, hogy a Tanács és a Bizottság álljon elő egy európai ifjúsági garanciával, mely biztosítja, hogy legfeljebb négy hónapos munkanélküliséget követően az Európai Unió valamennyi fiataljának felkínálható legyen munkahely, szakmai gyakorlati hely, kiegészítő képzési vagy munkával kombinált képzési lehetőség;

| 66. | üdvözli az Európa 2020-stratégia meghatározása irányába történt előrehaladást, sajnálja azonban, hogy a lisszaboni stratégiát és főként az Európai Ifjúsági Paktumot sem követte nyilvános és átlátható értékelés, beleértve a fiatalokra vonatkozó referenciaértékeket, valamint sajnálja, hogy a szociális partnerek, a civil társadalom és az ifjúsági szervezetek nem kaptak elég konzultációs lehetőséget az Európa 2020stratégia kidolgozásának folyamata során; |
| --- | --- |

66.

üdvözli az Európa 2020-stratégia meghatározása irányába történt előrehaladást, sajnálja azonban, hogy a lisszaboni stratégiát és főként az Európai Ifjúsági Paktumot sem követte nyilvános és átlátható értékelés, beleértve a fiatalokra vonatkozó referenciaértékeket, valamint sajnálja, hogy a szociális partnerek, a civil társadalom és az ifjúsági szervezetek nem kaptak elég konzultációs lehetőséget az Európa 2020stratégia kidolgozásának folyamata során;

| 67. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be a fiatalokra vonatkozó új, kötelező érvényű referenciaértékeket, és vizsgálják is meg ezeket; felkéri a Bizottságot a már meglévő ifjúsági referenciaértékek és az Ifjúsági Garancia – jobban részletezett, különösen nem és korcsoportok szerinti bontásban készülő statisztikai adatok alapján történő – évenkénti értékelésére, eredmények és előrehaladás elérése érdekében; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be a fiatalokra vonatkozó új, kötelező érvényű referenciaértékeket, és vizsgálják is meg ezeket; felkéri a Bizottságot a már meglévő ifjúsági referenciaértékek és az Ifjúsági Garancia – jobban részletezett, különösen nem és korcsoportok szerinti bontásban készülő statisztikai adatok alapján történő – évenkénti értékelésére, eredmények és előrehaladás elérése érdekében;

| 68. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy egyezzenek meg a fiatalok foglalkoztatásának területén folytatott munka továbbfejlesztett kormányzati és tájékoztatási eszközeiben és hozzák létre azokat; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy egyezzenek meg a fiatalok foglalkoztatásának területén folytatott munka továbbfejlesztett kormányzati és tájékoztatási eszközeiben és hozzák létre azokat;

| 69. | javasolja egy állandó uniós ifjúsági munkacsoport létrehozását, az ifjúsági szervezetek, a tagállamok, a Bizottság, a Parlament és a szociális partnerek részvételével, mely nyomon követi a fiatalok foglalkoztatottságának alakulását, lehetővé teszi ágazatokon átívelő szakpolitikák létrehozását, lehetővé teszi a bevált módszerek megosztását és új szakpolitikákat kezdeményez; |
| --- | --- |

69.

javasolja egy állandó uniós ifjúsági munkacsoport létrehozását, az ifjúsági szervezetek, a tagállamok, a Bizottság, a Parlament és a szociális partnerek részvételével, mely nyomon követi a fiatalok foglalkoztatottságának alakulását, lehetővé teszi ágazatokon átívelő szakpolitikák létrehozását, lehetővé teszi a bevált módszerek megosztását és új szakpolitikákat kezdeményez;

| 70. | rámutat arra, hogy fontos bevonni a fiatalokat az oktatási és képzési politikák kialakításába annak érdekében, hogy fokozottan figyelembe lehessen venni szükségleteiket; e tekintetben javasolja, hogy a Bizottság konzultáljon a nemzeti ifjúsági tanácsok képviselőivel a fiatalok prioritásairól; |
| --- | --- |

70.

rámutat arra, hogy fontos bevonni a fiatalokat az oktatási és képzési politikák kialakításába annak érdekében, hogy fokozottan figyelembe lehessen venni szükségleteiket; e tekintetben javasolja, hogy a Bizottság konzultáljon a nemzeti ifjúsági tanácsok képviselőivel a fiatalok prioritásairól;

| 71. | felhívja a tagállamokat a szakpolitikák fiatalokra gyakorolt hatásának értékelésére, a fiatalok valamennyi folyamatba való bevonására és a témakörhöz kapcsolódó szakpolitikák felügyeletére szolgáló ifjúsági tanácsok létrehozására; |
| --- | --- |

71.

felhívja a tagállamokat a szakpolitikák fiatalokra gyakorolt hatásának értékelésére, a fiatalok valamennyi folyamatba való bevonására és a témakörhöz kapcsolódó szakpolitikák felügyeletére szolgáló ifjúsági tanácsok létrehozására;

| 72. | felszólítja az európai intézményeket, hogy szolgáljanak jó példával a fizetés nélküli gyakornokságra vonatkozó hirdetményeik weboldalaikról való eltávolításával, és






  — | fizessenek egy minimális összeget a gyakornoki munka helyszínének megélhetési költségei alapján, |
| --- | --- | --- |

72.

felszólítja az európai intézményeket, hogy szolgáljanak jó példával a fizetés nélküli gyakornokságra vonatkozó hirdetményeik weboldalaikról való eltávolításával, és

—

fizessenek egy minimális összeget a gyakornoki munka helyszínének megélhetési költségei alapján,

| — | fizessék ki a társadalombiztosítással kapcsolatos ellátást minden gyakornokuk számára; |
| --- | --- |

—

fizessék ki a társadalombiztosítással kapcsolatos ellátást minden gyakornokuk számára;

*

* *

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(2)  HL C 279 E., 2009.11.19., 23. o.

(3)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0187.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/39

---

2010. július 6., keddAz atipikus szerződések, a foglalkoztatási pályák megóvása és a szociális párbeszéd új formái

P7_TA(2010)0263

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az atipikus szerződésekről, a foglalkoztatási pályák megóvásáról, a rugalmas biztonságról és a szociális párbeszéd új formáiról (2009/2220(INI))

2011/C 351 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című bizottsági közleményre (COM(2009)0257),

tekintettel az Alapjogi Chartára, és különösen annak az indokolatlan elbocsátással szembeni védelemről szóló 30. cikkére, a tisztességes és igazságos munkafeltételekről szóló 31. cikkére, valamint a családról és hivatásról szóló 33. cikkére,

tekintettel „Az európai gazdasági fellendülés terve” című bizottsági közleményre (COM(2008)0800) és a Parlament erről szóló 2009. március 11-i állásfoglalására (1),

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés elleni határozottabb fellépésről szóló állásfoglalására (2),

tekintettel az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című bizottsági közleményre (COM(2009)0114),

tekintettel a „Partnerség a változás szolgálatában a kibővített Európában – Az európai szociális párbeszéd szerepének megerősítése” című bizottsági közleményre (COM(2004)0557),

tekintettel „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé: több és jobb munkahely a rugalmasságon és biztonságon keresztül” című bizottsági közleményre (COM(2007)0359) és a Parlament erről szóló 2007. november 29-i állásfoglalására (3),

tekintettel „A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival” című bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0708) és a Parlament erről szóló 2007. július 11-i állásfoglalására (4),

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (2008–2010) szóló 2008. július 15-i 2008/618/EK tanácsi határozatra,

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlásra (COM(2008)0639), valamint a Parlament erről szóló 2009. április 8-i állásfoglalására (5),

tekintettel a Tanács 2009. június 8-i következtetéseire (rugalmas biztonság válság idején),

tekintettel a rugalmas biztonsággal kapcsolatos misszió „A rugalmas biztonság közös elveinek a lisszaboni stratégia 2008–2010-es ciklusán belüli végrehajtása” című 2008. december 12-i jelentésére,

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2007. december 5–6-i következtetéseire,

tekintettel az európai szociális partnereknek a „Kulcsfontosságú kihívások az európai munkaerőpiacon: az európai szociális partnerek együttes elemzése” című 2007. október 18-i jelentésében szereplő ajánlásaira,

tekintettel a munkaügyi és szociális miniszterek 2007. január 18–20-án Berlinben megrendezett, a „jó munkáról” szóló informális találkozójának következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0193/2010),

| A. | mivel a nem szabványos foglalkoztatási formák 1990 óta nagymértékben elterjedtek, továbbá a jelenlegi gazdasági válság következtében elvesztett munkahelyek elsősorban az atipikus ágazatbeli álláshelyek voltak; mivel úgynevezett „atipikus” foglalkoztatásnak olyan új szerződéses formákat neveznek, amelyek a következők közül egy vagy több jellemzővel rendelkeznek: részmunkaidő, alkalmi munka, ideiglenes foglalkoztatás, határozott ideig tartó munkaviszony, otthonról végzett munka és távmunka, valamint a 20 vagy annál kevesebb órában végzett részmunkaidős foglalkoztatás, |
| --- | --- |

A.

mivel a nem szabványos foglalkoztatási formák 1990 óta nagymértékben elterjedtek, továbbá a jelenlegi gazdasági válság következtében elvesztett munkahelyek elsősorban az atipikus ágazatbeli álláshelyek voltak; mivel úgynevezett „atipikus” foglalkoztatásnak olyan új szerződéses formákat neveznek, amelyek a következők közül egy vagy több jellemzővel rendelkeznek: részmunkaidő, alkalmi munka, ideiglenes foglalkoztatás, határozott ideig tartó munkaviszony, otthonról végzett munka és távmunka, valamint a 20 vagy annál kevesebb órában végzett részmunkaidős foglalkoztatás,

| B. | mivel a rugalmas foglalkoztatás szükségességét már több alkalommal hangsúlyozták, |
| --- | --- |

B.

mivel a rugalmas foglalkoztatás szükségességét már több alkalommal hangsúlyozták,

| C. | mivel a globalizáció és a gyors technológiai fejlődés messzemenő gazdasági szerkezetváltáshoz vezet, amely a foglalkoztatási viszonyok és a munkavállalók feladatainak megváltozásával, valamint minden ágazatban és korcsoportban az új, egyszemélyes, független vállalkozások egymást követő hullámainak kialakulásával jár, és szükségessé teszi a munkajogviszony újbóli megfogalmazását a torzulások (mint például a „kényszervállalkozás” jelenségének) kiküszöbölése érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel a globalizáció és a gyors technológiai fejlődés messzemenő gazdasági szerkezetváltáshoz vezet, amely a foglalkoztatási viszonyok és a munkavállalók feladatainak megváltozásával, valamint minden ágazatban és korcsoportban az új, egyszemélyes, független vállalkozások egymást követő hullámainak kialakulásával jár, és szükségessé teszi a munkajogviszony újbóli megfogalmazását a torzulások (mint például a „kényszervállalkozás” jelenségének) kiküszöbölése érdekében,

| D. | mivel a rendkívül sok munkahely elvesztésével járó, súlyos foglalkoztatási válsággá átalakult pénzügyi és gazdasági válság bizonytalan munkaerőpiachoz, valamint növekvő szegénységhez és társadalmi kirekesztéshez vezetett, főleg a már azelőtt is kiszolgáltatott személyek és hátrányos helyzetben lévő csoportok számára, |
| --- | --- |

D.

mivel a rendkívül sok munkahely elvesztésével járó, súlyos foglalkoztatási válsággá átalakult pénzügyi és gazdasági válság bizonytalan munkaerőpiachoz, valamint növekvő szegénységhez és társadalmi kirekesztéshez vezetett, főleg a már azelőtt is kiszolgáltatott személyek és hátrányos helyzetben lévő csoportok számára,

| E. | mivel a munkavégzés mellett is szegénységben élők száma nő, és már az európai munkaerő 8 %-át elérte, továbbá az alacsony keresetűek aránya jelenleg kb. 17 %, |
| --- | --- |

E.

mivel a munkavégzés mellett is szegénységben élők száma nő, és már az európai munkaerő 8 %-át elérte, továbbá az alacsony keresetűek aránya jelenleg kb. 17 %,

| F. | mivel megalapozott és kiegészítő jellegű európai uniós megközelítést kell kidolgozni, amely a hatékony irányításra és a gazdasági, környezetvédelmi, foglalkoztatási, szociálpolitikai és vállalkozási területeket kölcsönösen támogató politikai intézkedéscsomagra összpontosít és összhangban áll a tagállamokat a munkaképesség, a vállalkozói lét, az alkalmazkodási képesség és az esélyegyenlőség négy elvére épülő közös célkitűzések vállalására ösztönző európai foglalkoztatási stratégia (EFS) elveivel, |
| --- | --- |

F.

mivel megalapozott és kiegészítő jellegű európai uniós megközelítést kell kidolgozni, amely a hatékony irányításra és a gazdasági, környezetvédelmi, foglalkoztatási, szociálpolitikai és vállalkozási területeket kölcsönösen támogató politikai intézkedéscsomagra összpontosít és összhangban áll a tagállamokat a munkaképesség, a vállalkozói lét, az alkalmazkodási képesség és az esélyegyenlőség négy elvére épülő közös célkitűzések vállalására ösztönző európai foglalkoztatási stratégia (EFS) elveivel,

| G. | mivel a munkanélküliség aránya az EU 27 tagállamában 10 %-ra nőtt (2009), és nem valószínű, hogy a munkanélküliség 2011 második fele előtt elérné a csúcsértéket, |
| --- | --- |

G.

mivel a munkanélküliség aránya az EU 27 tagállamában 10 %-ra nőtt (2009), és nem valószínű, hogy a munkanélküliség 2011 második fele előtt elérné a csúcsértéket,

| H. | mivel a foglalkoztatottságban bekövetkezett változások iskolai végzettség szerinti felbontása kimutatja, hogy az alacsonyan képzettek foglalkoztatási aránya az elmúlt években csökkent, |
| --- | --- |

H.

mivel a foglalkoztatottságban bekövetkezett változások iskolai végzettség szerinti felbontása kimutatja, hogy az alacsonyan képzettek foglalkoztatási aránya az elmúlt években csökkent,

| I. | mivel átlagosan az európai munkavállalók egyötöde-egynegyede évente munkahelyet vált, |
| --- | --- |

I.

mivel átlagosan az európai munkavállalók egyötöde-egynegyede évente munkahelyet vált,

| J. | mivel a munkanélküliből foglalkoztatottá válók aránya magas: a munkanélküliek egyharmada és az inaktív lakosság 10 %-a talál egy éven belül munkát, de mivel jelentős számú, főleg atipikus munkavállaló veszti el úgy a munkáját, hogy nem talál újat, |
| --- | --- |

J.

mivel a munkanélküliből foglalkoztatottá válók aránya magas: a munkanélküliek egyharmada és az inaktív lakosság 10 %-a talál egy éven belül munkát, de mivel jelentős számú, főleg atipikus munkavállaló veszti el úgy a munkáját, hogy nem talál újat,

| K. | mivel az EU 27 tagállamában a munka nélkül eltöltött időszakok 45 %-a tart egy évnél hosszabb ideig, ezzel szemben az Egyesült Államokban ez 10 %-os arányt tesz ki, |
| --- | --- |

K.

mivel az EU 27 tagállamában a munka nélkül eltöltött időszakok 45 %-a tart egy évnél hosszabb ideig, ezzel szemben az Egyesült Államokban ez 10 %-os arányt tesz ki,

| L. | mivel a munkaerő-vándorlás (öt százalékponttal) nagyobb mértékű a nők, mint a férfiak körében, valamint a fiatalabb (24 éves kor alatti) munkavállalók között, és az iskolai végzettség növekedésével arányosan csökken, ami azt mutatja, hogy a változás gyakrabban kényszer mint választás, és rövid időre szóló és bizonytalan szerződésekhez kötődik, és hogy a fiatalok gyakran nem találnak végzettségüknek megfelelő munkát, |
| --- | --- |

L.

mivel a munkaerő-vándorlás (öt százalékponttal) nagyobb mértékű a nők, mint a férfiak körében, valamint a fiatalabb (24 éves kor alatti) munkavállalók között, és az iskolai végzettség növekedésével arányosan csökken, ami azt mutatja, hogy a változás gyakrabban kényszer mint választás, és rövid időre szóló és bizonytalan szerződésekhez kötődik, és hogy a fiatalok gyakran nem találnak végzettségüknek megfelelő munkát,

| M. | mivel becslések szerint minden hatodik munkavállalónak kell idősebb vagy eltartott rokonról, barátról gondoskodnia, |
| --- | --- |

M.

mivel becslések szerint minden hatodik munkavállalónak kell idősebb vagy eltartott rokonról, barátról gondoskodnia,

| N. | mivel egyes tagállamokban megnőtt a be nem jelentett munka előfordulása, amely súlyos gazdasági (különösen adóügyi), társadalmi és politikai problémákhoz vezethet, |
| --- | --- |

N.

mivel egyes tagállamokban megnőtt a be nem jelentett munka előfordulása, amely súlyos gazdasági (különösen adóügyi), társadalmi és politikai problémákhoz vezethet,

| O. | mivel a rugalmas biztonság értékelése igen összetett, és nagyon fontos a holisztikus megközelítés, főleg azon változások fényében, melyeket a jelenlegi válság okozhat a társasági magatartásban, arra ösztönözve őket, hogy egyre kevésbé védett és különösen bizonytalan munkaviszonyokat alakítsanak ki, |
| --- | --- |

O.

mivel a rugalmas biztonság értékelése igen összetett, és nagyon fontos a holisztikus megközelítés, főleg azon változások fényében, melyeket a jelenlegi válság okozhat a társasági magatartásban, arra ösztönözve őket, hogy egyre kevésbé védett és különösen bizonytalan munkaviszonyokat alakítsanak ki,

| P. | mivel a foglalkoztatási politikák keretében a nemek közötti esélyegyenlőséget, a hivatás, a tanulás és a családi élet összeegyeztetését és a megkülönböztetésmentesség elveit tevékenyen elő kell mozdítani, |
| --- | --- |

P.

mivel a foglalkoztatási politikák keretében a nemek közötti esélyegyenlőséget, a hivatás, a tanulás és a családi élet összeegyeztetését és a megkülönböztetésmentesség elveit tevékenyen elő kell mozdítani,

| Q. | mivel a szociális párbeszéd Európa-szerte eltérő módon alakult, és az egyre növekvő gazdasági és pénzügyi nehézségek általában intenzív háromoldalú párbeszédhez vezettek, |
| --- | --- |

Q.

mivel a szociális párbeszéd Európa-szerte eltérő módon alakult, és az egyre növekvő gazdasági és pénzügyi nehézségek általában intenzív háromoldalú párbeszédhez vezettek,

| R. | mivel Európában a kollektív tárgyalás a bér megállapításának leggyakoribb módja – háromból két munkavállaló kollektív szerződéssel dolgozik, akár vállalati, akár magasabb szinten, |
| --- | --- |

R.

mivel Európában a kollektív tárgyalás a bér megállapításának leggyakoribb módja – háromból két munkavállaló kollektív szerződéssel dolgozik, akár vállalati, akár magasabb szinten,

| S. | mivel az uniós munkaügyi és szociális miniszterek 2007. január 19-én Berlinben megrendezett informális ülésükön az alábbi következtetésre jutottak: „Európának több közös erőfeszítést kell tennie a »jó munka« terjesztésére. A »jó munka« munkavállalói jogokat és részvételt, méltányos béreket, munkahelyi biztonság- és egészségvédelmet, valamint családbarát munkaszervezést jelent. A jó és méltányos munkakörülmények és a megfelelő szociális védelem nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy az Európai Uniót polgárai elfogadják.”, |
| --- | --- |

S.

mivel az uniós munkaügyi és szociális miniszterek 2007. január 19-én Berlinben megrendezett informális ülésükön az alábbi következtetésre jutottak: „Európának több közös erőfeszítést kell tennie a »jó munka« terjesztésére. A »jó munka« munkavállalói jogokat és részvételt, méltányos béreket, munkahelyi biztonság- és egészségvédelmet, valamint családbarát munkaszervezést jelent. A jó és méltányos munkakörülmények és a megfelelő szociális védelem nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy az Európai Uniót polgárai elfogadják.”,

| T. | mivel az Európai Foglalkoztatási Stratégia következő szakaszának alapvető vezérfonalát a „jó munka” fogalmának kell képeznie, |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Foglalkoztatási Stratégia következő szakaszának alapvető vezérfonalát a „jó munka” fogalmának kell képeznie,

A.
     
  Atipikus szerződések

| 1. | felszólítja a 2010 tavaszi Európai Tanácsot, hogy a nagyra törő „EU 2020” stratégia keretében hozzon a válság gazdaságra, társadalomra és munkaerőpiacra gyakorolt hatásait figyelembe vevő világos útmutatást és konkrét intézkedéseket, melyek célja a méltányos munka és a minőségi foglalkoztatás biztosítása és a fenntartható munkahelyteremtés; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a 2010 tavaszi Európai Tanácsot, hogy a nagyra törő „EU 2020” stratégia keretében hozzon a válság gazdaságra, társadalomra és munkaerőpiacra gyakorolt hatásait figyelembe vevő világos útmutatást és konkrét intézkedéseket, melyek célja a méltányos munka és a minőségi foglalkoztatás biztosítása és a fenntartható munkahelyteremtés;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a rugalmas biztonsággal kapcsolatos misszió erőfeszítéseit, felszólítja a tagállamokat, hogy kiegyensúlyozottabb és igazságosabb módon valósítsák meg a rugalmas biztonság elveit, és rámutat arra, hogy a kölcsönös tanulás, a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a nyílt koordinációs módszer (OMC) kulcsfontosságú eszközök a tagállamok különböző szakpolitikai megközelítéseinek összehangolásában; megjegyzi ugyanakkor, hogy az OMC fejleszthető, és hogy a hatékonyság javítása érdekében meg kell erősíteni annak irányítását; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a rugalmas biztonsággal kapcsolatos misszió erőfeszítéseit, felszólítja a tagállamokat, hogy kiegyensúlyozottabb és igazságosabb módon valósítsák meg a rugalmas biztonság elveit, és rámutat arra, hogy a kölcsönös tanulás, a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a nyílt koordinációs módszer (OMC) kulcsfontosságú eszközök a tagállamok különböző szakpolitikai megközelítéseinek összehangolásában; megjegyzi ugyanakkor, hogy az OMC fejleszthető, és hogy a hatékonyság javítása érdekében meg kell erősíteni annak irányítását;

| 3. | tudomásul veszi a munkaerőpiacon meglévő munkaügyi hagyományok, szerződési formák és vállalkozási modellek nagy változatosságát, kiemelve e tekintetben annak a szükségességét, hogy e sokféleség figyelembe vétele mellett az európai modellek és a kivívott munkajogok védelme előtérbe kerüljön; a párbeszéd megkönnyítése, valamint a politikai és szociális hatóságok valamennyi szintjének bevonása érdekében javasolja az új foglakoztatási stratégiák kidolgozásakor az alulról felfelé irányuló megközelítés alkalmazását; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a munkaerőpiacon meglévő munkaügyi hagyományok, szerződési formák és vállalkozási modellek nagy változatosságát, kiemelve e tekintetben annak a szükségességét, hogy e sokféleség figyelembe vétele mellett az európai modellek és a kivívott munkajogok védelme előtérbe kerüljön; a párbeszéd megkönnyítése, valamint a politikai és szociális hatóságok valamennyi szintjének bevonása érdekében javasolja az új foglakoztatási stratégiák kidolgozásakor az alulról felfelé irányuló megközelítés alkalmazását;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a gazdasági fellendülés alapvető elemét képező független, szabadúszó munkavállalók különleges helyzetét, és ismerjék el azt mint a munkaerőpiacra való bejutás egyik formáját, illetve annak egyik alternatíváját; megjegyzi, hogy a független munkavégzés népszerűsége egyre nő, elsősorban a fiatalok és a nők körében, illetve a munkavégzésből a nyugdíjba történő átmenet idején; úgy véli, hogy a független szabadúszókat a mikro-vállalkozások egy egyedi változataként kell kezelni, és intézkedések meghozatalára szólít fel a szabályozási terhek minimalizálása érdekében, illetve a független szabadúszók az irányú bátorítása és támogatása érdekében, hogy indítsák be vagy növeljék már meglévő független szabadúszó vállalkozásukat, és előmozdítsák e csoport számára az egész életen át tartó tanulást; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a gazdasági fellendülés alapvető elemét képező független, szabadúszó munkavállalók különleges helyzetét, és ismerjék el azt mint a munkaerőpiacra való bejutás egyik formáját, illetve annak egyik alternatíváját; megjegyzi, hogy a független munkavégzés népszerűsége egyre nő, elsősorban a fiatalok és a nők körében, illetve a munkavégzésből a nyugdíjba történő átmenet idején; úgy véli, hogy a független szabadúszókat a mikro-vállalkozások egy egyedi változataként kell kezelni, és intézkedések meghozatalára szólít fel a szabályozási terhek minimalizálása érdekében, illetve a független szabadúszók az irányú bátorítása és támogatása érdekében, hogy indítsák be vagy növeljék már meglévő független szabadúszó vállalkozásukat, és előmozdítsák e csoport számára az egész életen át tartó tanulást;

| 5. | hangsúlyozza az önálló vállalkozások, különösen a mikro- és kisvállalkozások jelentőségét, és felhívja a figyelmet a szellemi szabadfoglalkozások és sajátosságaik jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a „szellemi szabadfoglalkozású” kifejezés csupán egy meghatározott, képesített szakmához való tartozásra vonatkozik, amelyet lehet függetlenül is végezni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az önálló vállalkozások, különösen a mikro- és kisvállalkozások jelentőségét, és felhívja a figyelmet a szellemi szabadfoglalkozások és sajátosságaik jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a „szellemi szabadfoglalkozású” kifejezés csupán egy meghatározott, képesített szakmához való tartozásra vonatkozik, amelyet lehet függetlenül is végezni;

| 6. | úgy véli, hogy minden munkavállalónak – foglalkoztatási helyzetétől függetlenül – garantálni kell bizonyos alapvető jogokat; javasolja, hogy a munkajogi reform prioritásai szükség szerint az alábbiak legyenek: az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók védelmének sürgős kiterjesztése; az atipikus szerződések csoportosítása az egyszerűsítés érdekében; rendes munkaviszonyok fenntartható teremtése; az alkalmazotti viszonyban álló munkavállalók helyzetének tisztázása, beleértve az atipikus munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó megelőző intézkedéseket is; fellépés a be nem jelentett munka ellen; támogatás új munkahelyek – többek között az atipikus szerződésesek szerinti álláshelyek – teremtéséhez, valamint a foglalkoztatás és munkanélküliség különböző típusai közötti átmenet megkönnyítése, olyan politikák révén, mint például a különleges munkahelyi juttatások, az egész életen át tartó tanulás, az átképzés és a munka melletti tanulás előmozdítása; ösztönzi az alkalmazotti viszonyban állók helyzetének tisztázására irányuló lépéseket, és felszólítja a Bizottságot a munkaviszony hatályára vonatkozó egyértelmű iránymutatások kidolgozására, ahogyan az a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2006-os ajánlásaiban is szerepel; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy minden munkavállalónak – foglalkoztatási helyzetétől függetlenül – garantálni kell bizonyos alapvető jogokat; javasolja, hogy a munkajogi reform prioritásai szükség szerint az alábbiak legyenek: az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók védelmének sürgős kiterjesztése; az atipikus szerződések csoportosítása az egyszerűsítés érdekében; rendes munkaviszonyok fenntartható teremtése; az alkalmazotti viszonyban álló munkavállalók helyzetének tisztázása, beleértve az atipikus munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó megelőző intézkedéseket is; fellépés a be nem jelentett munka ellen; támogatás új munkahelyek – többek között az atipikus szerződésesek szerinti álláshelyek – teremtéséhez, valamint a foglalkoztatás és munkanélküliség különböző típusai közötti átmenet megkönnyítése, olyan politikák révén, mint például a különleges munkahelyi juttatások, az egész életen át tartó tanulás, az átképzés és a munka melletti tanulás előmozdítása; ösztönzi az alkalmazotti viszonyban állók helyzetének tisztázására irányuló lépéseket, és felszólítja a Bizottságot a munkaviszony hatályára vonatkozó egyértelmű iránymutatások kidolgozására, ahogyan az a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2006-os ajánlásaiban is szerepel;

| 7. | üdvözli azt a tényt, hogy néhány tagállam olyan rendelkezéseket vezetett be, amelyekkel lehetővé teszi az eltartottról gondoskodó munkavállalók számára, hogy rugalmasabb munkabeosztás segítségével összeegyeztethessék otthoni feladataikat a munkahelyi kötelezettségeikkel; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy rugalmas munkafeltételek, például szabadság, rugalmas munkaidő, részmunkaidő vagy távmunka biztosítása révén aktívan támogassák a gondozást végzőket a munkahelyeiken, mivel ez minden tagállamban lehetővé tenné több gondozó számára, hogy fizetett munkában maradjanak, illetve visszatérjenek abba; |
| --- | --- |

7.

üdvözli azt a tényt, hogy néhány tagállam olyan rendelkezéseket vezetett be, amelyekkel lehetővé teszi az eltartottról gondoskodó munkavállalók számára, hogy rugalmasabb munkabeosztás segítségével összeegyeztethessék otthoni feladataikat a munkahelyi kötelezettségeikkel; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy rugalmas munkafeltételek, például szabadság, rugalmas munkaidő, részmunkaidő vagy távmunka biztosítása révén aktívan támogassák a gondozást végzőket a munkahelyeiken, mivel ez minden tagállamban lehetővé tenné több gondozó számára, hogy fizetett munkában maradjanak, illetve visszatérjenek abba;

| 8. | tudomásul veszi az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért által az atipikus és rendkívül atipikus munkaviszonyok között alkalmazott különbségtételt; úgy véli, hogy az atipikus munkaviszony számos formája a gondozók, a diákok és más, rövid távú szerződésekre és részmunkaidős munkahelyekre támaszkodó emberek számára igen fontos módja lehet például kiegészítő bevétel szerzésének; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az atipikus munkaviszonnyal rendelkező munkavállalók rendelkezzenek a minimális jogokkal, és védelmet élvezzenek a kizsákmányolás ellen; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért által az atipikus és rendkívül atipikus munkaviszonyok között alkalmazott különbségtételt; úgy véli, hogy az atipikus munkaviszony számos formája a gondozók, a diákok és más, rövid távú szerződésekre és részmunkaidős munkahelyekre támaszkodó emberek számára igen fontos módja lehet például kiegészítő bevétel szerzésének; hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az atipikus munkaviszonnyal rendelkező munkavállalók rendelkezzenek a minimális jogokkal, és védelmet élvezzenek a kizsákmányolás ellen;

| 9. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a produktív és kielégítő, minőségi munkák irányába történő átmenetet, és olyan munkajogi rendelkezéseket dolgozzanak ki, amelyek hatékonyan védelmezik az atipikus munkaviszonyban foglalkoztatott személyek jogait, valamint biztosítják számukra a teljes munkaidős, rendes szerződéses munkavállalókkal egyenlő bánásmódot a munkavállalói védelem legmagasabb szintjének megfelelően; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a produktív és kielégítő, minőségi munkák irányába történő átmenetet, és olyan munkajogi rendelkezéseket dolgozzanak ki, amelyek hatékonyan védelmezik az atipikus munkaviszonyban foglalkoztatott személyek jogait, valamint biztosítják számukra a teljes munkaidős, rendes szerződéses munkavállalókkal egyenlő bánásmódot a munkavállalói védelem legmagasabb szintjének megfelelően;

| 10. | ajánlja, hogy az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók tartozzanak a már hatályos, az Európai Unióban a munkavállalói kategóriákat lefedő közösségi irányelvek, többek között „a munkaidő-szervezésről szóló irányelv” (93/104/EK), „a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv” (2008/104/EK), „a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv” (97/81/EK), valamint „határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló tanácsi irányelv” (1999/70/EF) hatálya alá; |
| --- | --- |

10.

ajánlja, hogy az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók tartozzanak a már hatályos, az Európai Unióban a munkavállalói kategóriákat lefedő közösségi irányelvek, többek között „a munkaidő-szervezésről szóló irányelv” (93/104/EK), „a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv” (2008/104/EK), „a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv” (97/81/EK), valamint „határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló tanácsi irányelv” (1999/70/EF) hatálya alá;

| 11. | megjegyzi, hogy a nem szabványos vagy atipikus foglalkoztatási formák arányának növekedése hangsúlyos nemi és generációk közötti dimenzióval rendelkezik, tekintve, hogy a nők, az idősebb és a fiatalabb munkavállalók aránytalan mértékben vesznek részt a nem szabványos munkavállalásban; megállapítja, hogy bizonyos ágazatok gyors szerkezeti átalakuláson mennek keresztül; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e tendencia okait, a kapcsolódó területeken megfelelő és célirányos intézkedésekkel fékezze meg ezt az aránytalanságot az állandó munkaviszonyra való átmenet elősegítésével továbbá különösen – mind férfiak, mind nők számára – a munka, családi és magánélet összeegyeztetésére irányuló intézkedések előmozdításával, előnyben részesítve a munkavállalók vállalaton belüli képviselőivel folytatott szociális párbeszédet, és kövesse nyomon és tegye közzé ezen intézkedések sikerét; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nem szabványos vagy atipikus szerződéses formák alkalmazása ne be nem jelentett munkaformákat fedezzen, hanem inkább a szakmai ismeretek cseréjén keresztül támogassa a fiatalok és a munkanélküliek a munkaerőpiacra történő valós bevonása felé történő elmozdulást, rugalmas biztonsági keretet nyújtva a munkaadóknak és a vállalatoknak, ami fokozza a foglalkoztathatóságot és a versenyképességet; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a nem szabványos vagy atipikus foglalkoztatási formák arányának növekedése hangsúlyos nemi és generációk közötti dimenzióval rendelkezik, tekintve, hogy a nők, az idősebb és a fiatalabb munkavállalók aránytalan mértékben vesznek részt a nem szabványos munkavállalásban; megállapítja, hogy bizonyos ágazatok gyors szerkezeti átalakuláson mennek keresztül; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e tendencia okait, a kapcsolódó területeken megfelelő és célirányos intézkedésekkel fékezze meg ezt az aránytalanságot az állandó munkaviszonyra való átmenet elősegítésével továbbá különösen – mind férfiak, mind nők számára – a munka, családi és magánélet összeegyeztetésére irányuló intézkedések előmozdításával, előnyben részesítve a munkavállalók vállalaton belüli képviselőivel folytatott szociális párbeszédet, és kövesse nyomon és tegye közzé ezen intézkedések sikerét; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nem szabványos vagy atipikus szerződéses formák alkalmazása ne be nem jelentett munkaformákat fedezzen, hanem inkább a szakmai ismeretek cseréjén keresztül támogassa a fiatalok és a munkanélküliek a munkaerőpiacra történő valós bevonása felé történő elmozdulást, rugalmas biztonsági keretet nyújtva a munkaadóknak és a vállalatoknak, ami fokozza a foglalkoztathatóságot és a versenyképességet;

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 97/81/EK irányelv, valamint a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK irányelv hatékonyabb végrehajtását, különösen a megkülönböztetésmentesség alapvető elvére tekintettel; hangsúlyozza a képzés és az egész életen át tartó tanulás fontosságát a munkák közti átmenet segítésének szempontjából, ami különösen fontos a határozott idejű szerződéses munkavállalóknak; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 97/81/EK irányelv, valamint a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK irányelv hatékonyabb végrehajtását, különösen a megkülönböztetésmentesség alapvető elvére tekintettel; hangsúlyozza a képzés és az egész életen át tartó tanulás fontosságát a munkák közti átmenet segítésének szempontjából, ami különösen fontos a határozott idejű szerződéses munkavállalóknak;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az atipikus foglalkoztatásra irányuló választásnak egyéni döntés eredményének kell lennie, nem pedig olyan kényszernek, amelyet a munkaerőpiachoz való hozzáférés előtt álló egyre több akadály, illetve a minőségi munkák hiánya ró az emberre; megjegyzi, hogy főként a többszörösen hátrányos helyzetű munkavállalók számára a munkaintegráló szociális vállalatok által nyújtott, egyénre szabott atipikus szerződések jó választást jelenthetnek, mivel biztosíthatják a munkavállalás felé történő első lépést; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az atipikus foglalkoztatásra irányuló választásnak egyéni döntés eredményének kell lennie, nem pedig olyan kényszernek, amelyet a munkaerőpiachoz való hozzáférés előtt álló egyre több akadály, illetve a minőségi munkák hiánya ró az emberre; megjegyzi, hogy főként a többszörösen hátrányos helyzetű munkavállalók számára a munkaintegráló szociális vállalatok által nyújtott, egyénre szabott atipikus szerződések jó választást jelenthetnek, mivel biztosíthatják a munkavállalás felé történő első lépést;

| 14. | üdvözli a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló 2008/104/EK irányelv elfogadását, és annak mihamarabbi végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló 2008/104/EK irányelv elfogadását, és annak mihamarabbi végrehajtására szólít fel;

| 15. | megjegyzi, hogy atipikus munkaviszony esetén szerződésben kell biztosítani a munkavállaló képzéshez való jogát, és hangsúlyozza, hogy a nem szabványos munkaviszony – amennyiben megfelelően védett, és a társadalombiztosítás, a munkavállalói jogok és a stabil, védett munkaviszonyba történő átmenet területén támogatást nyújt – célzott, aktív foglalkoztatáspolitika segítségével lehetőséget jelenthet, de együtt kell járnia azon munkavállalók támogatásával, akik éppen az egyik munkahelyről a másikra vagy egyik munkavállalói státuszról a másikra történő váltás átmeneti helyzetében vannak; sajnálja, hogy ezt gyakran elhanyagolják; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy atipikus munkaviszony esetén szerződésben kell biztosítani a munkavállaló képzéshez való jogát, és hangsúlyozza, hogy a nem szabványos munkaviszony – amennyiben megfelelően védett, és a társadalombiztosítás, a munkavállalói jogok és a stabil, védett munkaviszonyba történő átmenet területén támogatást nyújt – célzott, aktív foglalkoztatáspolitika segítségével lehetőséget jelenthet, de együtt kell járnia azon munkavállalók támogatásával, akik éppen az egyik munkahelyről a másikra vagy egyik munkavállalói státuszról a másikra történő váltás átmeneti helyzetében vannak; sajnálja, hogy ezt gyakran elhanyagolják;

| 16. | ösztönzi a tagállamokat, hogy dogozzanak ki olyan korai és aktív beavatkozási politikákat, amellyel a munkaerőpiacra újra belépő – elsősorban női – munkavállalók egyéni támogatásban részesülhetnének az oktatásukhoz és/vagy (át)képzésükhöz feltétlenül szükséges időszak során; a munkanélkülieknek egyrészt egy szilárd társadalombiztosítási rendszeren, másrészt aktív szakpolitikák hatékony rendszerén keresztül támogatást kell kapniuk, hogy gyorsan visszatérhessenek a munkaerőpiacra akkor is, ha korábbi szerződéseik atipikusak voltak, mivel fontos, hogy az emberek a munkaerőpiacon maradjanak, és hogy könnyebb legyen számukra a méltányos, stabil, védett és minőségi foglalkoztatási formák felé történő átmenet; amennyiben a munkavállalók atipikus foglalkoztatási forma keretében térnek vissza a munkaerőpiacra, akkor ezeknek a szerződéseknek is szabályozott és biztos munkakörülményeket kell biztosítaniuk a számukra; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a tagállamokat, hogy dogozzanak ki olyan korai és aktív beavatkozási politikákat, amellyel a munkaerőpiacra újra belépő – elsősorban női – munkavállalók egyéni támogatásban részesülhetnének az oktatásukhoz és/vagy (át)képzésükhöz feltétlenül szükséges időszak során; a munkanélkülieknek egyrészt egy szilárd társadalombiztosítási rendszeren, másrészt aktív szakpolitikák hatékony rendszerén keresztül támogatást kell kapniuk, hogy gyorsan visszatérhessenek a munkaerőpiacra akkor is, ha korábbi szerződéseik atipikusak voltak, mivel fontos, hogy az emberek a munkaerőpiacon maradjanak, és hogy könnyebb legyen számukra a méltányos, stabil, védett és minőségi foglalkoztatási formák felé történő átmenet; amennyiben a munkavállalók atipikus foglalkoztatási forma keretében térnek vissza a munkaerőpiacra, akkor ezeknek a szerződéseknek is szabályozott és biztos munkakörülményeket kell biztosítaniuk a számukra;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szociális partnerek támogatásával elemezze és kövesse nyomon a nemzeti aktivizálási politikák keretében kidolgozott különböző eszközöket; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szociális partnerek támogatásával elemezze és kövesse nyomon a nemzeti aktivizálási politikák keretében kidolgozott különböző eszközöket;

| 18. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a szociális partnerek segítségével, elsősorban a megelőzés és a visszatartó erejű szankciók eszközeivel hatékonyan küzdjenek az illegális munkavállalás ellen, és úgy véli, hogy a be nem jelentett munka ellen irányuló stratégiák meghatározása – uniós szinten is – elősegítheti az illegális munkavállalás elleni küzdelmet, és csökkentheti a biztosítatlan, elsősorban „atipikus” munkaviszonyok előfordulását; úgy véli, hogy az illegális munkavállalás elleni küzdelmet életképes és fenntartható foglalkoztatási alternatívákat teremtő, illetve az emberek nyílt munkaerőpiachoz való hozzáférését segítő lépéseknek kell kísérne; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a szociális partnerek segítségével, elsősorban a megelőzés és a visszatartó erejű szankciók eszközeivel hatékonyan küzdjenek az illegális munkavállalás ellen, és úgy véli, hogy a be nem jelentett munka ellen irányuló stratégiák meghatározása – uniós szinten is – elősegítheti az illegális munkavállalás elleni küzdelmet, és csökkentheti a biztosítatlan, elsősorban „atipikus” munkaviszonyok előfordulását; úgy véli, hogy az illegális munkavállalás elleni küzdelmet életképes és fenntartható foglalkoztatási alternatívákat teremtő, illetve az emberek nyílt munkaerőpiachoz való hozzáférését segítő lépéseknek kell kísérne;

| 19. | hangsúlyozza, hogy szükség van, adott esetben a fenntartható, teljes munkaidős munkavállalásra irányuló képzési időszak után, minőségi, fenntartható és biztos munkahelyek – köztük „zöld” és „fehér” (azaz egészségügyi) munkahelyek – létrehozására és a szociális kohézió biztosítására; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy szükség van, adott esetben a fenntartható, teljes munkaidős munkavállalásra irányuló képzési időszak után, minőségi, fenntartható és biztos munkahelyek – köztük „zöld” és „fehér” (azaz egészségügyi) munkahelyek – létrehozására és a szociális kohézió biztosítására;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az atipikus foglalkoztatás nem minden formája vezet szükségszerűen instabil, bizonytalan, alkalmi, a társadalombiztosítás által kevésbé védett, rosszabbul fizetett, és a további képzésre és egész életen át tartó tanulásra korlátozott lehetőséget adó munkához; azonban kiemeli, hogy a foglalkoztatás ilyen bizonytalan formái gyakran atipikus szerződéses megállapodásokhoz köthetőek; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az atipikus foglalkoztatás nem minden formája vezet szükségszerűen instabil, bizonytalan, alkalmi, a társadalombiztosítás által kevésbé védett, rosszabbul fizetett, és a további képzésre és egész életen át tartó tanulásra korlátozott lehetőséget adó munkához; azonban kiemeli, hogy a foglalkoztatás ilyen bizonytalan formái gyakran atipikus szerződéses megállapodásokhoz köthetőek;

| 21. | rámutat arra, hogy a munkanélküliség magas szintjének és a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését minden munkavállaló számára egyenlő jogok nyújtásával és a munkahelyteremtésbe, képzésbe, és egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel kell megoldani; ennélfogva tehát felszólítja a tagállamokat, hogy a bizonytalan foglalkoztatás összes formáját fokozatosan szüntessék meg; |
| --- | --- |

21.

rámutat arra, hogy a munkanélküliség magas szintjének és a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését minden munkavállaló számára egyenlő jogok nyújtásával és a munkahelyteremtésbe, képzésbe, és egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel kell megoldani; ennélfogva tehát felszólítja a tagállamokat, hogy a bizonytalan foglalkoztatás összes formáját fokozatosan szüntessék meg;

| 22. | rámutat arra, hogy a bizonytalan foglalkoztatás fokozatos megszüntetéséhez a tagállamok erős kötelezettségvállalására van szükség, hogy megfelelő segítséget nyújtsanak a munkaerő-piaci szakpolitikájukkal a bizonytalan foglakoztatásról szabályos, a munkavállalóknak több jogot és szociális védelmet biztosító, állandó munkaviszonyra való átálláshoz; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a bizonytalan foglalkoztatás fokozatos megszüntetéséhez a tagállamok erős kötelezettségvállalására van szükség, hogy megfelelő segítséget nyújtsanak a munkaerő-piaci szakpolitikájukkal a bizonytalan foglakoztatásról szabályos, a munkavállalóknak több jogot és szociális védelmet biztosító, állandó munkaviszonyra való átálláshoz;

| 23. | kiemeli azt a tényt, hogy az Európai Unió elkötelezte magát amellett a cél mellett, hogy lehetővé tegye az emberek számára a munka és a magánélet összeegyeztetését; bírálja azonban azt, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak még semmilyen lényegi lépést nem sikerült tenniük annak érdekében, hogy ezt az elkötelezettséget a gyakorlatba átültessék; |
| --- | --- |

23.

kiemeli azt a tényt, hogy az Európai Unió elkötelezte magát amellett a cél mellett, hogy lehetővé tegye az emberek számára a munka és a magánélet összeegyeztetését; bírálja azonban azt, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak még semmilyen lényegi lépést nem sikerült tenniük annak érdekében, hogy ezt az elkötelezettséget a gyakorlatba átültessék;

| 24. | rámutat arra, hogy a munkát és a magánéletet a legjobban a szabványos foglalkoztatás modelljének megújításával lehet összeegyeztetni: általános normaként állandó szerződések rövidebb teljes munkaidővel, valamint normák kidolgozása a részmunkaidős munkára, hogy csak indokolt és szociális szempontból védett részmunkaidős állásokat (heti 15–25 óra) lehessen felajánlani azoknak, akik ilyen formában szeretnének dolgozni; hangsúlyozza annak a szükségét, hogy a rész- és teljes munkaidős munkákat egyenlő alapra helyezzék az órabér, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz való jogosultság, karrierlehetőségek és szociális védelem szempontjából; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy a munkát és a magánéletet a legjobban a szabványos foglalkoztatás modelljének megújításával lehet összeegyeztetni: általános normaként állandó szerződések rövidebb teljes munkaidővel, valamint normák kidolgozása a részmunkaidős munkára, hogy csak indokolt és szociális szempontból védett részmunkaidős állásokat (heti 15–25 óra) lehessen felajánlani azoknak, akik ilyen formában szeretnének dolgozni; hangsúlyozza annak a szükségét, hogy a rész- és teljes munkaidős munkákat egyenlő alapra helyezzék az órabér, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz való jogosultság, karrierlehetőségek és szociális védelem szempontjából;

B.
     
  Rugalmas biztonság és a foglalkoztatási pályák megóvása

| 25. | véleménye szerint elengedhetetlen a rugalmas biztonság fogalmának a jelenlegi válság fényében történő újragondolása európai szinten, ami lehetővé teszi a termelékenység növelését és a munkahelyek színvonalának emelését egyaránt, a munkavállalók számára a biztonságot, a foglalkoztatás és jogaik védelmét biztosítva, kiemelten támogatva a munkaerőpiacon hátrányosan megkülönböztetett embereket, amellett, hogy a vállalkozások számára is módot nyújt arra, hogy a változó piaci igényekre válaszul megfelelő szervezési rugalmassággal rendelkezzenek új munkahelyek létrehozásához; úgy véli, hogy rugalmas biztonság elveinek méltányos és kiegyensúlyozott alkalmazása hozzájárulhat ahhoz, hogy a munkaerőpiacot ellenállóbbá tegyék a strukturális változásokkal szemben; úgy véli, hogy a rugalmasság és a biztonság követelményei és az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák nem mondanak ellent egymásnak, inkább egymást kölcsönösen erősíthetik, ha az összes szociális partner, kormány és európai intézmény közötti, tisztességes eszmecsere útján határozzák meg, a kölcsönös tanulás és a bevált gyakorlatok cseréje kíséretében; úgy ítéli meg, hogy az európai foglalkozatás elmúlt években bekövetkezett növekedésében ezeket a követelményeket csak elégtelen mértékben vették figyelembe; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint elengedhetetlen a rugalmas biztonság fogalmának a jelenlegi válság fényében történő újragondolása európai szinten, ami lehetővé teszi a termelékenység növelését és a munkahelyek színvonalának emelését egyaránt, a munkavállalók számára a biztonságot, a foglalkoztatás és jogaik védelmét biztosítva, kiemelten támogatva a munkaerőpiacon hátrányosan megkülönböztetett embereket, amellett, hogy a vállalkozások számára is módot nyújt arra, hogy a változó piaci igényekre válaszul megfelelő szervezési rugalmassággal rendelkezzenek új munkahelyek létrehozásához; úgy véli, hogy rugalmas biztonság elveinek méltányos és kiegyensúlyozott alkalmazása hozzájárulhat ahhoz, hogy a munkaerőpiacot ellenállóbbá tegyék a strukturális változásokkal szemben; úgy véli, hogy a rugalmasság és a biztonság követelményei és az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák nem mondanak ellent egymásnak, inkább egymást kölcsönösen erősíthetik, ha az összes szociális partner, kormány és európai intézmény közötti, tisztességes eszmecsere útján határozzák meg, a kölcsönös tanulás és a bevált gyakorlatok cseréje kíséretében; úgy ítéli meg, hogy az európai foglalkozatás elmúlt években bekövetkezett növekedésében ezeket a követelményeket csak elégtelen mértékben vették figyelembe;

| 26. | rámutat arra, hogy folyamatosan emelkedik a kényszervállalkozókkal kapcsolatos problémák száma, akiket gyakran munkáltatójuk kényszerít arra, hogy nagyon nehéz körülmények között dolgozzanak; a kényszervállalkozók munkakapacitását alkalmazó munkáltatókkal szemben szankciókat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy folyamatosan emelkedik a kényszervállalkozókkal kapcsolatos problémák száma, akiket gyakran munkáltatójuk kényszerít arra, hogy nagyon nehéz körülmények között dolgozzanak; a kényszervállalkozók munkakapacitását alkalmazó munkáltatókkal szemben szankciókat kell alkalmazni;

| 27. | véleménye szerint a rugalmas biztonság nem működhet megfelelően az emberek erős szociális védelme és a munkaerőpiacra való újbóli belépésük támogatása nélkül, amelyek létfontosságú elemei az oktatási rendszerből a munka világába, a munkák közti és a munkából a nyugdíjba való átmenetnek; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint a rugalmas biztonság nem működhet megfelelően az emberek erős szociális védelme és a munkaerőpiacra való újbóli belépésük támogatása nélkül, amelyek létfontosságú elemei az oktatási rendszerből a munka világába, a munkák közti és a munkából a nyugdíjba való átmenetnek;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a rugalmas biztonsági politikák kiegyensúlyozott végrehajtása érdekében – az eddigi helyzetnek a tagállamokban a végrehajtás tekintetében történő elemzésével és annak ellenőrzésével, hogy a rugalmassági intézkedések megfelelően párosultak-e a munkavállalók biztonságát szolgáló intézkedésekkel –, és segítse a tagállamokat és a szociális partnereket a rugalmas biztonság elveinek megvalósításában, hogy ezek az elvek európai szinten a szociális vívmányok tiszteletben tartásával, az egyes munkaerőpiacok sajátosságai, a munkaügyi politika, a kollektív tárgyalások és a társadalombiztosítási rendszerek struktúrájának eltérő hagyományai szerint valósuljanak meg, és rámutat, hogy a kölcsönös tanulás, a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a nyílt koordinációs módszer kulcsfontosságú eszközök a tagállamok különböző stratégiai megközelítésének összehangolásában; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a rugalmas biztonsági politikák kiegyensúlyozott végrehajtása érdekében – az eddigi helyzetnek a tagállamokban a végrehajtás tekintetében történő elemzésével és annak ellenőrzésével, hogy a rugalmassági intézkedések megfelelően párosultak-e a munkavállalók biztonságát szolgáló intézkedésekkel –, és segítse a tagállamokat és a szociális partnereket a rugalmas biztonság elveinek megvalósításában, hogy ezek az elvek európai szinten a szociális vívmányok tiszteletben tartásával, az egyes munkaerőpiacok sajátosságai, a munkaügyi politika, a kollektív tárgyalások és a társadalombiztosítási rendszerek struktúrájának eltérő hagyományai szerint valósuljanak meg, és rámutat, hogy a kölcsönös tanulás, a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a nyílt koordinációs módszer kulcsfontosságú eszközök a tagállamok különböző stratégiai megközelítésének összehangolásában;

| 29. | különösen a jelenlegi gazdasági helyzet tükrében úgy véli, hogy még inkább szükség van a rugalmas biztonság tagállamokon belüli megvalósításának számbavételére, és a szociális partnerek csak akkor fogják a munkajogi és munkaerő-piaci reformokat támogatni, ha azoknak céljai között szerepel a szerződések különböző fajtái közötti megkülönböztetett bánásmód hatékony csökkentése; hangsúlyozza, hogy a rugalmas biztonság elveinek alkalmazása megfelelő szociális védelmet kíván, amely biztosítja az emberek számára a létezést és fejlődést, többek között az álláskeresők számára nyújtott egyedi támogatás és az egyértelmű intézményi kereten alapuló foglalkoztatás minden típusánál szilárd munkajogi jogszabályok alkalmazása révén, valamint ennek – a nehézségek elkerülése érdekében – fokozott védelmet biztosító mechanizmusokkal kell párosulniuk; |
| --- | --- |

29.

különösen a jelenlegi gazdasági helyzet tükrében úgy véli, hogy még inkább szükség van a rugalmas biztonság tagállamokon belüli megvalósításának számbavételére, és a szociális partnerek csak akkor fogják a munkajogi és munkaerő-piaci reformokat támogatni, ha azoknak céljai között szerepel a szerződések különböző fajtái közötti megkülönböztetett bánásmód hatékony csökkentése; hangsúlyozza, hogy a rugalmas biztonság elveinek alkalmazása megfelelő szociális védelmet kíván, amely biztosítja az emberek számára a létezést és fejlődést, többek között az álláskeresők számára nyújtott egyedi támogatás és az egyértelmű intézményi kereten alapuló foglalkoztatás minden típusánál szilárd munkajogi jogszabályok alkalmazása révén, valamint ennek – a nehézségek elkerülése érdekében – fokozott védelmet biztosító mechanizmusokkal kell párosulniuk;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a munka világában a nagyfokú rugalmasság iránti igény nem értheti el azt a pontot, amikor az túlzott keretek közé szorítja az emberek életét és fejlődésüket, és jelentősen megnehezíti számukra a családalapítást és a család fenntartását, a hozzátartozókról való gondoskodást valamint a társadalom életében való részvételt; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a munka világában a nagyfokú rugalmasság iránti igény nem értheti el azt a pontot, amikor az túlzott keretek közé szorítja az emberek életét és fejlődésüket, és jelentősen megnehezíti számukra a családalapítást és a család fenntartását, a hozzátartozókról való gondoskodást valamint a társadalom életében való részvételt;

| 31. | hangsúlyozza, hogy fontos a rugalmas biztonság biztonsági aspektusa, amelynek keretében támogatást kell nyújtani az átmeneti helyzetekben lévő munkavállalók munkakereséséhez, és biztosítani kell számukra a tisztességes életkörülményeket; továbbá azt is, hogy a támogatásnak megfelelő képzési intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek lehetővé teszik az emberek számára a munkaerőpiac szükségleteihez való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy fontos a rugalmas biztonság biztonsági aspektusa, amelynek keretében támogatást kell nyújtani az átmeneti helyzetekben lévő munkavállalók munkakereséséhez, és biztosítani kell számukra a tisztességes életkörülményeket; továbbá azt is, hogy a támogatásnak megfelelő képzési intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek lehetővé teszik az emberek számára a munkaerőpiac szükségleteihez való alkalmazkodást;

| 32. | úgy véli, hogy a vállalatok saját szükségleteik és a munkakeresők kompetenciái közötti tartós összhang hiányától tartanak, nem jutnak a munkaerő-toborzást és beruházást lehetővé tévő hitelekhez, nem fektetnek eleget a munkaerőpiacba, és a jelenlegi gazdasági válság fényében hangsúlyozza az európai termelési rendszer részéről a hosszú távú elképzelések kidolgozásának fontosságát; kedvező üzleti környezetet, megfelelő pénzügyi forrásokat kell teremteni és jó munkakörülményeket kell biztosítani; a munkajog hatáskörét, érvényességét és alkalmazását illetően javítani kell a jogbiztonságot és az átláthatóságot mind a munkaadók, mind a munkavállalók szempontjából; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a vállalatok saját szükségleteik és a munkakeresők kompetenciái közötti tartós összhang hiányától tartanak, nem jutnak a munkaerő-toborzást és beruházást lehetővé tévő hitelekhez, nem fektetnek eleget a munkaerőpiacba, és a jelenlegi gazdasági válság fényében hangsúlyozza az európai termelési rendszer részéről a hosszú távú elképzelések kidolgozásának fontosságát; kedvező üzleti környezetet, megfelelő pénzügyi forrásokat kell teremteni és jó munkakörülményeket kell biztosítani; a munkajog hatáskörét, érvényességét és alkalmazását illetően javítani kell a jogbiztonságot és az átláthatóságot mind a munkaadók, mind a munkavállalók szempontjából;

| 33. | hangsúlyozza az illegális munkavállalás megelőzésének, észlelésének, és büntetésének a fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét kezdeményezéseket, beleértve az ún. „postafiókcégek” kezelésére vonatkozó különös szabályokat, valamint az alvállalkozói láncokban az egyetemleges felelősségre vonatkozó rendelkezéseket, illetve hogy hozzon létre egy, az illegális munkavállalás megelőzésére és észlelésére szolgáló uniós ügynökséget; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza az illegális munkavállalás megelőzésének, észlelésének, és büntetésének a fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét kezdeményezéseket, beleértve az ún. „postafiókcégek” kezelésére vonatkozó különös szabályokat, valamint az alvállalkozói láncokban az egyetemleges felelősségre vonatkozó rendelkezéseket, illetve hogy hozzon létre egy, az illegális munkavállalás megelőzésére és észlelésére szolgáló uniós ügynökséget;

| 34. | úgy véli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt bizonyos tagállamokban a vállalkozások a munkaerőpiacon nem találják meg a piaci kereslet előre nem látható ingadozásának megfelelő rugalmassági, költségkorlátozó és a munkavállalók biztonságát védő igényeik biztosítására leginkább alkalmas szerződéses formákat; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt bizonyos tagállamokban a vállalkozások a munkaerőpiacon nem találják meg a piaci kereslet előre nem látható ingadozásának megfelelő rugalmassági, költségkorlátozó és a munkavállalók biztonságát védő igényeik biztosítására leginkább alkalmas szerződéses formákat;

| 35. | a modern munkaszervezéssel összefüggésben rugalmas és biztonságos, egyenlő bánásmódot biztosító szerződéses megállapodások kialakítására szólít fel; határozott véleménye, hogy a határozatlan idejű munkavállalói szerződéseknek kell továbbra is a fő foglalkoztatási formának maradniuk, és úgy véli, hogy a modern munkaszervezéssel összefüggésben a szolgáltatás módja tekintetében rugalmas és a védelem és a jogok szempontjából biztonságos szerződéseket kell kialakítani; elismeri, hogy a határozatlan idejű munkavállalói szerződések keretének jogi kialakítása és a nemzeti munkajogban a rugalmas biztonság koncepciójához való hozzáigazítása döntő jelentőségű ezeknek a szerződéseknek a vállalatok és a foglalkoztatottak körében való elfogadottságára nézve; |
| --- | --- |

35.

a modern munkaszervezéssel összefüggésben rugalmas és biztonságos, egyenlő bánásmódot biztosító szerződéses megállapodások kialakítására szólít fel; határozott véleménye, hogy a határozatlan idejű munkavállalói szerződéseknek kell továbbra is a fő foglalkoztatási formának maradniuk, és úgy véli, hogy a modern munkaszervezéssel összefüggésben a szolgáltatás módja tekintetében rugalmas és a védelem és a jogok szempontjából biztonságos szerződéseket kell kialakítani; elismeri, hogy a határozatlan idejű munkavállalói szerződések keretének jogi kialakítása és a nemzeti munkajogban a rugalmas biztonság koncepciójához való hozzáigazítása döntő jelentőségű ezeknek a szerződéseknek a vállalatok és a foglalkoztatottak körében való elfogadottságára nézve;

| 36. | határozottan elítéli, hogy a szabályos foglalkoztatási formákat felváltják az atipikus szerződéses formák, ami hozzájárul a szabályos foglalkoztatási formáknál előnytelenebb és bizonytalanabb munkaviszonyokhoz, és ami a lakosság, a munkavállalók és a versenytársak kárára valósul meg; hangsúlyozza, hogy a visszaélésszerű gyakorlat sérti és destabilizálja az európai szociális modellt, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hosszú távon minden szükséges eszközzel fékezzék meg a visszaélésszerű gyakorlatokat, például szigorúbb szankciók bevezetésével; |
| --- | --- |

36.

határozottan elítéli, hogy a szabályos foglalkoztatási formákat felváltják az atipikus szerződéses formák, ami hozzájárul a szabályos foglalkoztatási formáknál előnytelenebb és bizonytalanabb munkaviszonyokhoz, és ami a lakosság, a munkavállalók és a versenytársak kárára valósul meg; hangsúlyozza, hogy a visszaélésszerű gyakorlat sérti és destabilizálja az európai szociális modellt, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hosszú távon minden szükséges eszközzel fékezzék meg a visszaélésszerű gyakorlatokat, például szigorúbb szankciók bevezetésével;

| 37. | szilárdan hisz abban, hogy – a tagállamok különböző hagyományait figyelembe véve – minden foglalkoztatási formát az alábbi alapvető jogokkal kell felruházni: legalább létminimum szintű fizetés, és a nemi és nemzetiségi alapú bérszakadék felszámolása; megfelelő szociális védelem; megkülönböztetésmentesség és egyenlő bánásmód a munkakeresésben, a foglalkoztatásban, a képzésben és a szakmai fejlődésben; a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme, valamint a munkaidő/pihenőidőre, a nyugdíjjogosultságokra, az egyesülés és a képviselet szabadságára, a kollektív tárgyalásra és a kollektív fellépésre, a képzéshez és a szakmai előrelépéshez való hozzáférésre, valamint a munkahely elvesztése esetén a védelemre vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

37.

szilárdan hisz abban, hogy – a tagállamok különböző hagyományait figyelembe véve – minden foglalkoztatási formát az alábbi alapvető jogokkal kell felruházni: legalább létminimum szintű fizetés, és a nemi és nemzetiségi alapú bérszakadék felszámolása; megfelelő szociális védelem; megkülönböztetésmentesség és egyenlő bánásmód a munkakeresésben, a foglalkoztatásban, a képzésben és a szakmai fejlődésben; a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme, valamint a munkaidő/pihenőidőre, a nyugdíjjogosultságokra, az egyesülés és a képviselet szabadságára, a kollektív tárgyalásra és a kollektív fellépésre, a képzéshez és a szakmai előrelépéshez való hozzáférésre, valamint a munkahely elvesztése esetén a védelemre vonatkozó rendelkezések;

| 38. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a stabil és fenntartható munkahelyteremtés támogatása érdekében fokozzák a szakértelembe és a képzésbe történő befektetésre irányuló erőfeszítéseiket; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, a piaci igényeknek szerint kialakított stratégiák hathatós végrehajtása, illetve a nem formális készségek és kompetenciák elismerése révén fektessenek be az emberekbe, tiszteletben tartva az életciklus-alapú megközelítést; továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be állami, regionális, és helyi szintű intézkedéseket annak garantálására, hogy az iskolából kilépő minden fiatal hozzáférhessen a munkához, felsőoktatáshoz, vagy szakképzésben részesülhessen; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a stabil és fenntartható munkahelyteremtés támogatása érdekében fokozzák a szakértelembe és a képzésbe történő befektetésre irányuló erőfeszítéseiket; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, a piaci igényeknek szerint kialakított stratégiák hathatós végrehajtása, illetve a nem formális készségek és kompetenciák elismerése révén fektessenek be az emberekbe, tiszteletben tartva az életciklus-alapú megközelítést; továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be állami, regionális, és helyi szintű intézkedéseket annak garantálására, hogy az iskolából kilépő minden fiatal hozzáférhessen a munkához, felsőoktatáshoz, vagy szakképzésben részesülhessen;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek mindenki számára – beleértve a leggyengébb és a leghátrányosabb helyzetű embereket is – lehetővé teszik a munkaerőpiachoz való hatékony hozzáférést, és hogy jobb egyensúlyt alakíthassanak ki a rugalmas munka, a gondozás, a magánélet és családi élet között, az esélyegyenlőség széleskörű támogatását és a célok megvalósításához szükséges összes szolgáltatást biztosítva, például olyan támogató intézkedések révén, mint a szülési, apasági és szülői szabadságok, rugalmas munkaidő és megfizethető, hozzáférhető és elérhető gyermekgondozási létesítmények; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan politikákat, amelyek mindenki számára – beleértve a leggyengébb és a leghátrányosabb helyzetű embereket is – lehetővé teszik a munkaerőpiachoz való hatékony hozzáférést, és hogy jobb egyensúlyt alakíthassanak ki a rugalmas munka, a gondozás, a magánélet és családi élet között, az esélyegyenlőség széleskörű támogatását és a célok megvalósításához szükséges összes szolgáltatást biztosítva, például olyan támogató intézkedések révén, mint a szülési, apasági és szülői szabadságok, rugalmas munkaidő és megfizethető, hozzáférhető és elérhető gyermekgondozási létesítmények;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki politikákat, amelyek az új munkalehetőségek teremtésére irányulnak; tisztában van mindazok felelősségével, akik ilyen munkákat – beleértve az atipikus szerződéssel végzett munkákat – teremtenek, és az általuk vállalt kockázatokkal; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki politikákat, amelyek az új munkalehetőségek teremtésére irányulnak; tisztában van mindazok felelősségével, akik ilyen munkákat – beleértve az atipikus szerződéssel végzett munkákat – teremtenek, és az általuk vállalt kockázatokkal;

| 41. | kéri a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára, hogy a szülői szabadság után – szükség esetén ismeretfrissítő képzés elvégzését követően – újra munkába állhassanak; |
| --- | --- |

41.

kéri a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára, hogy a szülői szabadság után – szükség esetén ismeretfrissítő képzés elvégzését követően – újra munkába állhassanak;

| 42. | határozottan javasolja, hogy az uniós foglalkoztatási kezdeményezés tartalmazzon a munkahelyek tényleges megszűnésekor egy, a munkájukat elvesztőket támogató korai beavatkozást, nem utolsósorban annak érdekében, hogy mérséklődjön a munkaerőpiacról való kirekesztődés kockázata és az ezzel járó humántőke vesztesége; |
| --- | --- |

42.

határozottan javasolja, hogy az uniós foglalkoztatási kezdeményezés tartalmazzon a munkahelyek tényleges megszűnésekor egy, a munkájukat elvesztőket támogató korai beavatkozást, nem utolsósorban annak érdekében, hogy mérséklődjön a munkaerőpiacról való kirekesztődés kockázata és az ezzel járó humántőke vesztesége;

| 43. | felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a támogatási programokat, különösen a kevésbé képzett személyek és a fogyatékkal élők esetében, integrált megközelítések, személyre szabott tanácsadás, intenzív munkavállalói képzés/átképzés, államilag támogatott foglalkoztatás, továbbá az önálló és egyéb vállalkozások elindítását célzó állami támogatás útján; azonban nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ezeket a támogatásokat olyan módon alakítsák ki, hogy azok ne veszélyeztessék a rendes munkahelyeket; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a támogatási programokat, különösen a kevésbé képzett személyek és a fogyatékkal élők esetében, integrált megközelítések, személyre szabott tanácsadás, intenzív munkavállalói képzés/átképzés, államilag támogatott foglalkoztatás, továbbá az önálló és egyéb vállalkozások elindítását célzó állami támogatás útján; azonban nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ezeket a támogatásokat olyan módon alakítsák ki, hogy azok ne veszélyeztessék a rendes munkahelyeket;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy számolják fel az adminisztrációs terheket az üzleti környezet javítása és különösen a kkv-k támogatása céljából, hacsak ezek az adminisztrációs akadályok nem a munkavállalók érdekeinek védelmét szolgálják, hangsúlyozza ugyanakkor annak fontosságát, hogy ennek nem szabad a munkavállalók biztonságára vagy egészségére kihatnia; rámutat, hogy a kkv-k – nagy számuk miatt – a munkanélküliség elleni uniós küzdelem főszereplői; hangsúlyozza, hogy a kkv-kra vonatkozó foglalkoztatási politikák kialakításakor fontos, hogy figyelembe vegyék sajátos igényeiket és a működési területüket; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy számolják fel az adminisztrációs terheket az üzleti környezet javítása és különösen a kkv-k támogatása céljából, hacsak ezek az adminisztrációs akadályok nem a munkavállalók érdekeinek védelmét szolgálják, hangsúlyozza ugyanakkor annak fontosságát, hogy ennek nem szabad a munkavállalók biztonságára vagy egészségére kihatnia; rámutat, hogy a kkv-k – nagy számuk miatt – a munkanélküliség elleni uniós küzdelem főszereplői; hangsúlyozza, hogy a kkv-kra vonatkozó foglalkoztatási politikák kialakításakor fontos, hogy figyelembe vegyék sajátos igényeiket és a működési területüket;

| 45. | felszólítja a tagállamokat, hogy számoljanak be a rugalmas biztonság végiggondolásának és végrehajtásának alakulásáról; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a tagállamokat, hogy számoljanak be a rugalmas biztonság végiggondolásának és végrehajtásának alakulásáról;

| 46. | sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács és a Bizottság szűk megközelítést alkalmaz a rugalmas biztonságra; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat a „jó munka” stratégiája mellett, és hogy foglalják azt bele a jövőbeli „integrált iránymutatásokba” és az Európai Foglalkoztatási Stratégiába; támogatva a munka és foglalkoztatás biztonságát a munkavállalók számára, az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák és az egész életen át tartó tanulás jogokon alapuló megközelítését, az átfogó egészséget és biztonságot a munkában, általános és egyenlő szociális és munkavállalói jogokat mindenki számára, a munka és az élet egyensúlyát, a munkahelyi és azon kívüli élet összeegyeztetését, a foglalkoztatási minőség és a munkahelyi jólét javítását; |
| --- | --- |

46.

sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács és a Bizottság szűk megközelítést alkalmaz a rugalmas biztonságra; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat a „jó munka” stratégiája mellett, és hogy foglalják azt bele a jövőbeli „integrált iránymutatásokba” és az Európai Foglalkoztatási Stratégiába; támogatva a munka és foglalkoztatás biztonságát a munkavállalók számára, az aktív munkaerő-piaci szakpolitikák és az egész életen át tartó tanulás jogokon alapuló megközelítését, az átfogó egészséget és biztonságot a munkában, általános és egyenlő szociális és munkavállalói jogokat mindenki számára, a munka és az élet egyensúlyát, a munkahelyi és azon kívüli élet összeegyeztetését, a foglalkoztatási minőség és a munkahelyi jólét javítását;

| 47. | kéri a tagállamokat, hogy a kizárólag gazdasági okokból történő elbocsátásokat csak azt követően engedjék meg, hogy megtettek minden erőfeszítést a munkavállalók (át)képzéséért; |
| --- | --- |

47.

kéri a tagállamokat, hogy a kizárólag gazdasági okokból történő elbocsátásokat csak azt követően engedjék meg, hogy megtettek minden erőfeszítést a munkavállalók (át)képzéséért;

C.
     
  A szociális párbeszéd új formái

| 48. | úgy véli, hogy az új Szerződésben a szociális partnerek szerepének hivatalos elismerése előrelépést jelent, mivel az elismeri autonómiájukat és megerősíti a szociális párbeszéd előmozdításában játszott szerepük jelentőségét, és ebben az összefüggésben az időközben már 40 ágazatban képviselt ágazati szociális párbeszéd különös szerepét hangsúlyozza; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az új Szerződésben a szociális partnerek szerepének hivatalos elismerése előrelépést jelent, mivel az elismeri autonómiájukat és megerősíti a szociális párbeszéd előmozdításában játszott szerepük jelentőségét, és ebben az összefüggésben az időközben már 40 ágazatban képviselt ágazati szociális párbeszéd különös szerepét hangsúlyozza;

| 49. | fenntartásait fejezi ki az Európai Bíróság Laval, Rüffert, Viking, és Luxembourg ügyben hozott, az egyesülés szabadságára és a munkakörülmények javítására irányuló fellépés szabadságára vonatkozó ítéletével kapcsolatban; |
| --- | --- |

49.

fenntartásait fejezi ki az Európai Bíróság Laval, Rüffert, Viking, és Luxembourg ügyben hozott, az egyesülés szabadságára és a munkakörülmények javítására irányuló fellépés szabadságára vonatkozó ítéletével kapcsolatban;

| 50. | véleménye szerint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló háromoldalú csúcstalálkozó intézményi szervként való elismerése hozzájárul ahhoz, hogy a szociális partnerek részesei legyenek az uniós gazdaságpolitikának; |
| --- | --- |

50.

véleménye szerint a növekedésről és foglalkoztatásról szóló háromoldalú csúcstalálkozó intézményi szervként való elismerése hozzájárul ahhoz, hogy a szociális partnerek részesei legyenek az uniós gazdaságpolitikának;

| 51. | úgy véli, hogy az európai és nemzeti szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek hozzájárulása az „EU 2020” stratégia megvalósításához különös jelentőséggel bír a foglalkoztatási célkitűzések végrehajtása és a rugalmas biztonságra vonatkozó napirend frissítése és megvalósítása tekintetében; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az európai és nemzeti szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek hozzájárulása az „EU 2020” stratégia megvalósításához különös jelentőséggel bír a foglalkoztatási célkitűzések végrehajtása és a rugalmas biztonságra vonatkozó napirend frissítése és megvalósítása tekintetében;

| 52. | felszólítja a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy érezzenek felelősséget a „kívülállók” (vagyis az atipikus vagy „rendkívül atipikus” szerződéssel rendelkező munkavállalók) helyzetéért, és biztosítsák, hogy jogaik, illetve szociális védelmükre vonatkozó követelmények egyensúlyban vannak a „bennfentesek” jogaival és védettségével; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot és a nemzeti kormányokat, hogy érezzenek felelősséget a „kívülállók” (vagyis az atipikus vagy „rendkívül atipikus” szerződéssel rendelkező munkavállalók) helyzetéért, és biztosítsák, hogy jogaik, illetve szociális védelmükre vonatkozó követelmények egyensúlyban vannak a „bennfentesek” jogaival és védettségével;

| 53. | felszólítja az európai és nemzeti szintű szociális partnereket, hogy támogassák a piaci elvárásokhoz igazított tanulásra vonatkozó stratégiába történő beruházásokat és üdvözli „A kompetenciák és képesítések egész életen át tartó fejlesztését szolgáló fellépések közös keretrendszere” című dokumentumot, amelyről a szociális partnerek már tárgyalásokat folytattak; |
| --- | --- |

53.

felszólítja az európai és nemzeti szintű szociális partnereket, hogy támogassák a piaci elvárásokhoz igazított tanulásra vonatkozó stratégiába történő beruházásokat és üdvözli „A kompetenciák és képesítések egész életen át tartó fejlesztését szolgáló fellépések közös keretrendszere” című dokumentumot, amelyről a szociális partnerek már tárgyalásokat folytattak;

| 54. | úgy véli, hogy a munkaerő-piaci integrációra vonatkozó, vagy a munkaerő-piacra való (újbóli) belépésre felkészítő intézkedésekben érintett emberek, csakúgy, mint a részükre e szolgáltatásokat nyújtó, vagy őket képviselő civil szervezetek részt kell, hogy vegyenek az őket érintő szakpolitikák kialakításában, végrehajtásában és megvalósításában; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a munkaerő-piaci integrációra vonatkozó, vagy a munkaerő-piacra való (újbóli) belépésre felkészítő intézkedésekben érintett emberek, csakúgy, mint a részükre e szolgáltatásokat nyújtó, vagy őket képviselő civil szervezetek részt kell, hogy vegyenek az őket érintő szakpolitikák kialakításában, végrehajtásában és megvalósításában;

| 55. | megjegyzi, hogy a szociális partnereknek és civil társadalmi szervezeteknek a politikák kidolgozásába és végrehajtásába történő bevonása igen változatos képet mutat az egyes tagállamokban, ugyanakkor rámutat arra, hogy az általános tendencia az, hogy a politikai célkitűzések eléréséhez az eszközök szélesebb tárházát alkalmazzák; úgy véli, hogy a szociális partnerek szociális és intézményi elismerésének minőségét nemzeti szinten tovább kell javítani és tartalommal megtölteni, hiszen ez jelentős mértékben meghatározza hozzájárulásuk minőségét; ugyanakkor különösen hangsúlyozza, hogy a társadalmi párbeszéd minősége országonként és ágazatonként igen változatos képet mutat, és ezért nyomatékosan felhívja a szociális partnereket, hogy minden szinten valódi „szociális partnerséget” alakítsanak ki; |
| --- | --- |

55.

megjegyzi, hogy a szociális partnereknek és civil társadalmi szervezeteknek a politikák kidolgozásába és végrehajtásába történő bevonása igen változatos képet mutat az egyes tagállamokban, ugyanakkor rámutat arra, hogy az általános tendencia az, hogy a politikai célkitűzések eléréséhez az eszközök szélesebb tárházát alkalmazzák; úgy véli, hogy a szociális partnerek szociális és intézményi elismerésének minőségét nemzeti szinten tovább kell javítani és tartalommal megtölteni, hiszen ez jelentős mértékben meghatározza hozzájárulásuk minőségét; ugyanakkor különösen hangsúlyozza, hogy a társadalmi párbeszéd minősége országonként és ágazatonként igen változatos képet mutat, és ezért nyomatékosan felhívja a szociális partnereket, hogy minden szinten valódi „szociális partnerséget” alakítsanak ki;

| 56. | véleménye szerint a kollektív tárgyalás hatékony eszköznek bizonyult a foglalkoztatás fenntartására, amely lehetővé teszi a munkáltatók és munkavállalók számára, hogy hatékony megoldásokat találjanak a gazdasági visszaesés kezelésére; e tekintetben megjegyzi, hogy fontos a szociális partnerek közötti szilárd egyetértés azokban a nemzeti rendszerekben, ahol a munkajogi védelem minimális szintű; |
| --- | --- |

56.

véleménye szerint a kollektív tárgyalás hatékony eszköznek bizonyult a foglalkoztatás fenntartására, amely lehetővé teszi a munkáltatók és munkavállalók számára, hogy hatékony megoldásokat találjanak a gazdasági visszaesés kezelésére; e tekintetben megjegyzi, hogy fontos a szociális partnerek közötti szilárd egyetértés azokban a nemzeti rendszerekben, ahol a munkajogi védelem minimális szintű;

| 57. | meggyőződése, hogy a sikeres munkahelyi szociális párbeszédet nagyban meghatározza az, hogy a munkavállalók képviselői milyen lehetőségekkel rendelkeznek a minőségi tájékoztatás és a rendszeres képzés terén, valamint az, hogy elegendő idő áll-e rendelkezésükre; |
| --- | --- |

57.

meggyőződése, hogy a sikeres munkahelyi szociális párbeszédet nagyban meghatározza az, hogy a munkavállalók képviselői milyen lehetőségekkel rendelkeznek a minőségi tájékoztatás és a rendszeres képzés terén, valamint az, hogy elegendő idő áll-e rendelkezésükre;

| 58. | meggyőződése, hogy a kormányok döntő szerepet játszanak a széles körű és hatékony kollektív tárgyalások előfeltételeinek biztosításában, valamint abban, hogy a nemzeti gyakorlatnak és hagyományoknak megfelelően háromoldalú struktúrákat alakítsanak ki a szociális partnereknek a közpolitikai döntéshozatalba intézményes formában és az egyenjogúság alapján történő, érdemi bevonása érdekében; |
| --- | --- |

58.

meggyőződése, hogy a kormányok döntő szerepet játszanak a széles körű és hatékony kollektív tárgyalások előfeltételeinek biztosításában, valamint abban, hogy a nemzeti gyakorlatnak és hagyományoknak megfelelően háromoldalú struktúrákat alakítsanak ki a szociális partnereknek a közpolitikai döntéshozatalba intézményes formában és az egyenjogúság alapján történő, érdemi bevonása érdekében;

*

* *

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Szociális Védelmi Bizottságnak, az Európai Foglalkoztatási Bizottságnak, valamint a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

59.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Szociális Védelmi Bizottságnak, az Európai Foglalkoztatási Bizottságnak, valamint a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0123.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0466.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0574.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0339.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0371.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/48

---

2010. július 6., keddBizottsági zöld könyv az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról

P7_TA(2010)0264

Az Európai Parlament 2010. július 6-i állásfoglalása az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról szóló bizottsági zöld könyvről (2009/2153(INI))

2011/C 351 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. és 192. cikkére, amely az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének előmozdítását célozza,

tekintettel az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2008)0811),

tekintettel az Európai Unió Tanácsa 2009. június 25-i következtetéseire (11462/09, 2009. június 26.),

tekintettel a hulladékokról szóló, 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására irányuló végső közös tanácsi állásfoglalásról szóló 2002. január 17-i álláspontjára (3),

tekintettel „A fenntartható mezőgazdaságról és a biogázról: az uniós előírások felülvizsgálatának szükségessége” című, 2008. március 12-i állásfoglalására (4),

tekintettel A jövő ma kezdődik - „Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i állásfoglalására (5),

tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program félidős értékeléséről szóló 2008. április 10-i állásfoglalására (6),

tekintettel a talajvédelem kereteinek meghatározására, valamint a 2004/35/EK irányelv módosítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2007. november 14-i álláspontjára (7),

tekintettel a talajvédelemre vonatkozó tematikus stratégiáról szóló 2007. november 13-i állásfoglalására (8),

tekintettel a hulladékszállításról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontra vonatkozó, 2005. október 25-i álláspontjára (9),

tekintettel a megújuló energiaforrásoknak az EU-n belüli részesedéséről és a konkrét intézkedésekre irányuló javaslatokról szóló, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (10),

tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontra vonatkozó 2008. június 17-i álláspontjára (11),

tekintettel a hulladékok újrafeldolgozására vonatkozó tematikus stratégiáról szóló 2007. február 13-i állásfoglalására (12),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0203/2010),

| A. | mivel a bizottsági zöld könyvben foglalt kezdeményezés alkalmat ad a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatos közösségi fellépésre, |
| --- | --- |

A.

mivel a bizottsági zöld könyvben foglalt kezdeményezés alkalmat ad a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatos közösségi fellépésre,

| B. | mivel a biohulladék megfelelő kezelése nem csupán a környezetre nézve kedvező, hanem társadalmi és gazdasági előnyökkel is jár, |
| --- | --- |

B.

mivel a biohulladék megfelelő kezelése nem csupán a környezetre nézve kedvező, hanem társadalmi és gazdasági előnyökkel is jár,

| C. | mivel a hulladékokról szóló keretirányelv 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes hulladékfajtákkal történő gazdálkodást külön irányelvekben különös vagy kiegészítő rendelkezésekkel lehet szabályozni, |
| --- | --- |

C.

mivel a hulladékokról szóló keretirányelv 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes hulladékfajtákkal történő gazdálkodást külön irányelvekben különös vagy kiegészítő rendelkezésekkel lehet szabályozni,

| D. | mivel a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv nem biztosít elegendő eszközt a szerves hulladékokkal való fenntartható gazdálkodáshoz, |
| --- | --- |

D.

mivel a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv nem biztosít elegendő eszközt a szerves hulladékokkal való fenntartható gazdálkodáshoz,

| E. | mivel a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozó szabályozás töredezett, és a jelenlegi jogalkotási eszközök nem elégségesek a hatékony biohulladék-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez; mivel ezért külön irányelvre van szükség a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozóan; mivel a biohulladék-gazdálkodás valamennyi különböző szabályának egyetlen jogi aktusba foglalása önmagában is a jogalkotás kiválósága és a jobb szabályozás példája lenne, valamint egyszerűsödést, nagyobb egyértelműséget, a jogszabály alkalmazásának jobb ellenőrzését és végrehajtatását, valamint jogbiztonságot jelentene, biztosítva ezáltal az állami és magánbefektetők hosszú távú bizalmát, |
| --- | --- |

E.

mivel a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozó szabályozás töredezett, és a jelenlegi jogalkotási eszközök nem elégségesek a hatékony biohulladék-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez; mivel ezért külön irányelvre van szükség a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozóan; mivel a biohulladék-gazdálkodás valamennyi különböző szabályának egyetlen jogi aktusba foglalása önmagában is a jogalkotás kiválósága és a jobb szabályozás példája lenne, valamint egyszerűsödést, nagyobb egyértelműséget, a jogszabály alkalmazásának jobb ellenőrzését és végrehajtatását, valamint jogbiztonságot jelentene, biztosítva ezáltal az állami és magánbefektetők hosszú távú bizalmát,

| F. | mivel a biohulladék európai újrafeldolgozásáról szóló, 2010. február 15-én Barcelonában tartott, a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament részvételével zajló konferencia következtetései (13) megállapították, hogy cselekedni kell egy biohulladékról szóló európai jogszabályi keret megalkotása érdekében, hiszen a mostani pillanat kulcsfontosságú egy ilyen szabályozás előmozdítása szempontjából, |
| --- | --- |

F.

mivel a biohulladék európai újrafeldolgozásáról szóló, 2010. február 15-én Barcelonában tartott, a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament részvételével zajló konferencia következtetései (13) megállapították, hogy cselekedni kell egy biohulladékról szóló európai jogszabályi keret megalkotása érdekében, hiszen a mostani pillanat kulcsfontosságú egy ilyen szabályozás előmozdítása szempontjából,

| G. | mivel a biohulladék-gazdálkodásról szóló külön irányelvnek kellőképpen rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy felölelje a különféle elérhető hulladékgazdálkodási lehetőségeket, tekintettel arra, hogy számos változót és helyi tényezőt kell figyelembe venni, |
| --- | --- |

G.

mivel a biohulladék-gazdálkodásról szóló külön irányelvnek kellőképpen rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy felölelje a különféle elérhető hulladékgazdálkodási lehetőségeket, tekintettel arra, hogy számos változót és helyi tényezőt kell figyelembe venni,

| H. | mivel a biohulladékban rejlő kihasználatlan potenciált tagállamonként igen különböző szakpolitikák szerint kezelik; mivel a hatékony és fenntartható erőforrás-gazdálkodás érdekében jobban kell gazdálkodni e hulladékokkal; mivel fokozni kell a biohulladékok szelektív összegyűjtését, hogy el lehessen érni az újrafelhasználásra és a megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseket, hozzájárulva ezzel az EU 2020 stratégia céljainak megvalósításához, különösen az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó kiemelt kezdeményezés keretében, |
| --- | --- |

H.

mivel a biohulladékban rejlő kihasználatlan potenciált tagállamonként igen különböző szakpolitikák szerint kezelik; mivel a hatékony és fenntartható erőforrás-gazdálkodás érdekében jobban kell gazdálkodni e hulladékokkal; mivel fokozni kell a biohulladékok szelektív összegyűjtését, hogy el lehessen érni az újrafelhasználásra és a megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseket, hozzájárulva ezzel az EU 2020 stratégia céljainak megvalósításához, különösen az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó kiemelt kezdeményezés keretében,

| I. | mivel a szelektív gyűjtés különösen lehetővé teszi az egyes hulladéktípusokkal, mint például az egyszer használatos edényeket alkalmazó éttermekből származó konyhai, biológiai úton lebomló vagy komposztálható hulladékokkal történő optimális gazdálkodást, |
| --- | --- |

I.

mivel a szelektív gyűjtés különösen lehetővé teszi az egyes hulladéktípusokkal, mint például az egyszer használatos edényeket alkalmazó éttermekből származó konyhai, biológiai úton lebomló vagy komposztálható hulladékokkal történő optimális gazdálkodást,

| J. | mivel a szerves hulladékok komposztálása lehetővé teszi a vezető piacokról szóló közösségi kezdeményezés által már szabályozott, biológiailag lebomló és komposztálható termékek újrafeldolgozását, |
| --- | --- |

J.

mivel a szerves hulladékok komposztálása lehetővé teszi a vezető piacokról szóló közösségi kezdeményezés által már szabályozott, biológiailag lebomló és komposztálható termékek újrafeldolgozását,

| K. | mivel uniós szintű minőségi előírásokat kell meghatározni a biohulladék-kezelésre és a komposzt minőségére vonatkozóan; mivel a komposztra vonatkozó minőségi paraméterek szabályozása – egy, a nyomon követhetőséget, minőséget és biztonságos használatot biztosító integrált megközelítést is beleértve által meg lehet teremteni az e termék iránti fogyasztói bizalmat; mivel a komposzt minőség szerinti osztályozására van szükség annak érdekében, hogy a komposzthasználat ne járjon káros következménnyel a talajra és a talajvízre, különösen pedig az abból a talajból származó mezőgazdasági termékre nézve, |
| --- | --- |

K.

mivel uniós szintű minőségi előírásokat kell meghatározni a biohulladék-kezelésre és a komposzt minőségére vonatkozóan; mivel a komposztra vonatkozó minőségi paraméterek szabályozása – egy, a nyomon követhetőséget, minőséget és biztonságos használatot biztosító integrált megközelítést is beleértve által meg lehet teremteni az e termék iránti fogyasztói bizalmat; mivel a komposzt minőség szerinti osztályozására van szükség annak érdekében, hogy a komposzthasználat ne járjon káros következménnyel a talajra és a talajvízre, különösen pedig az abból a talajból származó mezőgazdasági termékre nézve,

| L. | mivel az alacsony szintű végrehajtás miatt a biohulladékok lerakóban történő elhelyezésének elkerülésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez további jogalkotási iránymutatásokra van szükség, |
| --- | --- |

L.

mivel az alacsony szintű végrehajtás miatt a biohulladékok lerakóban történő elhelyezésének elkerülésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez további jogalkotási iránymutatásokra van szükség,

| M. | mivel védelmi intézkedésekre lehet szükség annak biztosítása érdekében, hogy a komposzt ne eredményezzen talaj- vagy talajvízszennyezést, |
| --- | --- |

M.

mivel védelmi intézkedésekre lehet szükség annak biztosítása érdekében, hogy a komposzt ne eredményezzen talaj- vagy talajvízszennyezést,

| N. | mivel mérlegelni és értékelni kell a rosszabb minőségű komposzt felhasználásának lehetőségeit, hogy alkalmazása ne legyen ártalmas a környezetre és az emberi egészségre nézve, és mivel a rosszabb minőségű komposzt felhasználási körének pontos meghatározása uniós szinten, valamint annak meghatározása, mikor számít a komposzt terméknek és mikor hulladéknak, megkönnyítené a tagállamok számára a tájékozódást a komposzt használatával kapcsolatos döntések meghozásakor, |
| --- | --- |

N.

mivel mérlegelni és értékelni kell a rosszabb minőségű komposzt felhasználásának lehetőségeit, hogy alkalmazása ne legyen ártalmas a környezetre és az emberi egészségre nézve, és mivel a rosszabb minőségű komposzt felhasználási körének pontos meghatározása uniós szinten, valamint annak meghatározása, mikor számít a komposzt terméknek és mikor hulladéknak, megkönnyítené a tagállamok számára a tájékozódást a komposzt használatával kapcsolatos döntések meghozásakor,

| O. | mivel az „Erőforrás-hatékony Európa” az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése, és ennélfogva ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot; mivel a biohulladék újrahasznosítása hozzájárul az erőforrás-hatékonyság növeléséhez, |
| --- | --- |

O.

mivel az „Erőforrás-hatékony Európa” az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése, és ennélfogva ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot; mivel a biohulladék újrahasznosítása hozzájárul az erőforrás-hatékonyság növeléséhez,

| P. | mivel a nedves biohulladék csökkenti a hulladékégetés hatékonyságát; mivel a megújuló erőforrásokból előállított villamos energiáról szóló irányelv közvetett módon ösztönzi a biohulladékok égetését; mivel a biohulladék jobban hozzájárulhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez azáltal, hogy komposzttá alakítják a talajminőség javítása és a szénmegkötés megvalósulása érdekében, amelyet jelenleg nem ösztönöz a megújuló erőforrásokból előállított villamos energiáról szóló irányelv, |
| --- | --- |

P.

mivel a nedves biohulladék csökkenti a hulladékégetés hatékonyságát; mivel a megújuló erőforrásokból előállított villamos energiáról szóló irányelv közvetett módon ösztönzi a biohulladékok égetését; mivel a biohulladék jobban hozzájárulhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez azáltal, hogy komposzttá alakítják a talajminőség javítása és a szénmegkötés megvalósulása érdekében, amelyet jelenleg nem ösztönöz a megújuló erőforrásokból előállított villamos energiáról szóló irányelv,

| Q. | mivel az anaerob lebontással a biogáz előállítása során hatékony módon nyerhető energia, míg az abból nyert fermentált anyag komposzt készítésére használható, |
| --- | --- |

Q.

mivel az anaerob lebontással a biogáz előállítása során hatékony módon nyerhető energia, míg az abból nyert fermentált anyag komposzt készítésére használható,

| R. | mivel a megfelelő módon végzett biohulladék-gazdálkodás fő céljának az eredmény elérésének kell lennie, ami nyitva hagyja az összes technológiai lehetőséget a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozóan, ösztönözve ezáltal az innovációt, a tudományos kutatást és a versenyképességet, |
| --- | --- |

R.

mivel a megfelelő módon végzett biohulladék-gazdálkodás fő céljának az eredmény elérésének kell lennie, ami nyitva hagyja az összes technológiai lehetőséget a biohulladék-gazdálkodásra vonatkozóan, ösztönözve ezáltal az innovációt, a tudományos kutatást és a versenyképességet,

| S. | mivel egymást kölcsönösen erősítő kapcsolat áll fenn az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot eredményező, újrahasznosító társadalom felé történő átmenet és az e területen való környezetbarát munkahelyek teremtésével kapcsolatos potenciál között, ezért szükséges forrásokat elkülöníteni olyan kutatások számára, amelyek a biohulladék gyűjtésének és kezelésének a munkakörnyezetre gyakorolt hatását vizsgálják, |
| --- | --- |

S.

mivel egymást kölcsönösen erősítő kapcsolat áll fenn az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot eredményező, újrahasznosító társadalom felé történő átmenet és az e területen való környezetbarát munkahelyek teremtésével kapcsolatos potenciál között, ezért szükséges forrásokat elkülöníteni olyan kutatások számára, amelyek a biohulladék gyűjtésének és kezelésének a munkakörnyezetre gyakorolt hatását vizsgálják,

| T. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a környezetvédelmi tudatosság növelését célzó intézkedéseket e téren, különösen iskolai programok révén, hogy ezzel is ösztönözzék a szilárd kommunális hulladék fenntartható kezelését, és javítaniuk kell a közvélemény tudatosságát a szelektív hulladékgyűjtés előnyeivel kapcsolatban; mivel e tekintetben az önkormányzatok és az önkormányzati vállalkozások fontos szerepet játszanak a polgároknak nyújtott tanácsadásban és tájékoztatásban a hulladékképződés megelőzése területén, |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a környezetvédelmi tudatosság növelését célzó intézkedéseket e téren, különösen iskolai programok révén, hogy ezzel is ösztönözzék a szilárd kommunális hulladék fenntartható kezelését, és javítaniuk kell a közvélemény tudatosságát a szelektív hulladékgyűjtés előnyeivel kapcsolatban; mivel e tekintetben az önkormányzatok és az önkormányzati vállalkozások fontos szerepet játszanak a polgároknak nyújtott tanácsadásban és tájékoztatásban a hulladékképződés megelőzése területén,

| U. | mivel a biohulladékok a szilárd kommunális hulladék több mint 30 %-át teszik ki; és mivel a biohulladék mennyisége az Európai Unióban egyre nő, és a lerakókba kerülve jelentős forrása az üvegházhatást okozó gázoknak és más negatív környezeti hatásoknak, és mindezek olyan körülmények között mennek végbe, hogy a hulladékgazdálkodás jelenleg az üvegházhatást okozó gázok negyedik legfontosabb forrása, |
| --- | --- |

U.

mivel a biohulladékok a szilárd kommunális hulladék több mint 30 %-át teszik ki; és mivel a biohulladék mennyisége az Európai Unióban egyre nő, és a lerakókba kerülve jelentős forrása az üvegházhatást okozó gázoknak és más negatív környezeti hatásoknak, és mindezek olyan körülmények között mennek végbe, hogy a hulladékgazdálkodás jelenleg az üvegházhatást okozó gázok negyedik legfontosabb forrása,

| V. | mivel a gyakorlatban nem csak a háztartási eredetű biohulladékot kezelik fenntartható módon, |
| --- | --- |

V.

mivel a gyakorlatban nem csak a háztartási eredetű biohulladékot kezelik fenntartható módon,

| W. | mivel a hulladékgazdálkodást a hulladékhierarchiának megfelelően kell kialakítani, amely az alábbi sorrendet állapítja meg: megelőzés és csökkentés, újrahasználat, újrafeldolgozás, egyéb, például energetikai célú hasznosítás, valamint végső lehetőségként hulladéklerakóban való elhelyezés a hulladékokról szóló keretirányelv 4. cikke szerint, amelynek értelmében a biohulladékok égetésével szemben azok újrahasznosítását kell előnyben részesíteni, mivel ez nem csak a metánképződést küszöböli ki, de a szénmegkötés és a talaj minőségének javítása révén az éghajlatváltozás elleni küzdelem sikeréhez is hozzájárul; mivel a megelőzés a biohulladék-kezelés elsődleges célja, amely különösen lehetővé teszi az élelmiszer- és zöldhulladékok képződésének elkerülését, például a közparkok jobb tervezése, illetve csekély gondozást igénylő növények és fákkal való beültetése révén, |
| --- | --- |

W.

mivel a hulladékgazdálkodást a hulladékhierarchiának megfelelően kell kialakítani, amely az alábbi sorrendet állapítja meg: megelőzés és csökkentés, újrahasználat, újrafeldolgozás, egyéb, például energetikai célú hasznosítás, valamint végső lehetőségként hulladéklerakóban való elhelyezés a hulladékokról szóló keretirányelv 4. cikke szerint, amelynek értelmében a biohulladékok égetésével szemben azok újrahasznosítását kell előnyben részesíteni, mivel ez nem csak a metánképződést küszöböli ki, de a szénmegkötés és a talaj minőségének javítása révén az éghajlatváltozás elleni küzdelem sikeréhez is hozzájárul; mivel a megelőzés a biohulladék-kezelés elsődleges célja, amely különösen lehetővé teszi az élelmiszer- és zöldhulladékok képződésének elkerülését, például a közparkok jobb tervezése, illetve csekély gondozást igénylő növények és fákkal való beültetése révén,

| X. | mivel ha egy környezetvédelmi szempontból hatékony biohulladék-gazdálkodás irányában kívánunk haladni, a kérdést az energia- és talajvédelem szakpolitikáinak integrált szemszögéből kell nézni, összhangban az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célokkal; mivel további előnye a kezelt biohulladéknak a tőzeg kiváltására való használatakor a biológiai sokféleség megőrzése, óvva ezáltal a vizes élőhelyek ökoszisztémáit, |
| --- | --- |

X.

mivel ha egy környezetvédelmi szempontból hatékony biohulladék-gazdálkodás irányában kívánunk haladni, a kérdést az energia- és talajvédelem szakpolitikáinak integrált szemszögéből kell nézni, összhangban az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célokkal; mivel további előnye a kezelt biohulladéknak a tőzeg kiváltására való használatakor a biológiai sokféleség megőrzése, óvva ezáltal a vizes élőhelyek ökoszisztémáit,

| Y. | mivel a biohulladékból biogáz előállítására alkalmas anaerob lebontás értékes módon járulhat hozzá az Európai Unióban az erőforrások fenntartható kezeléséhez, valamint a megújuló energiákra vonatkozó uniós célkitűzések fenntartható módon történő megvalósításához, |
| --- | --- |

Y.

mivel a biohulladékból biogáz előállítására alkalmas anaerob lebontás értékes módon járulhat hozzá az Európai Unióban az erőforrások fenntartható kezeléséhez, valamint a megújuló energiákra vonatkozó uniós célkitűzések fenntartható módon történő megvalósításához,

| Z. | mivel a biohulladékokat minőségi komposzt előállítására felhasználható értékes természeti erőforrásnak kell tekinteni, amely hozzájárul az európai talajromlás elleni küzdelemhez, fenntartva a talaj termékenységét, csökkentve különösen a foszfor alapú műtrágyák használatát a mezőgazdaságban és fokozva a talaj vízmegtartó képességét, |
| --- | --- |

Z.

mivel a biohulladékokat minőségi komposzt előállítására felhasználható értékes természeti erőforrásnak kell tekinteni, amely hozzájárul az európai talajromlás elleni küzdelemhez, fenntartva a talaj termékenységét, csökkentve különösen a foszfor alapú műtrágyák használatát a mezőgazdaságban és fokozva a talaj vízmegtartó képességét,

| AA. | mivel az egyes tagállamok hulladékgazdálkodási rendszerei különböznek egymástól, és a lerakóban történő elhelyezés továbbra is a legelterjedtebb hulladékkezelési módszer az Európai Unióban, annak ellenére, hogy a környezet szempontjából ez a legrosszabb lehetőség, |
| --- | --- |

AA.

mivel az egyes tagállamok hulladékgazdálkodási rendszerei különböznek egymástól, és a lerakóban történő elhelyezés továbbra is a legelterjedtebb hulladékkezelési módszer az Európai Unióban, annak ellenére, hogy a környezet szempontjából ez a legrosszabb lehetőség,

| AB. | mivel a biohulladékból előállított, közlekedés céljára használt üzemanyagokban jelentős környezetvédelmi előnyök rejlenek, |
| --- | --- |

AB.

mivel a biohulladékból előállított, közlekedés céljára használt üzemanyagokban jelentős környezetvédelmi előnyök rejlenek,

| AC. | mivel ösztönözni kell a tudományos kutatást és a technológiai innovációt a biohulladék-gazdálkodás területén, |
| --- | --- |

AC.

mivel ösztönözni kell a tudományos kutatást és a technológiai innovációt a biohulladék-gazdálkodás területén,

| AD. | mivel a szelektív gyűjtés jelenleg lehetővé teszi a szennyeződés elkerülését, és segíti a minőségi komposzt kinyerésére, a biohulladékok újrahasznosításához szükséges minőségi anyagok biztosítására, valamint az energiahasznosítás hatékonyabbá tételére vonatkozó célok elérését, |
| --- | --- |

AD.

mivel a szelektív gyűjtés jelenleg lehetővé teszi a szennyeződés elkerülését, és segíti a minőségi komposzt kinyerésére, a biohulladékok újrahasznosításához szükséges minőségi anyagok biztosítására, valamint az energiahasznosítás hatékonyabbá tételére vonatkozó célok elérését,

| AE. | mivel a rendelkezésre álló tanulmányok és a tagállami tapasztalatok is azt mutatják, hogy a kivitelezhető és környezetvédelmi és gazdasági szempontból is fenntartható szelektív gyűjtés nagyon fontos, és azt kötelezővé kell tenni; mivel a szelektív gyűjtést a jó minőségű komposzt előállításához szükséges előfeltételnek kell tekinteni, |
| --- | --- |

AE.

mivel a rendelkezésre álló tanulmányok és a tagállami tapasztalatok is azt mutatják, hogy a kivitelezhető és környezetvédelmi és gazdasági szempontból is fenntartható szelektív gyűjtés nagyon fontos, és azt kötelezővé kell tenni; mivel a szelektív gyűjtést a jó minőségű komposzt előállításához szükséges előfeltételnek kell tekinteni,

Jogszabályok

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a biohulladékokra vonatkozó meglévő jogszabályokat, és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva 2010 végéig dolgozzon ki külön irányelv-javaslatot többek között az alábbiakra vonatkozólag:






  — | kötelező szelektív gyűjtési rendszer létrehozása a tagállamok számára, kivéve azokat az eseteket, ahol ez környezetvédelmi, illetve gazdasági szempontból nem ez a legjobb megoldás, |
| --- | --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a biohulladékokra vonatkozó meglévő jogszabályokat, és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva 2010 végéig dolgozzon ki külön irányelv-javaslatot többek között az alábbiakra vonatkozólag:

—

kötelező szelektív gyűjtési rendszer létrehozása a tagállamok számára, kivéve azokat az eseteket, ahol ez környezetvédelmi, illetve gazdasági szempontból nem ez a legjobb megoldás,

| — | a biohulladék újrafeldolgozása, |
| --- | --- |

—

a biohulladék újrafeldolgozása,

| — | a biohulladékból nyert komposztok különböző fajtáinak minőség szerinti osztályozása; |
| --- | --- |

—

a biohulladékból nyert komposztok különböző fajtáinak minőség szerinti osztályozása;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy számszerűsítse az újrafeldolgozásából és komposztálásából származó szén-dioxid-kibocsátás csökkenését a nemzeti kibocsátási tervek keretében; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy számszerűsítse az újrafeldolgozásából és komposztálásából származó szén-dioxid-kibocsátás csökkenését a nemzeti kibocsátási tervek keretében;

| 3. | megjegyzi, hogy a jövőbeli európai uniós szabályozási keret jogi iránymutatást és egyértelműséget biztosítana számos tagállam számára és arra bátorítaná őket, hogy ruházzanak be a biohulladék-gazdálkodás területén; buzdítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a szelektív hulladékgyűjtési rendszerek bevezetésében, és határozzon meg kötelező erejű és nagyratörő célkitűzéseket az ilyen hulladékok újrahasznosítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a jövőbeli európai uniós szabályozási keret jogi iránymutatást és egyértelműséget biztosítana számos tagállam számára és arra bátorítaná őket, hogy ruházzanak be a biohulladék-gazdálkodás területén; buzdítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a szelektív hulladékgyűjtési rendszerek bevezetésében, és határozzon meg kötelező erejű és nagyratörő célkitűzéseket az ilyen hulladékok újrahasznosítására vonatkozóan;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a 2002. július 22-i hatodik környezetvédelmi közösségi cselekvési program (2001–2010) 8. cikke (2) bekezdésének iv. pontja arra kötelezte a Bizottságot, hogy a természeti erőforrások és a hulladék fenntartható felhasználásának és kezelésének célkitűzésére irányuló egyik elsőbbségi intézkedésként dolgozzon ki jogszabályokat a biológiailag lebomló hulladékról, és ezért elfogadhatatlan, hogy 8 évvel később még mindig nem áll küszöbön jogalkotási javaslat; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a 2002. július 22-i hatodik környezetvédelmi közösségi cselekvési program (2001–2010) 8. cikke (2) bekezdésének iv. pontja arra kötelezte a Bizottságot, hogy a természeti erőforrások és a hulladék fenntartható felhasználásának és kezelésének célkitűzésére irányuló egyik elsőbbségi intézkedésként dolgozzon ki jogszabályokat a biológiailag lebomló hulladékról, és ezért elfogadhatatlan, hogy 8 évvel később még mindig nem áll küszöbön jogalkotási javaslat;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy hatásvizsgálatában dolgozzon ki javított biohulladék-gazdálkodási rendszert a szelektíven gyűjtött biohulladék újrahasznosítására, a mezőgazdasági és ökológiai előnyök érdekében történő komposztálás alkalmazására, a mechanikus/biológiai kezelési lehetőségekre, valamint a biohulladéknak energiaforrásként történő használatára vonatkozóan; úgy véli, hogy e hatásvizsgálatot kellene használni a biológiailag lebomló hulladékokra vonatkozó új uniós jogi keret elkészítésének alapjául; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy hatásvizsgálatában dolgozzon ki javított biohulladék-gazdálkodási rendszert a szelektíven gyűjtött biohulladék újrahasznosítására, a mezőgazdasági és ökológiai előnyök érdekében történő komposztálás alkalmazására, a mechanikus/biológiai kezelési lehetőségekre, valamint a biohulladéknak energiaforrásként történő használatára vonatkozóan; úgy véli, hogy e hatásvizsgálatot kellene használni a biológiailag lebomló hulladékokra vonatkozó új uniós jogi keret elkészítésének alapjául;

Felhasználás

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyeztetve határozzon meg kritériumokat a minőségi komposzt előállítására vonatkozóan, határozzon meg a végtermékekre vonatkozó minimumkövetelményeket a hulladékokról szóló keretirányelv 6. cikkének értelmében, amely lehetővé teszi a biohulladékok kezelése révén létrehozott különböző komposztfajták minőségének osztályozását egy integrált megközelítésen alapuló stratégia keretében, amely a minőségen kívül a termékek eredetének visszakövethetőségét és a biztonságos alkalmazást is garantálja; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyeztetve határozzon meg kritériumokat a minőségi komposzt előállítására vonatkozóan, határozzon meg a végtermékekre vonatkozó minimumkövetelményeket a hulladékokról szóló keretirányelv 6. cikkének értelmében, amely lehetővé teszi a biohulladékok kezelése révén létrehozott különböző komposztfajták minőségének osztályozását egy integrált megközelítésen alapuló stratégia keretében, amely a minőségen kívül a termékek eredetének visszakövethetőségét és a biztonságos alkalmazást is garantálja;

Energiaügy

| 7. | úgy véli, hogy az anaerob lebontás különösen hasznos a biohulladék tekintetében, ugyanis tápanyagban gazdag talajjavítót, fermentált anyagot és biogázt eredményez, amely biometánná alakítható vagy alapterhelési elektromos áram előállításához felhasználható megújuló energiaként alkalmazható; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az anaerob lebontás különösen hasznos a biohulladék tekintetében, ugyanis tápanyagban gazdag talajjavítót, fermentált anyagot és biogázt eredményez, amely biometánná alakítható vagy alapterhelési elektromos áram előállításához felhasználható megújuló energiaként alkalmazható;

| 8. | fontos feltételnek tartja, hogy annak érdekében, hogy a biohulladék elégetése megvalósítható alternatívát jelenthessen a hulladékkezelés hierarchiájában, azt energia-visszanyeréssel kell kombinálni; |
| --- | --- |

8.

fontos feltételnek tartja, hogy annak érdekében, hogy a biohulladék elégetése megvalósítható alternatívát jelenthessen a hulladékkezelés hierarchiájában, azt energia-visszanyeréssel kell kombinálni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a biohulladékok energetikai célú felhasználása során figyelemmel kell lenni az energiahatékonyság és a fenntartható fejlődés szempontjaira, ezért a leghatékonyabb módon kell felhasználni ezeket a termékeket; megismétli ezért, hogy a szelektív hulladékgyűjtés döntő fontosságú a hulladéklerakókról szóló irányelv (14) betartásához, továbbá minőségi alapanyagokkal szolgál a biológiailag lebomló szerves hulladékok újrahasznosításához és javítja az energia-visszanyerés hatékonyságát; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a biohulladékok energetikai célú felhasználása során figyelemmel kell lenni az energiahatékonyság és a fenntartható fejlődés szempontjaira, ezért a leghatékonyabb módon kell felhasználni ezeket a termékeket; megismétli ezért, hogy a szelektív hulladékgyűjtés döntő fontosságú a hulladéklerakókról szóló irányelv (14) betartásához, továbbá minőségi alapanyagokkal szolgál a biológiailag lebomló szerves hulladékok újrahasznosításához és javítja az energia-visszanyerés hatékonyságát;

| 10. | megállapítja, hogy a hulladék szeméttelepektől való eltérítése, az újrafeldolgozás és a biogáz-előállítás arányainak növelése érdekében semmilyen technológiai eszközt és lehetőséget sem szabad elvetni, amelyek maximalizálják a források újrafeldolgozását vagy hasznosítását; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy a hulladék szeméttelepektől való eltérítése, az újrafeldolgozás és a biogáz-előállítás arányainak növelése érdekében semmilyen technológiai eszközt és lehetőséget sem szabad elvetni, amelyek maximalizálják a források újrafeldolgozását vagy hasznosítását;

| 11. | úgy véli, hogy a biohulladék értékes megújuló erőforrás az elektromos áram, valamint a közlekedésben felhasznált bioüzemanyagok előállításához és a gázhálózatok táplálásához az általa kibocsátott biogáz (50–75 %-ban metán, illetve szén-dioxid) tisztítása és biometánná alakítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze és támogassa a biogáz biohulladékból való előállításának lehetőségeit; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a biohulladék értékes megújuló erőforrás az elektromos áram, valamint a közlekedésben felhasznált bioüzemanyagok előállításához és a gázhálózatok táplálásához az általa kibocsátott biogáz (50–75 %-ban metán, illetve szén-dioxid) tisztítása és biometánná alakítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze és támogassa a biogáz biohulladékból való előállításának lehetőségeit;

| 12. | hangsúlyozza, hogy fokozottan törekedni kell arra, hogy a biohulladékot ne lerakókban helyezzék el; tekintetben megjegyzi, hogy a biohulladék hozzájárulhat az EU azon célkitűzésének eléréséhez, hogy 2020-ra a megújuló energiák aránya legalább 20 % legyen, valamint az EU üzemanyag-minőségről szóló irányelvének céljához is; emlékeztet arra, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv támogatja a biomassza minden formájának megújuló energiaforrásként való felhasználását, ideértve a biohulladék energetikai hasznosítását is, és hogy a hulladékból nyert bioüzemanyagok duplán számítanak a közlekedésben való 10 %-os megújulóenergia-felhasználás célkitűzéséhez; ezért felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaik tekintetében egy integrált hulladékhierarchia-politika részeként vegyék fontolóra a hulladék biológiailag lebomló részének energetikai hasznosítását, és sürgeti őket a bevált gyakorlatok megosztására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy fokozottan törekedni kell arra, hogy a biohulladékot ne lerakókban helyezzék el; tekintetben megjegyzi, hogy a biohulladék hozzájárulhat az EU azon célkitűzésének eléréséhez, hogy 2020-ra a megújuló energiák aránya legalább 20 % legyen, valamint az EU üzemanyag-minőségről szóló irányelvének céljához is; emlékeztet arra, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv támogatja a biomassza minden formájának megújuló energiaforrásként való felhasználását, ideértve a biohulladék energetikai hasznosítását is, és hogy a hulladékból nyert bioüzemanyagok duplán számítanak a közlekedésben való 10 %-os megújulóenergia-felhasználás célkitűzéséhez; ezért felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaik tekintetében egy integrált hulladékhierarchia-politika részeként vegyék fontolóra a hulladék biológiailag lebomló részének energetikai hasznosítását, és sürgeti őket a bevált gyakorlatok megosztására;

Kutatás és innováció

| 13. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat a tudományos kutatás és a technológiai innováció ösztönzésére és támogatására a biohulladék-gazdálkodás területén; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat a tudományos kutatás és a technológiai innováció ösztönzésére és támogatására a biohulladék-gazdálkodás területén;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát a biohulladék-kezelési módszerekre vonatkozó kutatások mellett a talajhoz kapcsolódó előnyök, valamint az energetikai célú újrahasznosítás és a környezetre gyakorolt következmények mennyiségileg jobb meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is kötelezze el magát a biohulladék-kezelési módszerekre vonatkozó kutatások mellett a talajhoz kapcsolódó előnyök, valamint az energetikai célú újrahasznosítás és a környezetre gyakorolt következmények mennyiségileg jobb meghatározása érdekében;

Tudatosság és tájékoztatás

| 15. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a környezetvédelmi tudatosság növelését célzó intézkedéseket a biohulladékok területén, különösen az iskolákban és a felsőoktatási intézményekben, hogy ezzel is ösztönözzék a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló magatartásformákat és a biohulladék és a szilárd kommunális hulladék fenntartható kezelését, valamint hogy fogékonyabbá tegyék a polgárokat a hulladékmegelőzés és a szelektív hulladékgyűjtés, valamint a szelektív gyűjtés és a biohulladék biológiai kezelése előnyei iránt; hangsúlyozza a városok, az önkormányzatok és az önkormányzati vállalkozások fontos szerepét a polgároknak nyújtott tanácsadásban és tájékoztatásban a hulladékkezelés területén; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a környezetvédelmi tudatosság növelését célzó intézkedéseket a biohulladékok területén, különösen az iskolákban és a felsőoktatási intézményekben, hogy ezzel is ösztönözzék a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló magatartásformákat és a biohulladék és a szilárd kommunális hulladék fenntartható kezelését, valamint hogy fogékonyabbá tegyék a polgárokat a hulladékmegelőzés és a szelektív hulladékgyűjtés, valamint a szelektív gyűjtés és a biohulladék biológiai kezelése előnyei iránt; hangsúlyozza a városok, az önkormányzatok és az önkormányzati vállalkozások fontos szerepét a polgároknak nyújtott tanácsadásban és tájékoztatásban a hulladékkezelés területén;

Környezeti vonatkozások

| 16. | úgy véli, hogy – a talajba történő visszajuttatása révén – a kezelt biohulladékot fel kell használni a szerves anyagok megőrzése, valamint a tápanyag, különösen a foszfát teljes körforgásának biztosítása céljából, továbbá felszólítja a Bizottságot annak tudomásul vételére, hogy a foszfáttartalékok elfogadhatatlanul gyors iramban zajló kimerülésének mérséklésére vonatkozó hozzájárulásaik tekintetében meg kell vizsgálnia politikáit; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy – a talajba történő visszajuttatása révén – a kezelt biohulladékot fel kell használni a szerves anyagok megőrzése, valamint a tápanyag, különösen a foszfát teljes körforgásának biztosítása céljából, továbbá felszólítja a Bizottságot annak tudomásul vételére, hogy a foszfáttartalékok elfogadhatatlanul gyors iramban zajló kimerülésének mérséklésére vonatkozó hozzájárulásaik tekintetében meg kell vizsgálnia politikáit;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a szennyező anyagoktól mentes, biológiailag lebomló szerves hulladékokat értékes, minőségi komposzt előállítására felhasználható természeti erőforrásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a szennyező anyagoktól mentes, biológiailag lebomló szerves hulladékokat értékes, minőségi komposzt előállítására felhasználható természeti erőforrásnak kell tekinteni;

| 18. | úgy véli, hogy a mezőgazdaság jövője függ a talaj termékenységének megőrzésétől és helyreállításától is; megjegyzi, hogy a minőségi komposzt mezőgazdasági felhasználása hozzájárulhat a talaj termőképességének megőrzéséhez, vízmegtartó és szén-dioxid-megkötő képességének növeléséhez, valamint a műtrágyák használatának csökkentéséhez; hangsúlyozza a tagállamok szerepét a minőségi komposzt használatának biztosításában a termőföldeken; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a mezőgazdaság jövője függ a talaj termékenységének megőrzésétől és helyreállításától is; megjegyzi, hogy a minőségi komposzt mezőgazdasági felhasználása hozzájárulhat a talaj termőképességének megőrzéséhez, vízmegtartó és szén-dioxid-megkötő képességének növeléséhez, valamint a műtrágyák használatának csökkentéséhez; hangsúlyozza a tagállamok szerepét a minőségi komposzt használatának biztosításában a termőföldeken;

| 19. | rámutat, hogy a komposztálás során az elföldelt anyagok által kibocsátott gázok esetleg csak nehezen kontrollálhatók, ami a környezetre és a légkörre nézve komoly veszélyt jelenthet; emlékeztet arra, hogy a biológiailag lebomló kommunális hulladék megfelelő komposztálásához hozzátartozik a felszín alatti vizeknek a komposztálóüzemekből származó csurgalékvízzel szembeni védelme is; |
| --- | --- |

19.

rámutat, hogy a komposztálás során az elföldelt anyagok által kibocsátott gázok esetleg csak nehezen kontrollálhatók, ami a környezetre és a légkörre nézve komoly veszélyt jelenthet; emlékeztet arra, hogy a biológiailag lebomló kommunális hulladék megfelelő komposztálásához hozzátartozik a felszín alatti vizeknek a komposztálóüzemekből származó csurgalékvízzel szembeni védelme is;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a különböző szintű célkitűzések elérése tekintetében (az éghajlat felmelegedése, a talaj romlása és a talajerózió elleni küzdelem, a megújuló energiával kapcsolatos célok elérése) a szelektíven gyűjtött biohulladék komposztálásának és fermentálásának kombinációja, amennyiben megvalósítható, kétségkívül rendelkezik előnyökkel és támogatást érdemel; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a különböző szintű célkitűzések elérése tekintetében (az éghajlat felmelegedése, a talaj romlása és a talajerózió elleni küzdelem, a megújuló energiával kapcsolatos célok elérése) a szelektíven gyűjtött biohulladék komposztálásának és fermentálásának kombinációja, amennyiben megvalósítható, kétségkívül rendelkezik előnyökkel és támogatást érdemel;

| 21. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy javasoljon nemzeti célkitűzéseket a biohulladék újrafeldolgozására, amelyek korlátoznák a legkevésbé kívánatos hulladékgazdálkodási megoldásokkal – mint a lerakás vagy elégetés – kezelt biohulladék mennyiségét; |
| --- | --- |

21.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy javasoljon nemzeti célkitűzéseket a biohulladék újrafeldolgozására, amelyek korlátoznák a legkevésbé kívánatos hulladékgazdálkodási megoldásokkal – mint a lerakás vagy elégetés – kezelt biohulladék mennyiségét;

A hulladéklerakókról szóló irányelv betartása

| 22. | megismétli, hogy az ilyen hulladékok kezelésének a hulladékkezelési módok általános hierarchiájára kell alapulnia, amely a következőképen épül fel: megelőzés, újrahasznosítás, másfajta, többek között energetikai célú újrahasznosítás, és végső lehetőségként hulladéklerakókban való elhelyezés (1999/31/EK irányelv, 5. cikke és a 2008/98/EK irányelv (15)); kéri, hogy a Bizottság tegyen nagyobb erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy a hulladékrakókban való elhelyezésre vonatkozó rendelkezéseket az Unió egészében betartsák és alkalmazzák; |
| --- | --- |

22.

megismétli, hogy az ilyen hulladékok kezelésének a hulladékkezelési módok általános hierarchiájára kell alapulnia, amely a következőképen épül fel: megelőzés, újrahasznosítás, másfajta, többek között energetikai célú újrahasznosítás, és végső lehetőségként hulladéklerakókban való elhelyezés (1999/31/EK irányelv, 5. cikke és a 2008/98/EK irányelv (15)); kéri, hogy a Bizottság tegyen nagyobb erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy a hulladékrakókban való elhelyezésre vonatkozó rendelkezéseket az Unió egészében betartsák és alkalmazzák;

| 23. | megállapítja, hogy az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai és hulladékkezelési rendszerei különböznek egymástól, és hogy a lerakóban történő elhelyezés továbbra is a szilárd kommunális hulladék legelterjedtebb megsemmisítési módszere az Európai Unióban; felhívja a tagállamokat, hogy a legjobb gyakorlatok cseréje érdekében fokozzák együttműködésüket a biológiailag lebomló hulladékok kezelése terén; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai és hulladékkezelési rendszerei különböznek egymástól, és hogy a lerakóban történő elhelyezés továbbra is a szilárd kommunális hulladék legelterjedtebb megsemmisítési módszere az Európai Unióban; felhívja a tagállamokat, hogy a legjobb gyakorlatok cseréje érdekében fokozzák együttműködésüket a biológiailag lebomló hulladékok kezelése terén;

| 24. | úgy véli, hogy a mechanikai-biológiai kezelés (MBK) hatékony módja annak, hogy jelentős mennyiségű rothadékony hulladéktól szabadítsuk meg a szemétlerakókat, komposztálás, anaerob lebontás és energetikai hasznosítás céljával; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a mechanikai-biológiai kezelés (MBK) hatékony módja annak, hogy jelentős mennyiségű rothadékony hulladéktól szabadítsuk meg a szemétlerakókat, komposztálás, anaerob lebontás és energetikai hasznosítás céljával;

Gazdasági szempontok

| 25. | úgy véli, hogy pénzügyi ösztönzőkre van szükség a szelektív gyűjtés és más, az erőforrások visszanyerését maximalizáló biohulladék-gazdálkodási rendszerek elterjesztéséhez; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy pénzügyi ösztönzőkre van szükség a szelektív gyűjtés és más, az erőforrások visszanyerését maximalizáló biohulladék-gazdálkodási rendszerek elterjesztéséhez;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az európai komposztpiac fejlesztésének elősegítéséhez javítani kell a biohulladék-gazdálkodást és össze kell hangolni a komposztra vonatkozó minőségi előírásokat; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az európai komposztpiac fejlesztésének elősegítéséhez javítani kell a biohulladék-gazdálkodást és össze kell hangolni a komposztra vonatkozó minőségi előírásokat;

| 27. | úgy véli, hogy a káros anyagok beviteléből eredő többletköltségek megtérítésének alapját „a szennyező fizet” elvének kellene képeznie annak érdekében, hogy a biohulladék kihelyezésének káros külső hatásait ne a gazdálkodóknak kelljen megfizetniük; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a káros anyagok beviteléből eredő többletköltségek megtérítésének alapját „a szennyező fizet” elvének kellene képeznie annak érdekében, hogy a biohulladék kihelyezésének káros külső hatásait ne a gazdálkodóknak kelljen megfizetniük;

| 28. | hangsúlyozza, hogy számos tagállamban már létezik bizonyos infrastruktúra, de pénzügyi ösztönzőkre van szükség a biohulladékból származó lehetséges komposzt és fermentált anyagok, bioenergia- és bioüzemanyag-piac létrehozásához és kiépítéséhez; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy számos tagállamban már létezik bizonyos infrastruktúra, de pénzügyi ösztönzőkre van szükség a biohulladékból származó lehetséges komposzt és fermentált anyagok, bioenergia- és bioüzemanyag-piac létrehozásához és kiépítéséhez;

| 29. | hangsúlyozza a biohulladékból előállított, közlekedés céljára használt üzemanyagokban rejlő környezetvédelmi előnyöket; a hulladékhierarchia fényében felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék azt figyelembe a hulladékról szóló felülvizsgált keretirányelv alkalmazásakor, és kéri a Bizottságot, hogy foglalja bele a hulladékhierarchiát az alkalmazásra vonatkozó iránymutatásaiba; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a biohulladékból előállított, közlekedés céljára használt üzemanyagokban rejlő környezetvédelmi előnyöket; a hulladékhierarchia fényében felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék azt figyelembe a hulladékról szóló felülvizsgált keretirányelv alkalmazásakor, és kéri a Bizottságot, hogy foglalja bele a hulladékhierarchiát az alkalmazásra vonatkozó iránymutatásaiba;

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy foglalja bele a témát érintő minden jelenlegi vagy további hatástanulmányba annak kérdését, hogy milyen fajta gazdasági ösztönzőket, alapokat vagy támogatásokat lehet mozgósítani vagy létrehozni a biohulladék megfelelő kezelését lehetővé tevő technológiák kifejlesztésére és megvalósítására; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Bizottságot, hogy foglalja bele a témát érintő minden jelenlegi vagy további hatástanulmányba annak kérdését, hogy milyen fajta gazdasági ösztönzőket, alapokat vagy támogatásokat lehet mozgósítani vagy létrehozni a biohulladék megfelelő kezelését lehetővé tevő technológiák kifejlesztésére és megvalósítására;

*

* *

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 114., 2006.4.27., 9. o.

(2)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

(3)  HL C 271. E, 2002.11.7., 154. o.

(4)  HL C 66. E, 2009.3.20., 29. o.

(5)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

(6)  HL C 247. E, 2009.10.15., 18. o.

(7)  HL C 282. E, 2008.11.6., 281. o.

(8)  HL C 282. E, 2008.11.6., 138. o.

(9)  HL C 272. E, 2006.11.9., 59. o.

(10)  HL C 227. E, 2006.9.21., 599. o.

(11)  HL C 286. E, 2009.11.27., 81. o.

(12)  HL C 287. E, 2007.11.29., 135. o.

(13)  Feljegyzés a Tanács titkárságától, 2010. március 9., 7307/10. tanácsi dokumentum.

(14)  Az 1999/31/EK irányelv (17) preambulumbekezdése.

(15)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

---

2010. július 7., szerda

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/56

---

2010. július 7., szerdaA jegyzett társaságok igazgatóinak díjazása és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikái

P7_TA(2010)0265

Az Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a jegyzett társaságok igazgatóinak díjazásáról és a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiról (2010/2009(INI))

2011/C 351 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i bizottsági ajánlásra (C(2009)3159),

tekintettel a 2004/913/EK és a 2005/162/EK ajánlásnak a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási rendszere tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2009. április 30-i bizottsági ajánlásra (C(2009)3177),

tekintettel a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0362),

tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Fórum (FSB) felelősségteljes juttatási gyakorlatokra vonatkozó, 2009. április 2-i alapelveire és az azt kísérő 2009. szeptember 25-i végrehajtási szabályokra,

tekintettel az Európai Bankfelügyeletek Bizottsága (CEBS) által 2009. április 20-án elfogadott magas szintű elvekre a javadalmazásról,

tekintettel az Európai Bankfelügyeletek Bizottsága (CEBS) jelentésére a 2010. június 11-én elfogadott, javadalmazási politikákkal kapcsolatos magas szintű elvek nemzeti szintű végrehajtásáról,

tekintettel a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2010. januári javadalmazási elveire és standardértékelési módszertanára,

tekintettel az OECD 2010. februári „Vállalatirányítás és a pénzügyi válság – következtetések és kibontakozó bevált gyakorlatok az elvek végrehajtásának erősítése érdekében” című dokumentumára,

tekintettel 2010. május 18-i állásfoglalására a vállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekről (1),

tekintettel a Bizottság 2010. június 2-i zöld könyvére a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról és a javadalmazási politikákról (COM(2010)0284),

tekintettel a Bizottság 2010. június 2-i jelentésére a 2004/913/EK és a 2005/162/EK ajánlásnak a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási rendszere tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2009/385/EK bizottsági ajánlás (az igazgatók javadalmazásáról szóló 2009. évi ajánlás) uniós tagállamok általi alkalmazásáról (COM(2010)0285),

tekintettel a Bizottság 2010. június 2-i jelentésére a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló 2009/384/EK bizottsági ajánlás uniós tagállamok általi alkalmazásáról (COM(2010)0286),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0208/2010),

| A. | mivel a pénzügyi ágazatban és néhány tőzsdén jegyzett társaságnál a bérezési politika olyan, hogy a társaság kockázati profilját jelentősen befolyásolni képes beosztásban lévő munkatársak esetében a rövid távú nyereségszerzést jutalmazza, ami a munkavállalók, a megtakarítók, a befektetők és általánosságban a fenntartható fejlődés kárára megvalósuló, egyre kockázatosabb üzleti modellek kialakulásához vezet, |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi ágazatban és néhány tőzsdén jegyzett társaságnál a bérezési politika olyan, hogy a társaság kockázati profilját jelentősen befolyásolni képes beosztásban lévő munkatársak esetében a rövid távú nyereségszerzést jutalmazza, ami a munkavállalók, a megtakarítók, a befektetők és általánosságban a fenntartható fejlődés kárára megvalósuló, egyre kockázatosabb üzleti modellek kialakulásához vezet,

| B. | mivel a Bizottság pénzügyi intézmények vállalatirányításáról és a javadalmazási politikákról zöld könyve hangsúlyozza, hogy a hatékony ellenőrzési mechanizmusok hiánya jelentősen hozzájárult a pénzügyi intézmények túlzott kockázatvállalásához, valamint hogy a vállalatirányításnak figyelembe kell vennie a pénzügyi rendszer stabilitását, amit számos szereplő tevékenysége befolyásol, |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság pénzügyi intézmények vállalatirányításáról és a javadalmazási politikákról zöld könyve hangsúlyozza, hogy a hatékony ellenőrzési mechanizmusok hiánya jelentősen hozzájárult a pénzügyi intézmények túlzott kockázatvállalásához, valamint hogy a vállalatirányításnak figyelembe kell vennie a pénzügyi rendszer stabilitását, amit számos szereplő tevékenysége befolyásol,

| C. | mivel néhány pénzügyi intézmény túlzott és óvatlan kockázatvállalásra ösztönző nem megfelelő javadalmazási struktúrája szerepet játszott a jelenlegi pénzügyi, gazdasági és társadalmi válsághoz vezető kockázatok halmozódásában, ezért ez a politikusok és szabályozók körében az egyik legnagyobb aggodalomra okot adó kérdés, |
| --- | --- |

C.

mivel néhány pénzügyi intézmény túlzott és óvatlan kockázatvállalásra ösztönző nem megfelelő javadalmazási struktúrája szerepet játszott a jelenlegi pénzügyi, gazdasági és társadalmi válsághoz vezető kockázatok halmozódásában, ezért ez a politikusok és szabályozók körében az egyik legnagyobb aggodalomra okot adó kérdés,

| D. | mivel a pénzügyi intézményeknek vállalati társadalmi felelősségük részeként integrált módon tekintetbe kell venniük azt a társadalmi környezetet, amelyben az intézmény működik, továbbá valamennyi érintett fél, az ügyfelek, a részvényesek és az alkalmazottak érdekét, |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi intézményeknek vállalati társadalmi felelősségük részeként integrált módon tekintetbe kell venniük azt a társadalmi környezetet, amelyben az intézmény működik, továbbá valamennyi érintett fél, az ügyfelek, a részvényesek és az alkalmazottak érdekét,

| E. | mivel globális, európai és nemzeti szinten számos kezdeményezés indult a problémás javadalmazási gyakorlatok kérdésének megoldására, és mivel nem pusztán az egyenlő feltételek, hanem Európa globális versenyképességének biztosítása miatt, valamint a piacok közötti fenntartható és tisztességes verseny elősegítése miatt is lényeges a globálisan koordinált megközelítés, |
| --- | --- |

E.

mivel globális, európai és nemzeti szinten számos kezdeményezés indult a problémás javadalmazási gyakorlatok kérdésének megoldására, és mivel nem pusztán az egyenlő feltételek, hanem Európa globális versenyképességének biztosítása miatt, valamint a piacok közötti fenntartható és tisztességes verseny elősegítése miatt is lényeges a globálisan koordinált megközelítés,

| F. | mivel az FSB felelősségteljes juttatási gyakorlatokra vonatkozó alapelvei, melyekkel a G20-ak vezetői is egyetértettek, meghatározzák a felelősségteljes javadalmazási gyakorlatok öt elemét, és tekintettel ezen elvek egyidejű végrehajtása elősegítésének fontosságára, |
| --- | --- |

F.

mivel az FSB felelősségteljes juttatási gyakorlatokra vonatkozó alapelvei, melyekkel a G20-ak vezetői is egyetértettek, meghatározzák a felelősségteljes javadalmazási gyakorlatok öt elemét, és tekintettel ezen elvek egyidejű végrehajtása elősegítésének fontosságára,

| G. | mivel a javadalmazási politikákkal kapcsolatban közösen megállapított elveket és a már meghozott intézkedéseket folyamatosan értékelni kell, és szükség esetén azokat ki kell igazítani az Európán belüli egységes feltételrendszer és az európai pénzügyi ágazat világszintű versenyképességének biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel a javadalmazási politikákkal kapcsolatban közösen megállapított elveket és a már meghozott intézkedéseket folyamatosan értékelni kell, és szükség esetén azokat ki kell igazítani az Európán belüli egységes feltételrendszer és az európai pénzügyi ágazat világszintű versenyképességének biztosítása érdekében,

| H. | mivel számos tudományos kutatás és a gyakorlati tapasztalat is bebizonyította, hogy a nem kötelező jellegű ajánlások csak korlátozott hatást gyakorolnak a javadalmazási politikákra, ami megerősíti, hogy erősebb eszközre van szükség az alapelvek tiszteletben tartásának biztosításához, |
| --- | --- |

H.

mivel számos tudományos kutatás és a gyakorlati tapasztalat is bebizonyította, hogy a nem kötelező jellegű ajánlások csak korlátozott hatást gyakorolnak a javadalmazási politikákra, ami megerősíti, hogy erősebb eszközre van szükség az alapelvek tiszteletben tartásának biztosításához,

| I. | mivel a bizottsági jelentés szerint annak ellenére, hogy a válság a javadalmazási politikák jelentős reformjára ösztönzött, a Bizottság ajánlásait csak 16 tagállam alkalmazta részben vagy egészben, |
| --- | --- |

I.

mivel a bizottsági jelentés szerint annak ellenére, hogy a válság a javadalmazási politikák jelentős reformjára ösztönzött, a Bizottság ajánlásait csak 16 tagállam alkalmazta részben vagy egészben,

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli a Bizottság és az FSB kezdeményezéseit a pénzügyi ágazat és általában a jegyzett társaságok jövedelmezési politikáival kapcsolatban; úgy véli azonban, hogy a pénzügyi intézményeket érintő további, a javadalmazási politikára és a tőkekövetelményekre vonatkozó szabályozás bevezetésekor arányosan kell tekintetbe venni a pénzügyi vállalkozás méretét és így tevékenységének hozzájárulását a rendszerkockázathoz; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság és az FSB kezdeményezéseit a pénzügyi ágazat és általában a jegyzett társaságok jövedelmezési politikáival kapcsolatban; úgy véli azonban, hogy a pénzügyi intézményeket érintő további, a javadalmazási politikára és a tőkekövetelményekre vonatkozó szabályozás bevezetésekor arányosan kell tekintetbe venni a pénzügyi vállalkozás méretét és így tevékenységének hozzájárulását a rendszerkockázathoz;

| 2. | tudomásul veszi a a tőkekövetelmény-irányelvekről szóló jelentés javaslatait, melyek kötelező erejű elveket indítványoznak a pénzügyi ágazat javadalmazási politikája vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a a tőkekövetelmény-irányelvekről szóló jelentés javaslatait, melyek kötelező erejű elveket indítványoznak a pénzügyi ágazat javadalmazási politikája vonatkozásában;

A javadalmazás hatékony szabályozása

| 3. | hangsúlyozza, hogy a felügyeleti hatóságok feladata annak eldöntése, hogy egy pénzügyi intézmény vagy jegyzett társaság rendelkezzen-e javadalmazási bizottsággal; a döntést az intézmények és társaságok mérete, belső szervezete és tevékenységük jellege, köre és összetettsége alapján kell meghozniuk; úgy véli, hogy amennyiben a felügyelet helyénvalónak ítéli, a javadalmazási politikát a javadalmazási bizottságnak kell meghatároznia, melynek függetlennek és a részvényesek, valamint a felügyeletek által elszámoltathatónak kell lennie; e bizottságnak szorosan együtt kell működnie a vállalat kockázatkezelési bizottságával a javadalmazási rendszerben meglévő ösztönzők értékelésében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a felügyeleti hatóságok feladata annak eldöntése, hogy egy pénzügyi intézmény vagy jegyzett társaság rendelkezzen-e javadalmazási bizottsággal; a döntést az intézmények és társaságok mérete, belső szervezete és tevékenységük jellege, köre és összetettsége alapján kell meghozniuk; úgy véli, hogy amennyiben a felügyelet helyénvalónak ítéli, a javadalmazási politikát a javadalmazási bizottságnak kell meghatároznia, melynek függetlennek és a részvényesek, valamint a felügyeletek által elszámoltathatónak kell lennie; e bizottságnak szorosan együtt kell működnie a vállalat kockázatkezelési bizottságával a javadalmazási rendszerben meglévő ösztönzők értékelésében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a javadalmazási bizottság hozzáfér a szerződések tartalmához, és a bizottság részéről vizsgált szerződéseket úgy állítják össze, hogy a súlyos gondatlanságot fizetéscsökkentéssel lehessen szankcionálni. Súlyos gondatlanságnak tekintendő, amikor a szükséges körültekintést különösen nem tartják tiszteletben, mely esetben a javadalmazási bizottságnak biztosítania kell, hogy a levonás ne csak szimbolikus legyen, hanem jelentős mértékben járuljon hozzá az okozott kár kifizetéséhez. Ösztönözni kell továbbá a pénzintézeteket a bonus-malus rendszer alkalmazására, amely a teljesítményfüggő juttatás visszafizetését jelenti azt követően, hogy fény derült a gyenge teljesítményre; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a javadalmazási bizottság hozzáfér a szerződések tartalmához, és a bizottság részéről vizsgált szerződéseket úgy állítják össze, hogy a súlyos gondatlanságot fizetéscsökkentéssel lehessen szankcionálni. Súlyos gondatlanságnak tekintendő, amikor a szükséges körültekintést különösen nem tartják tiszteletben, mely esetben a javadalmazási bizottságnak biztosítania kell, hogy a levonás ne csak szimbolikus legyen, hanem jelentős mértékben járuljon hozzá az okozott kár kifizetéséhez. Ösztönözni kell továbbá a pénzintézeteket a bonus-malus rendszer alkalmazására, amely a teljesítményfüggő juttatás visszafizetését jelenti azt követően, hogy fény derült a gyenge teljesítményre;

| 5. | úgy véli, hogy a javadalmazási bizottság elnökének és szavazati joggal felruházott tagjainak az igazgatóság olyan tagjai közül kell kikerülniük, akik az érintett pénzügyi intézményben vagy jegyzett társaságnál nem látnak el semmilyen vezetői feladatot. Úgy véli, hogy az igazgatóknak és az igazgatóság tagjainak kerülniük kell, hogy egyéb vállalatok igazgatótanácsainak is tagjai legyenek, amennyiben ez lehetőséget teremt bármely összeférhetetlenségre; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a javadalmazási bizottság elnökének és szavazati joggal felruházott tagjainak az igazgatóság olyan tagjai közül kell kikerülniük, akik az érintett pénzügyi intézményben vagy jegyzett társaságnál nem látnak el semmilyen vezetői feladatot. Úgy véli, hogy az igazgatóknak és az igazgatóság tagjainak kerülniük kell, hogy egyéb vállalatok igazgatótanácsainak is tagjai legyenek, amennyiben ez lehetőséget teremt bármely összeférhetetlenségre;

| 6. | úgy véli, hogy a részvényeseknek, ahol helyénvaló, lehetőséget kell kapniuk a fenntartható javadalmazási politikák kialakításában való részvételre, és ezért a vállalati közgyűlésen egy, a javadalmazási jelentésről szóló nem kötelező érvényű szavazás révén lehetőséget biztosíthatnának számukra a javadalmazási politikáról kialakított álláspontjuk kinyilvánítására; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a részvényeseknek, ahol helyénvaló, lehetőséget kell kapniuk a fenntartható javadalmazási politikák kialakításában való részvételre, és ezért a vállalati közgyűlésen egy, a javadalmazási jelentésről szóló nem kötelező érvényű szavazás révén lehetőséget biztosíthatnának számukra a javadalmazási politikáról kialakított álláspontjuk kinyilvánítására;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a nem vezetői feladatot ellátó igazgatósági tagok javadalmazása csak rögzített fizetés lehet és nem tartalmazhat teljesítmény- vagy részvényalapú részt; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a nem vezetői feladatot ellátó igazgatósági tagok javadalmazása csak rögzített fizetés lehet és nem tartalmazhat teljesítmény- vagy részvényalapú részt;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kockázatkezeléssel foglalkozó igazgatósági tagoknak függetleneknek kell lenniük az általuk ellenőrzött részlegektől, megfelelő felhatalmazással kell rendelkezniük és az adott vállalati részlegek teljesítményétől független javadalmazásban kell részesülniük; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a kockázatkezeléssel foglalkozó igazgatósági tagoknak függetleneknek kell lenniük az általuk ellenőrzött részlegektől, megfelelő felhatalmazással kell rendelkezniük és az adott vállalati részlegek teljesítményétől független javadalmazásban kell részesülniük;

A javadalmazás és az óvatos kockázatvállalás hatékony társítása

| 9. | hangsúlyozza, hogy a javadalmazásnak igazodnia kell minden fajta kockázathoz, szimmetrikusnak kell lennie a kockázati következményekkel, és érzékenynek kell lennie a cég átfogó teljesítményét és stabilitását befolyásoló, fennálló és lehetséges kockázatok időtartamára; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a javadalmazásnak igazodnia kell minden fajta kockázathoz, szimmetrikusnak kell lennie a kockázati következményekkel, és érzékenynek kell lennie a cég átfogó teljesítményét és stabilitását befolyásoló, fennálló és lehetséges kockázatok időtartamára;

| 10. | rámutat arra, hogy az igazgatóknak a jegyzett társaságok irányításakor nem kellene személyes pénzügyi érdekeiket követniük; úgy véli, hogy az igazgatók jövedelmük változó részéhez kapcsolódó személyes pénzügyi érdeke számos alkalommal ellentétes a vállalat hosszú távú érdekeivel, ideértve az alkalmazottak és a részvényesek érdekeit is; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy az igazgatóknak a jegyzett társaságok irányításakor nem kellene személyes pénzügyi érdekeiket követniük; úgy véli, hogy az igazgatók jövedelmük változó részéhez kapcsolódó személyes pénzügyi érdeke számos alkalommal ellentétes a vállalat hosszú távú érdekeivel, ideértve az alkalmazottak és a részvényesek érdekeit is;

| 11. | úgy véli, hogy a javadalmazási rendszereknek arányosnak kell lenniük a pénzügyi intézmények méretével, belső szervezetével és összetettségével, valamint tükrözniük kell a különböző pénzügyi szektorok – a banki, a biztosítási és az alapkezelő szektor – közötti eltéréseket; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a javadalmazási rendszereknek arányosnak kell lenniük a pénzügyi intézmények méretével, belső szervezetével és összetettségével, valamint tükrözniük kell a különböző pénzügyi szektorok – a banki, a biztosítási és az alapkezelő szektor – közötti eltéréseket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a felső vezetők, a kockázatvállalásért felelős és ellenőrzési funkciókat ellátó alkalmazottak működési kockázatának kezelésére szolgáló folyamatokat a felügyeletnek kell felülvizsgálnia és alaposan ellenőriznie; úgy véli, hogy ezeket az eljárásokat a teljes javadalmazásuk – beleértve a nyugdíjellátást is – mértéke alapján ezen személyzeti kategóriákba tartozó alkalmazottakra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a felső vezetők, a kockázatvállalásért felelős és ellenőrzési funkciókat ellátó alkalmazottak működési kockázatának kezelésére szolgáló folyamatokat a felügyeletnek kell felülvizsgálnia és alaposan ellenőriznie; úgy véli, hogy ezeket az eljárásokat a teljes javadalmazásuk – beleértve a nyugdíjellátást is – mértéke alapján ezen személyzeti kategóriákba tartozó alkalmazottakra is alkalmazni kell;

| 13. | úgy véli, hogy a változó javadalmazás szintjét a teljesítményre vonatkozó, előre meghatározott és mérhető, a vállalat hosszú távú fenntarthatóságát elősegítő kritériumok alapján kell meghatározni; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a változó javadalmazás szintjét a teljesítményre vonatkozó, előre meghatározott és mérhető, a vállalat hosszú távú fenntarthatóságát elősegítő kritériumok alapján kell meghatározni;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a teljesítményfüggő javadalmazásnak össze kell kapcsolnia a rendelkezésre álló bónusz mennyiségét a cég általános teljesítményével és tőkealapjával, miközben az alkalmazottak egyéni teljesítményétől függő javadalmazásnak az alkalmazott és az érintett vállalati egység teljesítménye, valamint az intézmény átfogó eredményei együttes értékelésén kell alapulnia; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a teljesítményfüggő javadalmazásnak össze kell kapcsolnia a rendelkezésre álló bónusz mennyiségét a cég általános teljesítményével és tőkealapjával, miközben az alkalmazottak egyéni teljesítményétől függő javadalmazásnak az alkalmazott és az érintett vállalati egység teljesítménye, valamint az intézmény átfogó eredményei együttes értékelésén kell alapulnia;

| 15. | úgy véli, hogy az igazgatók jövedelmük változó részéhez kapcsolódó személyes pénzügyi érdeke számos alkalommal ellentétes a vállalat hosszú távú érdekeivel; hangsúlyozza, hogy az igazgatók és a kockázati profilra kihatással lévő döntéshozatalért felelős egyéb munkatársak javadalmazási politikájának összhangban kell lennie a kiegyensúlyozott és funkcionális kockázatkezeléssel, és hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a javadalmazás állandó és változó elemei között; olyan eszközök általános bevezetésére szólít fel, amelyek lehetővé teszik azon alkalmazottak javadalmazásában a változó elemek csökkentését és akár visszavonását is, akik teljesítményének köszönhetően a társaság eredményei romlanak; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az igazgatók jövedelmük változó részéhez kapcsolódó személyes pénzügyi érdeke számos alkalommal ellentétes a vállalat hosszú távú érdekeivel; hangsúlyozza, hogy az igazgatók és a kockázati profilra kihatással lévő döntéshozatalért felelős egyéb munkatársak javadalmazási politikájának összhangban kell lennie a kiegyensúlyozott és funkcionális kockázatkezeléssel, és hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a javadalmazás állandó és változó elemei között; olyan eszközök általános bevezetésére szólít fel, amelyek lehetővé teszik azon alkalmazottak javadalmazásában a változó elemek csökkentését és akár visszavonását is, akik teljesítményének köszönhetően a társaság eredményei romlanak;

| 16. | úgy véli, hogy nemcsak a mennyiségi intézkedéseket, hanem a minőséghez kapcsolódó teljesítménykritériumokat és az emberi értékítéletet is figyelembe kell venni a változó javadalmazás szintjének meghatározásakor; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy nemcsak a mennyiségi intézkedéseket, hanem a minőséghez kapcsolódó teljesítménykritériumokat és az emberi értékítéletet is figyelembe kell venni a változó javadalmazás szintjének meghatározásakor;

| 17. | úgy véli, hogy garantált bónuszok nem képezhetik részét a javadalmazási terveknek; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy garantált bónuszok nem képezhetik részét a javadalmazási terveknek;

| 18. | nemcsak etikai megfontolásból, hanem a társadalmi igazságosság és a gazdasági fenntarthatóság szempontjából is úgy véli, hogy egy vállalatnál a legmagasabb és a legalacsonyabb jövedelem közötti különbségnek ésszerűnek kell lennie; |
| --- | --- |

18.

nemcsak etikai megfontolásból, hanem a társadalmi igazságosság és a gazdasági fenntarthatóság szempontjából is úgy véli, hogy egy vállalatnál a legmagasabb és a legalacsonyabb jövedelem közötti különbségnek ésszerűnek kell lennie;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak a kockázatkezelési és az operatív részleg között esetlegesen felmerülő konfliktusok kezelésére belső eljárást kell kialakítaniuk, amelyet a felügyeletnek jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak a kockázatkezelési és az operatív részleg között esetlegesen felmerülő konfliktusok kezelésére belső eljárást kell kialakítaniuk, amelyet a felügyeletnek jóvá kell hagynia;

| 20. | hangsúlyozza, hogy ezeket az elveket ki kell terjeszteni valamennyi olyan alkalmazott javadalmazására, akik szakmai tevékenysége lényeges hatással van társaságuk kockázati profiljára, beleértve a felső vezetést, a kockázatot vállaló és ellenőrző funkciókat ellátó, valamint azon alkalmazottakat, akik teljes javadalmazásuk miatt, beleértve a nyugdíjellátást, szintén ebbe a sávba tartoznak; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy ezeket az elveket ki kell terjeszteni valamennyi olyan alkalmazott javadalmazására, akik szakmai tevékenysége lényeges hatással van társaságuk kockázati profiljára, beleértve a felső vezetést, a kockázatot vállaló és ellenőrző funkciókat ellátó, valamint azon alkalmazottakat, akik teljes javadalmazásuk miatt, beleértve a nyugdíjellátást, szintén ebbe a sávba tartoznak;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a vállalati igazgatókat, tisztviselőket és felső vezetőket a vállalatvezetés során meghozott kockázatos vagy hanyag döntések és intézkedések miatti követelések ellen megvédeni hivatott igazgatói és tisztviselői felelősségbiztosítás nincs összhangban a fenntartható kockázatkezeléssel a javadalmazás terén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a vállalati igazgatókat, tisztviselőket és felső vezetőket a vállalatvezetés során meghozott kockázatos vagy hanyag döntések és intézkedések miatti követelések ellen megvédeni hivatott igazgatói és tisztviselői felelősségbiztosítás nincs összhangban a fenntartható kockázatkezeléssel a javadalmazás terén;

A javadalmazási csomag kiegyensúlyozott szerkezete

| 22. | hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúly kell legyen a változó és a rögzített javadalmazás között; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúly kell legyen a változó és a rögzített javadalmazás között;

| 23. | javasolja, hogy változó javadalmazást csak abban az esetben fizessenek, ha az fenntartható az intézmény pénzügyi helyzete és tőkealapja fényében és indokolt a cég hosszú távú teljesítménye alapján; úgy véli, hogy a pénzintézetek esetében az illetékes felügyeleti hatóságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy korlátozza a változó javadalmazás átfogó összegét a saját tőke erősítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy változó javadalmazást csak abban az esetben fizessenek, ha az fenntartható az intézmény pénzügyi helyzete és tőkealapja fényében és indokolt a cég hosszú távú teljesítménye alapján; úgy véli, hogy a pénzintézetek esetében az illetékes felügyeleti hatóságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy korlátozza a változó javadalmazás átfogó összegét a saját tőke erősítése érdekében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a változó javadalmazási összetevő jelentős hányadát megfelelő későbbi időszakra kell halasztani; az összetevők arányát és a halasztási időszak hosszát az üzleti ciklusnak, a vállalat természetének és kockázatainak, valamint a kérdéses alkalmazott tevékenységeinek megfelelően kell meghatározni. A halasztási szabályok szerinti javadalmazási jogosultság legfeljebb időarányosan illesse meg az alkalmazottat; a változó javadalmazási összetevők legalább 40 %-ának kifizetését el kell halasztani; különösen magas összegű változó javadalmazási összetevő esetében az összeg legalább 60 %-ának a kifizetését el kell halasztani, és a halasztási időszak legalább öt év legyen; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a változó javadalmazási összetevő jelentős hányadát megfelelő későbbi időszakra kell halasztani; az összetevők arányát és a halasztási időszak hosszát az üzleti ciklusnak, a vállalat természetének és kockázatainak, valamint a kérdéses alkalmazott tevékenységeinek megfelelően kell meghatározni. A halasztási szabályok szerinti javadalmazási jogosultság legfeljebb időarányosan illesse meg az alkalmazottat; a változó javadalmazási összetevők legalább 40 %-ának kifizetését el kell halasztani; különösen magas összegű változó javadalmazási összetevő esetében az összeg legalább 60 %-ának a kifizetését el kell halasztani, és a halasztási időszak legalább öt év legyen;

| 25. | úgy véli, hogy a változó javadalmazás jelentős részét készpénztől eltérő eszközben, például hátrasorolt adósságban, feltételes tőkében, részvényekben vagy részvényekhez kötődő eszközökben kell kifizetni, amennyiben ezek az eszközök a hosszú távú értékteremtéssel és a kockázat időhorizontjával kapcsolatos ösztönzők; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a változó javadalmazás jelentős részét készpénztől eltérő eszközben, például hátrasorolt adósságban, feltételes tőkében, részvényekben vagy részvényekhez kötődő eszközökben kell kifizetni, amennyiben ezek az eszközök a hosszú távú értékteremtéssel és a kockázat időhorizontjával kapcsolatos ösztönzők;

| 26. | úgy véli, hogy a bónuszokkal kapcsolatos szabad választási lehetőség elkerülése érdekében a javadalmazási politikáknak a teljes javadalmazásra kellene vonatkozniuk, beleértve a nyugdíjakat és fizetéseket; ezenkívül úgy véli, hogy a hosszú távú ösztönzők összehangolása érdekében a „nyugdíjbónuszokat” készpénztől eltérő eszközben, például hátrasorolt adósságban, feltételes tőkében, részvényekben vagy részvényekhez kötődő eszközökben kell kifizetni; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a bónuszokkal kapcsolatos szabad választási lehetőség elkerülése érdekében a javadalmazási politikáknak a teljes javadalmazásra kellene vonatkozniuk, beleértve a nyugdíjakat és fizetéseket; ezenkívül úgy véli, hogy a hosszú távú ösztönzők összehangolása érdekében a „nyugdíjbónuszokat” készpénztől eltérő eszközben, például hátrasorolt adósságban, feltételes tőkében, részvényekben vagy részvényekhez kötődő eszközökben kell kifizetni;

| 27. | javasolja, hogy a munkaviszonynak a munkaszerződésben meghatározott időpont előtti megszűnése esetén határozzák meg, hogy az igazgatók végkielégítése legfeljebb kétévnyi rögzített fizetésük összege lehet („arany ejtőernyő”), és töröljék el a végkielégítést, amennyiben nem megfelelő teljesítmény miatt mondanak fel vagy az illető önként távozik; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy a munkaviszonynak a munkaszerződésben meghatározott időpont előtti megszűnése esetén határozzák meg, hogy az igazgatók végkielégítése legfeljebb kétévnyi rögzített fizetésük összege lehet („arany ejtőernyő”), és töröljék el a végkielégítést, amennyiben nem megfelelő teljesítmény miatt mondanak fel vagy az illető önként távozik;

| 28. | felszólít a nemek közti egyenlőség elvének a javadalmazási politikák kialakításánál való figyelembe vételére; |
| --- | --- |

28.

felszólít a nemek közti egyenlőség elvének a javadalmazási politikák kialakításánál való figyelembe vételére;

| 29. | ismételten hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokon belüli megkülönböztetés minden formáját szankcionálni kell, többek között a javadalmazási politikák meghatározásakor, a szakmai előmenetel során és a vezető beosztottak felvételi folyamatában; |
| --- | --- |

29.

ismételten hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokon belüli megkülönböztetés minden formáját szankcionálni kell, többek között a javadalmazási politikák meghatározásakor, a szakmai előmenetel során és a vezető beosztottak felvételi folyamatában;

Hatékony felügyeleti ellenőrzés és a részvényesek szerepvállalása

| 30. | úgy véli, hogy a cégeknek egyértelmű, átfogó és időszerű információkat kell közzétenniük javadalmazási gyakorlatukról, és a felügyeleti hatóságoknak minden olyan információhoz hozzá kell férniük, amely szükséges az alkalmazott gyakorlatok megfelelőségének értékeléséhez; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a cégeknek egyértelmű, átfogó és időszerű információkat kell közzétenniük javadalmazási gyakorlatukról, és a felügyeleti hatóságoknak minden olyan információhoz hozzá kell férniük, amely szükséges az alkalmazott gyakorlatok megfelelőségének értékeléséhez;

| 31. | teljes átláthatóságot követel az állami vállalatok részéről is a javadalmazási politikával és a náluk érvényben lévő nyereségrészesedéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

31.

teljes átláthatóságot követel az állami vállalatok részéről is a javadalmazási politikával és a náluk érvényben lévő nyereségrészesedéssel kapcsolatban;

| 32. | kéri továbbá, hogy hozzák nyilvánosságra a vállalatok – köztük az állami vállalatok –magánnyugdíj és nyugdíj-kiegészítési programjait; |
| --- | --- |

32.

kéri továbbá, hogy hozzák nyilvánosságra a vállalatok – köztük az állami vállalatok –magánnyugdíj és nyugdíj-kiegészítési programjait;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy a Pénzügyi Stabilitási Testület által lefektetett és a G20-ak által 2009 szeptemberében jóváhagyott elvekkel összhangban szigorítsa a 2009. április 30-i ajánlásaiban foglalt, a fizetési struktúrára és a felelősségteljes kockázatvállalásra vonatkozó előírásokat; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy a Pénzügyi Stabilitási Testület által lefektetett és a G20-ak által 2009 szeptemberében jóváhagyott elvekkel összhangban szigorítsa a 2009. április 30-i ajánlásaiban foglalt, a fizetési struktúrára és a felelősségteljes kockázatvállalásra vonatkozó előírásokat;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy a tőkekövetelmény-irányelvről szóló jelentésben a bankszektorra vonatkozó javaslatok alapján fogadjon el erős és kötelező érvényű elveket a pénzügyi ágazat javadalmazási politikája vonatkozásában, és az ezeket az elveket tiszteletben nem tartó jegyzett társaságok esetében alkalmazza a „tartsd be vagy indokold meg” elvén alapuló megnevezés gyakorlatát; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy a tőkekövetelmény-irányelvről szóló jelentésben a bankszektorra vonatkozó javaslatok alapján fogadjon el erős és kötelező érvényű elveket a pénzügyi ágazat javadalmazási politikája vonatkozásában, és az ezeket az elveket tiszteletben nem tartó jegyzett társaságok esetében alkalmazza a „tartsd be vagy indokold meg” elvén alapuló megnevezés gyakorlatát;

| 35. | felhívja a pénzügyi ágazatban működő felügyeleti szerveket, hogy léptessék életbe a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által 2010 januárjában javasolt kompenzációs elveket és normaértékelési módszereket; |
| --- | --- |

35.

felhívja a pénzügyi ágazatban működő felügyeleti szerveket, hogy léptessék életbe a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által 2010 januárjában javasolt kompenzációs elveket és normaértékelési módszereket;

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az egymillió eurót meghaladó fizetési kategóriába sorolt személyek számának közzétételével foglalkozó, a fizetésekre, hosszú távú jutalmazásra, bónuszra, és nyugdíjjárulékra is kiterjedő közös nemzetközi struktúra létrehozását; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az egymillió eurót meghaladó fizetési kategóriába sorolt személyek számának közzétételével foglalkozó, a fizetésekre, hosszú távú jutalmazásra, bónuszra, és nyugdíjjárulékra is kiterjedő közös nemzetközi struktúra létrehozását;

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a belső és külső ellenőrök szerepét a hatékony vállalatirányítás teljes körű biztosításának részeként; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a belső és külső ellenőrök szerepét a hatékony vállalatirányítás teljes körű biztosításának részeként;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nem ügyvezető igazgatók szerepének megerősítését, beleértve egyrészt annak szavatolását, hogy a vállalatok folyamatos képzést és független javadalmazási csomagokat biztosítsanak, amelyek tükrözik a nem ügyvezető igazgatók független szerepét, másrészt a felügyeleteknek történő jogkör biztosítását, hogy meghallgathassák az „engedéllyel rendelkező személyeket”; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nem ügyvezető igazgatók szerepének megerősítését, beleértve egyrészt annak szavatolását, hogy a vállalatok folyamatos képzést és független javadalmazási csomagokat biztosítsanak, amelyek tükrözik a nem ügyvezető igazgatók független szerepét, másrészt a felügyeleteknek történő jogkör biztosítását, hogy meghallgathassák az „engedéllyel rendelkező személyeket”;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslataiban tisztázza a felügyeleti hatóságok szerepét a javadalmazási politika terén; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslataiban tisztázza a felügyeleti hatóságok szerepét a javadalmazási politika terén;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a változó javadalmazás nem fizethető olyan eszközök vagy módszerek révén, amelyek megkönnyítik az erre a javadalmazásra vonatkozó jövedelemadó befizetésének elkerülését; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a változó javadalmazás nem fizethető olyan eszközök vagy módszerek révén, amelyek megkönnyítik az erre a javadalmazásra vonatkozó jövedelemadó befizetésének elkerülését;

| 41. | sürgeti annak biztosítását, hogy a javadalmazások szabályozásakor ne sérüljenek a szerződésekben szavatolt alapvető jogok, különös tekintettel a szociális partnerek azon jogára, hogy – a nemzeti törvényekkel és gyakorlattal összhangban – kollektív szerződéseket kössenek és érvényesítsenek; |
| --- | --- |

41.

sürgeti annak biztosítását, hogy a javadalmazások szabályozásakor ne sérüljenek a szerződésekben szavatolt alapvető jogok, különös tekintettel a szociális partnerek azon jogára, hogy – a nemzeti törvényekkel és gyakorlattal összhangban – kollektív szerződéseket kössenek és érvényesítsenek;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy egy újabb pénzügyi válság elkerülése érdekében hozzon létre egy európai válságkezelő keretet, figyelembe véve az olyan nemzetközi testületek kezdeményezéseit, mint a G20 vagy az IMF; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy egy újabb pénzügyi válság elkerülése érdekében hozzon létre egy európai válságkezelő keretet, figyelembe véve az olyan nemzetközi testületek kezdeményezéseit, mint a G20 vagy az IMF;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy a tőzsdén jegyzett és a pénzügyi szolgáltató társaságokat emlékeztessék társadalmi felelősségvállalásukra, márkaarculatuk romlására, valamint annak szükségességére, hogy példamutató szerepet játsszanak egy virágzó nemzetközi közegben; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy a tőzsdén jegyzett és a pénzügyi szolgáltató társaságokat emlékeztessék társadalmi felelősségvállalásukra, márkaarculatuk romlására, valamint annak szükségességére, hogy példamutató szerepet játsszanak egy virágzó nemzetközi közegben;

| 44. | úgy véli, hogy a nem együttműködő országokban folytatott tevékenységek, illetve az ott működő leányvállalatok fenntartása ellentétes a vállalatok hosszú távú érdekeivel, és kéri, hogy a G-20-ak által Londonban és Pittsburghben bejelentett feladatok megvalósítására dolgozzanak ki az adóparadicsomok megszüntetésére irányuló európai stratégiát; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a nem együttműködő országokban folytatott tevékenységek, illetve az ott működő leányvállalatok fenntartása ellentétes a vállalatok hosszú távú érdekeivel, és kéri, hogy a G-20-ak által Londonban és Pittsburghben bejelentett feladatok megvalósítására dolgozzanak ki az adóparadicsomok megszüntetésére irányuló európai stratégiát;

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az uniós és nemzeti felügyeleti hatóságoknak. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az uniós és nemzeti felügyeleti hatóságoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0165.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/61

---

2010. július 7., szerdaA határokon átnyúló válságkezelés a banki ágazatban

P7_TA(2010)0276

Az Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló válságkezelésről a banki ágazatban (2010/2006(INI))

2011/C 351 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

tekintettel a pénzpiacokra vonatkozó keretrendszer végrehajtásának cselekvési tervéről szóló bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Bizottságnak „A banki ágazatban a határokon átnyúló válságkezelés európai uniós keretéről” című, 2009. október 20-i közleményére (COM(2009)0561),

tekintettel a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2009. szeptember 23-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2009)0499),

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2009. szeptember 23-i tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2009)0500),

tekintettel az Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló, 2009. szeptember 23-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2009)0501),

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

tekintettel a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

tekintettel a Tanács 1976. december 13-i 77/91/EGK második irányelvére a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról (6), a Tanács 1978. október 9-i 78/855/EGK harmadik irányelvére a részvénytársaságok egyesüléséről (7) és a Tanács 1982. december 17-i 82/891/EGK hatodik irányelvére a részvénytársaságok szétválásáról (8),

tekintettel a határokon átnyúló pénzügyi stabilitás terén az Európai Unió pénzügyi felügyeleti hatóságai, központi bankjai és pénzügyminisztériumai közötti együttműködésről kötött 2008. június 1-jei egyetértési megállapodásra,

tekintettel a pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière vezette magas szintű csoport által készített és Barroso elnöknek 2009. február 25-én átadott jelentés 13. ajánlására, amelyben „a csoport kéri egy koherens és működőképes válságkezelési szabályozási keret kialakítását az Európai Unióban”,

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0213/2010),

| A. | mivel az Európai Unióban megvalósult a banki szolgáltatások belső piaca, s nem egymástól független szolgáltatások összességeként működik, és mivel ez a belső piac létfontosságú az Unió világszintű versenyképessége szempontjából, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióban megvalósult a banki szolgáltatások belső piaca, s nem egymástól független szolgáltatások összességeként működik, és mivel ez a belső piac létfontosságú az Unió világszintű versenyképessége szempontjából,

| B. | mivel jelenleg nem kielégítő a válságkezelés nemzetközi szabályozása a banki ágazatban, |
| --- | --- |

B.

mivel jelenleg nem kielégítő a válságkezelés nemzetközi szabályozása a banki ágazatban,

| C. | mivel a meglévő uniós és nemzetközi felügyeleti mechanizmusok hatástalannak bizonyultak a káros hatások átterjedésének megakadályozására vagy megfelelő megfékezésére, |
| --- | --- |

C.

mivel a meglévő uniós és nemzetközi felügyeleti mechanizmusok hatástalannak bizonyultak a káros hatások átterjedésének megakadályozására vagy megfelelő megfékezésére,

| D. | mivel a válság kezelésének költsége túlzott mértékben az adófizetőkre, a növekedésre és a munkahelyekre hárult, |
| --- | --- |

D.

mivel a válság kezelésének költsége túlzott mértékben az adófizetőkre, a növekedésre és a munkahelyekre hárult,

| E. | mivel annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni a pénzügyi piacok és intézmények válsága miatt az adófizetőkre háruló költségeket, kulcsfontosságú, hogy elsősorban a részvényesek, másodsorban pedig a hitelezők is viseljék az ezzel kapcsolatos terheket, |
| --- | --- |

E.

mivel annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni a pénzügyi piacok és intézmények válsága miatt az adófizetőkre háruló költségeket, kulcsfontosságú, hogy elsősorban a részvényesek, másodsorban pedig a hitelezők is viseljék az ezzel kapcsolatos terheket,

| F. | mivel az uniós szabályozás és felügyelet hiánya vagy gyengesége miatt a nemzeti hatóságok összehangolatlan intézkedéseket hoztak, megnőtt a protekcionista magatartás és a – többek között – az állami támogatások miatt jelentkező versenytorzulás kockázata, és veszélybe került a pénzügyi szolgáltatások belső piacának megvalósítása, |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós szabályozás és felügyelet hiánya vagy gyengesége miatt a nemzeti hatóságok összehangolatlan intézkedéseket hoztak, megnőtt a protekcionista magatartás és a – többek között – az állami támogatások miatt jelentkező versenytorzulás kockázata, és veszélybe került a pénzügyi szolgáltatások belső piacának megvalósítása,

| G. | mivel a bankcsoportok csődjének megelőzésével kapcsolatos egységes megközelítés jobban megfelelne a belső piac koncepciójának, |
| --- | --- |

G.

mivel a bankcsoportok csődjének megelőzésével kapcsolatos egységes megközelítés jobban megfelelne a belső piac koncepciójának,

| H. | mivel a pénzügyi szolgáltatások erős belső piaca döntő fontosságú az Unió világszintű versenyképessége szempontjából, |
| --- | --- |

H.

mivel a pénzügyi szolgáltatások erős belső piaca döntő fontosságú az Unió világszintű versenyképessége szempontjából,

| I. | mivel a banki ágazat szereplőit elszámoltathatóvá kell tenni, az elszámoltathatóságnak pedig hozzá kell járulnia azon elsődleges célkitűzés megvalósításához, amelynek megfelelően a pénzügyi piacokat a gazdaság finanszírozása érdekében át kell alakítani, |
| --- | --- |

I.

mivel a banki ágazat szereplőit elszámoltathatóvá kell tenni, az elszámoltathatóságnak pedig hozzá kell járulnia azon elsődleges célkitűzés megvalósításához, amelynek megfelelően a pénzügyi piacokat a gazdaság finanszírozása érdekében át kell alakítani,

| J. | mivel a válság miatt igény van arra, és a polgárok elvárják, hogy az uniós intézmények a G-20 csoporttal párbeszédet folytatva haladéktalanul hozzanak létre olyan megfelelő keretet, amely válság esetén biztosítja a pénzügyi stabilitást, a lehető legkisebbre csökkenti az adófizetőkre háruló költséget, fenntartja az alapvető banki szolgáltatásokat, és megvédi a betéteseket, |
| --- | --- |

J.

mivel a válság miatt igény van arra, és a polgárok elvárják, hogy az uniós intézmények a G-20 csoporttal párbeszédet folytatva haladéktalanul hozzanak létre olyan megfelelő keretet, amely válság esetén biztosítja a pénzügyi stabilitást, a lehető legkisebbre csökkenti az adófizetőkre háruló költséget, fenntartja az alapvető banki szolgáltatásokat, és megvédi a betéteseket,

| K. | mivel a pénzügyi stabilitás és az integrált pénzügyi piacok megkövetelik a határokon átnyúló és rendszerszintű pénzügyi intézmények határokon átnyúló felügyeletét, |
| --- | --- |

K.

mivel a pénzügyi stabilitás és az integrált pénzügyi piacok megkövetelik a határokon átnyúló és rendszerszintű pénzügyi intézmények határokon átnyúló felügyeletét,

| L. | mivel a határokon átnyúló válságkezelés európai uniós keretének az a célja, hogy felhatalmazza a hatóságokat, hogy amikor szükséges (és különösen, de nem kizárólagosan, a betétgyűjtő bankok esetében, ahol fennáll a rendszerszintű kockázat lehetősége), olyan intézkedéseket hozzanak, mint például a bankcsoportok irányításába való beavatkozás, |
| --- | --- |

L.

mivel a határokon átnyúló válságkezelés európai uniós keretének az a célja, hogy felhatalmazza a hatóságokat, hogy amikor szükséges (és különösen, de nem kizárólagosan, a betétgyűjtő bankok esetében, ahol fennáll a rendszerszintű kockázat lehetősége), olyan intézkedéseket hozzanak, mint például a bankcsoportok irányításába való beavatkozás,

| M. | mivel a határokon átnyúló válságkezelés európai uniós keretének további célja a határokon átnyúló bankcsoportok és a határokon átnyúló műveleteket kizárólag a fióktelepeken keresztül végző önálló bankok szabályozása is; mivel a határokon átnyúló bankcsoportok esetében egységes szabályozásra van szükség, |
| --- | --- |

M.

mivel a határokon átnyúló válságkezelés európai uniós keretének további célja a határokon átnyúló bankcsoportok és a határokon átnyúló műveleteket kizárólag a fióktelepeken keresztül végző önálló bankok szabályozása is; mivel a határokon átnyúló bankcsoportok esetében egységes szabályozásra van szükség,

| N. | mivel a válságra adandó hatékony válaszhoz következetes és átfogó megközelítésre van szükség, amely magában foglalja a felügyelet javítását (az új uniós felügyeleti szerkezet kialakítása), a jobb szabályozást (folyamatban lévő kezdeményezések, például a 2006/48/EK irányelvvel, a 2006/49/EK irányelvvel, a 94/19/EK irányelvvel és a vezetői javadalmazással kapcsolatban) és a pénzintézetek hatékony uniós válságkezelési keretét, |
| --- | --- |

N.

mivel a válságra adandó hatékony válaszhoz következetes és átfogó megközelítésre van szükség, amely magában foglalja a felügyelet javítását (az új uniós felügyeleti szerkezet kialakítása), a jobb szabályozást (folyamatban lévő kezdeményezések, például a 2006/48/EK irányelvvel, a 2006/49/EK irányelvvel, a 94/19/EK irányelvvel és a vezetői javadalmazással kapcsolatban) és a pénzintézetek hatékony uniós válságkezelési keretét,

| O. | mivel a „szennyező fizet” elvet a csődök országokon, ágazatokon és az egész gazdaságon át terjedő romboló hatása miatt ki kell terjeszteni a pénzügyi ágazatra is, |
| --- | --- |

O.

mivel a „szennyező fizet” elvet a csődök országokon, ágazatokon és az egész gazdaságon át terjedő romboló hatása miatt ki kell terjeszteni a pénzügyi ágazatra is,

| P. | mivel banki válság esetén a korai beavatkozást és a bankrendezést világosan meghatározott kritériumok – többek között az alultőkésítés, a csökkent likviditás, valamint az aktívák minőségének és értékének romlása – alapján kellene kezdeményezni; mivel a beavatkozást össze kell kötni a betétbiztosítási rendszerekkel, |
| --- | --- |

P.

mivel banki válság esetén a korai beavatkozást és a bankrendezést világosan meghatározott kritériumok – többek között az alultőkésítés, a csökkent likviditás, valamint az aktívák minőségének és értékének romlása – alapján kellene kezdeményezni; mivel a beavatkozást össze kell kötni a betétbiztosítási rendszerekkel,

| Q. | mivel szigorú uniós vezetői magatartási kódexre, valamint a nem megfelelő magatartástól eltántorító mechanizmusokra van szükség, amelyeket a hasonló nemzetközi kezdeményezésekkel összhangban kell kialakítani, |
| --- | --- |

Q.

mivel szigorú uniós vezetői magatartási kódexre, valamint a nem megfelelő magatartástól eltántorító mechanizmusokra van szükség, amelyeket a hasonló nemzetközi kezdeményezésekkel összhangban kell kialakítani,

| R. | mivel fontos, hogy a Bizottság teljes körű hatásvizsgálatot végezzen annak megfontolása során, hogy a vállalati vezetésre vonatkozó új iránymutatások megfelelőek-e, |
| --- | --- |

R.

mivel fontos, hogy a Bizottság teljes körű hatásvizsgálatot végezzen annak megfontolása során, hogy a vállalati vezetésre vonatkozó új iránymutatások megfelelőek-e,

| S. | mivel az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az uniós bankszanálási rendszer, az uniós pénzügyi stabilitási alap és a rendezési osztály működésbe lépését követő három éven belül a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e a válságkezelési keret alkalmazási körének kiterjesztése egyéb, nem bankjellegű pénzügyi intézményekre, többek között, de nem kizárólag a biztosítótársaságokra és a pénzügyieszköz- és alapkezelőkre, továbbá meg kell vizsgálnia a nemzeti stabilitási alapok hálózatának megvalósíthatóságát és alkalmasságát azon intézmények számára, amelyek nem részei az uniós pénzügyi stabilitási alapnak, a melléklet 3. ajánlásának megfelelően, |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az uniós bankszanálási rendszer, az uniós pénzügyi stabilitási alap és a rendezési osztály működésbe lépését követő három éven belül a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e a válságkezelési keret alkalmazási körének kiterjesztése egyéb, nem bankjellegű pénzügyi intézményekre, többek között, de nem kizárólag a biztosítótársaságokra és a pénzügyieszköz- és alapkezelőkre, továbbá meg kell vizsgálnia a nemzeti stabilitási alapok hálózatának megvalósíthatóságát és alkalmasságát azon intézmények számára, amelyek nem részei az uniós pénzügyi stabilitási alapnak, a melléklet 3. ajánlásának megfelelően,

| T. | mivel a túlzott kockázatvállalás megakadályozására el kell kerülni az erkölcsi kockázatot, és a rendszer, nem pedig a „vétkesek” védelmére irányuló keretre van szükség, egyetlen bankrendezési alapot sem szabad a banki részvényesek kisegítésére vagy a vezetőség kudarcának jutalmazására felhasználni; mivel azok az intézmények, amelyek az uniós bankszanálási rendszert igénybe veszik, és kötelesek vállalni ennek következményeit, például az adminisztratív és kártérítési intézkedéseket, mivel az erkölcsi kockázat felszámolását kell a jövő pénzügyi felügyeletének iránymutató elveként alkalmazni, |
| --- | --- |

T.

mivel a túlzott kockázatvállalás megakadályozására el kell kerülni az erkölcsi kockázatot, és a rendszer, nem pedig a „vétkesek” védelmére irányuló keretre van szükség, egyetlen bankrendezési alapot sem szabad a banki részvényesek kisegítésére vagy a vezetőség kudarcának jutalmazására felhasználni; mivel azok az intézmények, amelyek az uniós bankszanálási rendszert igénybe veszik, és kötelesek vállalni ennek következményeit, például az adminisztratív és kártérítési intézkedéseket, mivel az erkölcsi kockázat felszámolását kell a jövő pénzügyi felügyeletének iránymutató elveként alkalmazni,

| U. | mivel a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és társadalmi problémák, valamint a bankokat érintő összetett új szabályozási igény fokozatos és ésszerű megközelítést kíván, de nem gátolhatja meg a nagyra törő és sürgős terveket, |
| --- | --- |

U.

mivel a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és társadalmi problémák, valamint a bankokat érintő összetett új szabályozási igény fokozatos és ésszerű megközelítést kíván, de nem gátolhatja meg a nagyra törő és sürgős terveket,

| V. | mivel a bankcsoporton belüli eszközátruházásnak semmi esetre sem szabad veszélyeztetnie az átruházó pénzügyi és likviditási stabilitását, és becsületes piaci értékelés vagy ár alapján kell megvalósítani; mivel világos elveket kell kidolgozni az értékvesztett eszközök értékeléséhez, valamint a befogadó országban bejegyzett székhelyű leányvállalatok és fióktelepek kezelésére, |
| --- | --- |

V.

mivel a bankcsoporton belüli eszközátruházásnak semmi esetre sem szabad veszélyeztetnie az átruházó pénzügyi és likviditási stabilitását, és becsületes piaci értékelés vagy ár alapján kell megvalósítani; mivel világos elveket kell kidolgozni az értékvesztett eszközök értékeléséhez, valamint a befogadó országban bejegyzett székhelyű leányvállalatok és fióktelepek kezelésére,

| W. | mivel az Uniónak közös álláspontot kell kialakítania abban a kérdésben, hogy a pénzintézetek válsága esetén ki mit mikor és hogyan tegyen, |
| --- | --- |

W.

mivel az Uniónak közös álláspontot kell kialakítania abban a kérdésben, hogy a pénzintézetek válsága esetén ki mit mikor és hogyan tegyen,

| X. | mivel a bankszektorban alkalmazandó intézkedéseknek a reálgazdaság rövid és hosszú távú finanszírozási és beruházási szükségletei kielégítésének előmozdítását kell szolgálniuk, |
| --- | --- |

X.

mivel a bankszektorban alkalmazandó intézkedéseknek a reálgazdaság rövid és hosszú távú finanszírozási és beruházási szükségletei kielégítésének előmozdítását kell szolgálniuk,

| Y. | mivel a nemzeti szabályozási és fizetésképtelenség esetén alkalmazandó rendszerek közötti széles szakadékokat át kell hidalni egy harmonizált keret kialakítása, valamint a nemzeti felügyeleti szervek és hatóságok között a határokon átnyúló stabilitási csoportok keretén belül zajló megerősített párbeszéd révén, |
| --- | --- |

Y.

mivel a nemzeti szabályozási és fizetésképtelenség esetén alkalmazandó rendszerek közötti széles szakadékokat át kell hidalni egy harmonizált keret kialakítása, valamint a nemzeti felügyeleti szervek és hatóságok között a határokon átnyúló stabilitási csoportok keretén belül zajló megerősített párbeszéd révén,

| Z. | mivel a regionális és globális szinten egyre növekvő méret, összetettség és a rendszer többi részével való egyre szorosabb összekapcsolódás nyomán világossá vált, hogy az intézmények csődjének hatása – az intézmény méretétől függetlenül – átgyűrűzhet a teljes pénzügyi rendszerre, hatékony uniós válságrendezési keretre van szükség minden bank számára, melyet fokozatosan és ütemekre bontva kell létrehozni, a hangsúlyt pedig kezdetben a legmagasabb kockázatot képviselő intézményekre ajánlatos helyezni; mivel e válságrendezési keretnek a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a nemzetközi fórumok hasonló törekvéseit, |
| --- | --- |

Z.

mivel a regionális és globális szinten egyre növekvő méret, összetettség és a rendszer többi részével való egyre szorosabb összekapcsolódás nyomán világossá vált, hogy az intézmények csődjének hatása – az intézmény méretétől függetlenül – átgyűrűzhet a teljes pénzügyi rendszerre, hatékony uniós válságrendezési keretre van szükség minden bank számára, melyet fokozatosan és ütemekre bontva kell létrehozni, a hangsúlyt pedig kezdetben a legmagasabb kockázatot képviselő intézményekre ajánlatos helyezni; mivel e válságrendezési keretnek a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a nemzetközi fórumok hasonló törekvéseit,

| AA. | mivel néhány bank (a határokon átnyúló rendszerszintű bankok) mérete, összetettsége és az Unión belüli egymáshoz kapcsolódása miatt rendkívül magas rendszerszintű kockázatot képvisel, ami egy célzott rendszer sürgős kialakítását teszi szükségessé, általánosabban, a többi, határokon átnyúló pénzügyi intézmény esetében pedig méltányos rendezési szabályokra van szükség, |
| --- | --- |

AA.

mivel néhány bank (a határokon átnyúló rendszerszintű bankok) mérete, összetettsége és az Unión belüli egymáshoz kapcsolódása miatt rendkívül magas rendszerszintű kockázatot képvisel, ami egy célzott rendszer sürgős kialakítását teszi szükségessé, általánosabban, a többi, határokon átnyúló pénzügyi intézmény esetében pedig méltányos rendezési szabályokra van szükség,

| AB. | mivel az uniós válságkezelési keret a beavatkozások hatékony támogatása érdekében közös szabályokat, megfelelő szakértelmet és pénzügyi forrásokat kíván, és a javasolt, a határokon átnyúló rendszerszintű bankokra vonatkozó elsőbbségi rendszer alapját is ezeknek kell képezniük, |
| --- | --- |

AB.

mivel az uniós válságkezelési keret a beavatkozások hatékony támogatása érdekében közös szabályokat, megfelelő szakértelmet és pénzügyi forrásokat kíván, és a javasolt, a határokon átnyúló rendszerszintű bankokra vonatkozó elsőbbségi rendszer alapját is ezeknek kell képezniük,

| AC. | mivel a felügyeletet, a korai beavatkozási hatáskört és a rendezéshez kapcsolódó intézkedéseket a közös keret három, egymással összefüggő lépésének kell tekinteni, |
| --- | --- |

AC.

mivel a felügyeletet, a korai beavatkozási hatáskört és a rendezéshez kapcsolódó intézkedéseket a közös keret három, egymással összefüggő lépésének kell tekinteni,

| AD. | mivel a határokon átnyúló rendszerszintű bankokra vonatkozó, gyorsított eljárásban készülő külön szabályozásnak közép vagy hosszú távon valamennyi Unión belüli, határokon átnyúló pénzügyi intézményre kiterjedő és harmonizált uniós fizetésképtelenségi szabályozást magába foglaló egyetemes szabályozássá kell átalakulnia, |
| --- | --- |

AD.

mivel a határokon átnyúló rendszerszintű bankokra vonatkozó, gyorsított eljárásban készülő külön szabályozásnak közép vagy hosszú távon valamennyi Unión belüli, határokon átnyúló pénzügyi intézményre kiterjedő és harmonizált uniós fizetésképtelenségi szabályozást magába foglaló egyetemes szabályozássá kell átalakulnia,

| AE. | mivel valamennyi, az egész Unióra kiterjedően létrehozott stabilitási alapnak kizárólag a jövőbeli válságok rendezésére kell szolgálnia, és nem használható fel a 2007–2008-as pénzügyi válságból eredő problémák vagy beavatkozások miatti kiadások visszafizetésére, |
| --- | --- |

AE.

mivel valamennyi, az egész Unióra kiterjedően létrehozott stabilitási alapnak kizárólag a jövőbeli válságok rendezésére kell szolgálnia, és nem használható fel a 2007–2008-as pénzügyi válságból eredő problémák vagy beavatkozások miatti kiadások visszafizetésére,

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy 2010. december 31-ig az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke és 114. cikke alapján terjesszen a Parlament elé egy vagy több jogalkotási javaslatot az uniós válságkezelési keretre, az uniós pénzügyi stabilitási alapra (Alap) és egy rendezési osztályra vonatkozóan, a mellékletben részletezett ajánlásoknak megfelelően, figyelembe véve a nemzetközi testületek, például a G-20 csoport vagy a Nemzetközi Valutaalap kezdeményezéseit, az egyenlő versenyfeltételek globális szinten való biztosítása céljából, valamint az összes lehetőség – hatásvizsgálatot is magában foglaló – mélyreható elemzése alapján; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy 2010. december 31-ig az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke és 114. cikke alapján terjesszen a Parlament elé egy vagy több jogalkotási javaslatot az uniós válságkezelési keretre, az uniós pénzügyi stabilitási alapra (Alap) és egy rendezési osztályra vonatkozóan, a mellékletben részletezett ajánlásoknak megfelelően, figyelembe véve a nemzetközi testületek, például a G-20 csoport vagy a Nemzetközi Valutaalap kezdeményezéseit, az egyenlő versenyfeltételek globális szinten való biztosítása céljából, valamint az összes lehetőség – hatásvizsgálatot is magában foglaló – mélyreható elemzése alapján;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét és a polgárok alapvető jogait;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy a kért javaslat pénzügyi vonzatait megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni (kivéve az Alaphoz való hozzájárulásokat, amelyek a részt vevő bankok felelősségi körébe tartoznak); |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy a kért javaslat pénzügyi vonzatait megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni (kivéve az Alaphoz való hozzájárulásokat, amelyek a részt vevő bankok felelősségi körébe tartoznak);

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(2)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(3)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

(4)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

(5)  HL L 125., 2001.5.5., 15. o.

(6)  HL L 26., 1977.1.31., 1. o.

(7)  HL L 295., 1978.10.20., 36. o.

(8)  HL L 378., 1982.12.31., 47. o.

---

2010. július 7., szerdaMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás a közös uniós válságkezelési keretre vonatkozóan

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| 1. | Európai válságkezelési keret létrehozása közös minimumszabályokkal és végső célként közös rendezési és fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályokkal, amelyek az Unión belül működő valamennyi bankra alkalmazandók a következő célokkal:






  — | a pénzügyi rendszer stabilitásának előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai válságkezelési keret létrehozása közös minimumszabályokkal és végső célként közös rendezési és fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályokkal, amelyek az Unión belül működő valamennyi bankra alkalmazandók a következő célokkal:

—

a pénzügyi rendszer stabilitásának előmozdítása;

| — | a káros pénzügyi hatások átterjedésének korlátozása vagy megakadályozása; |
| --- | --- |

—

a káros pénzügyi hatások átterjedésének korlátozása vagy megakadályozása;

| — | a beavatkozások adófizetőkre eső költségének korlátozása; |
| --- | --- |

—

a beavatkozások adófizetőkre eső költségének korlátozása;

| — | a betétesek helyzetének javítása és a velük való egyenlő bánásmód biztosítása Unió-szerte; |
| --- | --- |

—

a betétesek helyzetének javítása és a velük való egyenlő bánásmód biztosítása Unió-szerte;

| — | az alapvető banki szolgáltatások nyújtásának fenntartása; |
| --- | --- |

—

az alapvető banki szolgáltatások nyújtásának fenntartása;

| — | az erkölcsi kockázat elkerülése és a költségeknek az ágazatra és a részvényesekre való hárítása, és a pénzügyi piacok és intézmények által létrehozott negatív externáliák internalizálása; |
| --- | --- |

—

az erkölcsi kockázat elkerülése és a költségeknek az ágazatra és a részvényesekre való hárítása, és a pénzügyi piacok és intézmények által létrehozott negatív externáliák internalizálása;

| — | az Unión belül egyenlő bánásmód biztosítása a hitelezők valamennyi osztálya számára, többek között egy adott határokon átnyúló intézmény összes leányvállalatát és fióktelepét valamennyi tagállamban méltányos bánásmódban részesítve; |
| --- | --- |

—

az Unión belül egyenlő bánásmód biztosítása a hitelezők valamennyi osztálya számára, többek között egy adott határokon átnyúló intézmény összes leányvállalatát és fióktelepét valamennyi tagállamban méltányos bánásmódban részesítve;

| — | az alkalmazottak jogainak tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak jogainak tiszteletben tartása;

| — | a pénzügyi szolgáltatások belső piacának és e piac versenyképességének erősítése. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szolgáltatások belső piacának és e piac versenyképességének erősítése.

| 2. | A nemzeti rendezési és fizetésképtelenség esetén alkalmazandó jogszabályok, valamint felügyeleti hatáskörök fokozatos összehangolása, és ésszerű határidőn belül hatékony egységes uniós szabályozás létrehozása. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti rendezési és fizetésképtelenség esetén alkalmazandó jogszabályok, valamint felügyeleti hatáskörök fokozatos összehangolása, és ésszerű határidőn belül hatékony egységes uniós szabályozás létrehozása.

| 3. | A fizetésképtelenség esetén alkalmazandó és a felügyeletre vonatkozó rendelkezések harmonizálásához kapcsolódó folyamat befejeztével, az átmeneti időszak végén, egységes, külön testületként vagy az EBA-n belüli egységként működő európai rendezési hatóságot kell létrehozni. |
| --- | --- |

3.

A fizetésképtelenség esetén alkalmazandó és a felügyeletre vonatkozó rendelkezések harmonizálásához kapcsolódó folyamat befejeztével, az átmeneti időszak végén, egységes, külön testületként vagy az EBA-n belüli egységként működő európai rendezési hatóságot kell létrehozni.

| 4. | Az együttműködés és az átláthatóság fokozása érdekében az EBA vezetésével rendszeresen el kell végezni a felügyeletek szakértői vizsgálatát, és e vizsgálatoknak előzetes önértékelésen kell alapulniuk. |
| --- | --- |

4.

Az együttműködés és az átláthatóság fokozása érdekében az EBA vezetésével rendszeresen el kell végezni a felügyeletek szakértői vizsgálatát, és e vizsgálatoknak előzetes önértékelésen kell alapulniuk.

| 5. | Valahányszor felmerül egy határokon átnyúló intézmény rendezésének vagy felszámolásának kérdése, az EBA által kinevezett független szakértők mélyreható vizsgálatot végeznek annak érdekében, hogy feltárják az okokat és a felelősségi viszonyokat. Biztosítani kell, hogy a Parlamentet értesítsék e vizsgálatok eredményéről. |
| --- | --- |

5.

Valahányszor felmerül egy határokon átnyúló intézmény rendezésének vagy felszámolásának kérdése, az EBA által kinevezett független szakértők mélyreható vizsgálatot végeznek annak érdekében, hogy feltárják az okokat és a felelősségi viszonyokat. Biztosítani kell, hogy a Parlamentet értesítsék e vizsgálatok eredményéről.

| 6. | A megfelelő felügyeleti szervnek a válságkezelés felelősségével (többek között a korai beavatkozás hatáskörével) és az egyes bankok vészhelyzeti terveinek jóváhagyási jogával történő felruházása a következők szerint:






  — | a határokon átnyúló rendszerszintű bankoknál: az EBA, szoros együttműködésben a nemzeti felügyeleti szervek testületével és a határokon átnyúló stabilitási csoportokkal (ahogy azt a 2008. június 1-jei egyetértési megállapodás meghatározza); |
| --- | --- | --- |

6.

A megfelelő felügyeleti szervnek a válságkezelés felelősségével (többek között a korai beavatkozás hatáskörével) és az egyes bankok vészhelyzeti terveinek jóváhagyási jogával történő felruházása a következők szerint:

—

a határokon átnyúló rendszerszintű bankoknál: az EBA, szoros együttműködésben a nemzeti felügyeleti szervek testületével és a határokon átnyúló stabilitási csoportokkal (ahogy azt a 2008. június 1-jei egyetértési megállapodás meghatározza);

| — | az összes többi, határokon átnyúló nem rendszerszintű banknál: a testületen belüli vezető felügyeleti szerv (a megállapodás szerinti irányítás alatt) az EBA koordinálásával és tanácskozva a határokon átnyúló stabilitási csoportokkal; |
| --- | --- |

—

az összes többi, határokon átnyúló nem rendszerszintű banknál: a testületen belüli vezető felügyeleti szerv (a megállapodás szerinti irányítás alatt) az EBA koordinálásával és tanácskozva a határokon átnyúló stabilitási csoportokkal;

| — | a helyi bankoknál: a helyi felügyeleti szerv. |
| --- | --- |

—

a helyi bankoknál: a helyi felügyeleti szerv.

| 7. | Közös válságkezelési szabályokat kell tervezni, beleértve a közös módszertanokat, meghatározásokat és terminológiát, valamint a határokon átnyúló bankok stressztesztjére vonatkozó kritériumrendszer kidolgozása. |
| --- | --- |

7.

Közös válságkezelési szabályokat kell tervezni, beleértve a közös módszertanokat, meghatározásokat és terminológiát, valamint a határokon átnyúló bankok stressztesztjére vonatkozó kritériumrendszer kidolgozása.

| 8. | Biztosítani kell, hogy a rendezési tervek kötelező szabályozói követelmények legyenek; A rendezési terveknek tartalmazniuk kell az intézmény mélyreható önértékelését és az eszközök és a tőke méltányos elosztásának részleteit, a leányvállalatoktól és fióktelepektől az egyéb egységek felé történő átutalások megfelelő visszatérítésével, valamint azon törésvonalak azonosításával, amelyek lehetővé teszik az önálló modulok elkülönítését, különösen azokét, amelyek alapvető infrastruktúrákat, például fizetési szolgáltatásokat biztosítanak. E tervek tartalmára vonatkozó előírásnak arányosnak kell lennie a bank méretével, tevékenységével és területi elhelyezkedésével. Biztosítani kell, hogy e rendezési terveket rendszeresen frissítsék. |
| --- | --- |

8.

Biztosítani kell, hogy a rendezési tervek kötelező szabályozói követelmények legyenek; A rendezési terveknek tartalmazniuk kell az intézmény mélyreható önértékelését és az eszközök és a tőke méltányos elosztásának részleteit, a leányvállalatoktól és fióktelepektől az egyéb egységek felé történő átutalások megfelelő visszatérítésével, valamint azon törésvonalak azonosításával, amelyek lehetővé teszik az önálló modulok elkülönítését, különösen azokét, amelyek alapvető infrastruktúrákat, például fizetési szolgáltatásokat biztosítanak. E tervek tartalmára vonatkozó előírásnak arányosnak kell lennie a bank méretével, tevékenységével és területi elhelyezkedésével. Biztosítani kell, hogy e rendezési terveket rendszeresen frissítsék.

| 9. | 2011 decembere előtt európai felügyeleti besorolást kell tervezni a bankok számára („Risk Dashboard”) közös mennyiségi és minőségi mutatók alapján. A „Risk Dashboard” mutatókat az érintett intézmény jellege, mérete és összetettsége szerint, bizalmasan kezelve kell értékelni. A „Risk Dashboard” besorolás legalább az alábbiakat foglalja magában:






  — | alaptőke; |
| --- | --- | --- |

9.

2011 decembere előtt európai felügyeleti besorolást kell tervezni a bankok számára („Risk Dashboard”) közös mennyiségi és minőségi mutatók alapján. A „Risk Dashboard” mutatókat az érintett intézmény jellege, mérete és összetettsége szerint, bizalmasan kezelve kell értékelni. A „Risk Dashboard” besorolás legalább az alábbiakat foglalja magában:

—

alaptőke;

| — | tőkeáttétel; |
| --- | --- |

—

tőkeáttétel;

| — | likviditás; |
| --- | --- |

—

likviditás;

| — | lejárat, kamatok és devizanem-eltérés; |
| --- | --- |

—

lejárat, kamatok és devizanem-eltérés;

| — | eszközök likviditása; |
| --- | --- |

—

eszközök likviditása;

| — | nagykockázatok és a kockázatok koncentrációja; |
| --- | --- |

—

nagykockázatok és a kockázatok koncentrációja;

| — | várható veszteségek; |
| --- | --- |

—

várható veszteségek;

| — | a piaci árakra, kamatokra és árfolyamokra való érzékenység; |
| --- | --- |

—

a piaci árakra, kamatokra és árfolyamokra való érzékenység;

| — | finanszírozáshoz jutás; |
| --- | --- |

—

finanszírozáshoz jutás;

| — | a stressztesztek eredménye; |
| --- | --- |

—

a stressztesztek eredménye;

| — | a belső kontrollok hatékonysága; |
| --- | --- |

—

a belső kontrollok hatékonysága;

| — | az irányítás színvonala és vállalatirányítás; |
| --- | --- |

—

az irányítás színvonala és vállalatirányítás;

| — | összetettség és az átláthatóság hiánya; |
| --- | --- |

—

összetettség és az átláthatóság hiánya;

| — | kockázati előrejelzés; |
| --- | --- |

—

kockázati előrejelzés;

| — | a jogszabályok és szabályozási követelmények betartása. |
| --- | --- |

—

a jogszabályok és szabályozási követelmények betartása.

| 10. | A felügyeleteket fel kell hatalmazni arra, hogy a felügyeleti besorolás küszöbértékei alapján beavatkozzanak, teljes összhangban az arányosság elvével, és ésszerű tolerancia-időszakokat kell biztosítani az intézmények számára, hogy maguk kezelhessék a hiányosságokat. |
| --- | --- |

10.

A felügyeleteket fel kell hatalmazni arra, hogy a felügyeleti besorolás küszöbértékei alapján beavatkozzanak, teljes összhangban az arányosság elvével, és ésszerű tolerancia-időszakokat kell biztosítani az intézmények számára, hogy maguk kezelhessék a hiányosságokat.

| 11. | A beavatkozáshoz szükséges megfelelő jogi eszközöket biztosítani kell a felügyeletek számára a vonatkozó ágazati jogszabályok módosításával vagy új ágazati jogszabályok bevezetésével:






  — | az alaptőke (a szabályozási minimumkövetelményeket meghaladó) vagy a likviditás kiigazításának, illetve az üzleti tevékenység struktúrájának és a belső folyamatok megváltoztatásának megkövetelése; |
| --- | --- | --- |

11.

A beavatkozáshoz szükséges megfelelő jogi eszközöket biztosítani kell a felügyeletek számára a vonatkozó ágazati jogszabályok módosításával vagy új ágazati jogszabályok bevezetésével:

—

az alaptőke (a szabályozási minimumkövetelményeket meghaladó) vagy a likviditás kiigazításának, illetve az üzleti tevékenység struktúrájának és a belső folyamatok megváltoztatásának megkövetelése;

| — | vezetőségi változtatások ajánlása vagy előírása; |
| --- | --- |

—

vezetőségi változtatások ajánlása vagy előírása;

| — | az osztalék visszatartásának előírása és korlátozások bevezetése a tőkekövetelmények megszilárdítása érdekében; a banki engedélyek időtartamának korlátozása; |
| --- | --- |

—

az osztalék visszatartásának előírása és korlátozások bevezetése a tőkekövetelmények megszilárdítása érdekében; a banki engedélyek időtartamának korlátozása;

| — | a felügyeleti szervek felhatalmazása arra, hogy beindíthassák az – akár sikertelen, akár sikeres – önálló modulok elkülönítését az intézménytől annak biztosítása érdekében, hogy a központi funkciók tovább működhessenek; |
| --- | --- |

—

a felügyeleti szervek felhatalmazása arra, hogy beindíthassák az – akár sikertelen, akár sikeres – önálló modulok elkülönítését az intézménytől annak biztosítása érdekében, hogy a központi funkciók tovább működhessenek;

| — | teljes vagy részleges eladás kikényszerítése; |
| --- | --- |

—

teljes vagy részleges eladás kikényszerítése;

| — | a rendszer szempontjából fontos műveletek folytonosságának biztosítása érdekében az eszközök és források egyéb intézményekre történő átruházása; |
| --- | --- |

—

a rendszer szempontjából fontos műveletek folytonosságának biztosítása érdekében az eszközök és források egyéb intézményekre történő átruházása;

| — | hídbank vagy jó bank/rossz bank létrehozása; |
| --- | --- |

—

hídbank vagy jó bank/rossz bank létrehozása;

| — | a hitelek részvényre vagy az intézmény jellegétől függően egyéb konvertálható tőkére történő cseréjének megkövetelése a piaci érték megfelelő csökkentésével; |
| --- | --- |

—

a hitelek részvényre vagy az intézmény jellegétől függően egyéb konvertálható tőkére történő cseréjének megkövetelése a piaci érték megfelelő csökkentésével;

| — | ideiglenes állami irányítás; |
| --- | --- |

—

ideiglenes állami irányítás;

| — | a bankkal szemben támasztott bizonyos típusú követelések ideiglenes felfüggesztésének („moratórium”) előírása; |
| --- | --- |

—

a bankkal szemben támasztott bizonyos típusú követelések ideiglenes felfüggesztésének („moratórium”) előírása;

| — | a csoporton belüli eszközátruházások folyamatának ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a csoporton belüli eszközátruházások folyamatának ellenőrzése;

| — | külön adminisztrátor kinevezése a csoportok szintjén; |
| --- | --- |

—

külön adminisztrátor kinevezése a csoportok szintjén;

| — | felszámolás szabályozása; |
| --- | --- |

—

felszámolás szabályozása;

| — | lehetővé tenni az EBA számára annak engedélyezését, hogy az EU pénzügyi stabilitási alapja beavatkozzon, többek között vészhelyzeti középtávú finanszírozás, tőkeinjekciók és garanciák biztosításával; |
| --- | --- |

—

lehetővé tenni az EBA számára annak engedélyezését, hogy az EU pénzügyi stabilitási alapja beavatkozzon, többek között vészhelyzeti középtávú finanszírozás, tőkeinjekciók és garanciák biztosításával;

| — | adminisztratív és kártérítési intézkedések előírása az alapot használó intézmények számára. |
| --- | --- |

—

adminisztratív és kártérítési intézkedések előírása az alapot használó intézmények számára.

| 12. | A 11. pontban említett összes eszközt az uniós versenyszabályokkal teljes összhangban, valamint a hitelezőkkel és betétesekkel való egyenlő bánásmód biztosításával kell alkalmazni valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

12.

A 11. pontban említett összes eszközt az uniós versenyszabályokkal teljes összhangban, valamint a hitelezőkkel és betétesekkel való egyenlő bánásmód biztosításával kell alkalmazni valamennyi tagállamban.

2. ajánlás a határokon átnyúló rendszerszintű bankokra vonatkozóan

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| 1. | A határokon átnyúló rendszerszintű bankokkal a pénzügyi szolgáltatások belső piacán betöltött sajátos szerepük miatt sürgősen az „európai banki társasági jog” néven ismert, 2011 végéig kidolgozandó, külön új rendszer keretében kell foglalkozni. Az összes többi, határokon átnyúló bank számára is javasolni kell egy általánosabb szabályozást. |
| --- | --- |

1.

A határokon átnyúló rendszerszintű bankokkal a pénzügyi szolgáltatások belső piacán betöltött sajátos szerepük miatt sürgősen az „európai banki társasági jog” néven ismert, 2011 végéig kidolgozandó, külön új rendszer keretében kell foglalkozni. Az összes többi, határokon átnyúló bank számára is javasolni kell egy általánosabb szabályozást.

| 2. | A határokon átnyúló rendszerszintű bankoknak a külön új rendszerhez kell tartozniuk; a rendszernek a határokon átnyúló hatékony intézkedéseket gátló jogi akadályokon való felülemelkedéshez kell vezetnie, biztosítva egyúttal a részvényesekkel, betétesekkel, hitelezőkkel és egyéb érintett felekkel szembeni egyértelmű, egyenlő és kiszámítható bánásmódot, különösen csoporton belüli eszközátruházások után. Ebbe bele kell tartoznia egy speciális, a határokon átnyúló rendszerszintű bankok fizetésképtelenségi eljárására vonatkozó ún. „28. rendszernek”, amely később kiterjeszthető az összes többi, határokon átnyúló bankra; |
| --- | --- |

2.

A határokon átnyúló rendszerszintű bankoknak a külön új rendszerhez kell tartozniuk; a rendszernek a határokon átnyúló hatékony intézkedéseket gátló jogi akadályokon való felülemelkedéshez kell vezetnie, biztosítva egyúttal a részvényesekkel, betétesekkel, hitelezőkkel és egyéb érintett felekkel szembeni egyértelmű, egyenlő és kiszámítható bánásmódot, különösen csoporton belüli eszközátruházások után. Ebbe bele kell tartoznia egy speciális, a határokon átnyúló rendszerszintű bankok fizetésképtelenségi eljárására vonatkozó ún. „28. rendszernek”, amely később kiterjeszthető az összes többi, határokon átnyúló bankra;

| 3. | A Bizottságnak intézkedést kell elfogadnia, amelyben 2011 áprilisa előtt megállapítja a határokon átnyúló rendszerszintű bankok meghatározásának kritériumait. E kritériumok alapján a felügyeleti testület az Európai Rendszerkockázati Testülettel való konzultációt követően rendszeresen beazonosítja e bankokat (a Gazdasági és Monetáris Bizottság Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2010. május 17-i jelentésének [EBA-jelentés] 12b. cikke); |
| --- | --- |

3.

A Bizottságnak intézkedést kell elfogadnia, amelyben 2011 áprilisa előtt megállapítja a határokon átnyúló rendszerszintű bankok meghatározásának kritériumait. E kritériumok alapján a felügyeleti testület az Európai Rendszerkockázati Testülettel való konzultációt követően rendszeresen beazonosítja e bankokat (a Gazdasági és Monetáris Bizottság Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2010. május 17-i jelentésének [EBA-jelentés] 12b. cikke);

| 4. | Valamennyi, határokon átnyúló rendszerszintű bank esetében az EBA felügyeletet gyakorol és fellép az illetékes a nemzeti hatóságok révén (az EBA-jelentéssel összhangban); |
| --- | --- |

4.

Valamennyi, határokon átnyúló rendszerszintű bank esetében az EBA felügyeletet gyakorol és fellép az illetékes a nemzeti hatóságok révén (az EBA-jelentéssel összhangban);

| 5. | A Bizottságnak intézkedést kell elfogadnia, amelyben javaslatot tesz a határokon átnyúló rendszerszintű bankokon belüli eszközátruházások mechanizmusára, megfelelően figyelembe véve, hogy védeni kell a befogadó ország jogait; |
| --- | --- |

5.

A Bizottságnak intézkedést kell elfogadnia, amelyben javaslatot tesz a határokon átnyúló rendszerszintű bankokon belüli eszközátruházások mechanizmusára, megfelelően figyelembe véve, hogy védeni kell a befogadó ország jogait;

| 6. | Az EU pénzügyi stabilitási alapjának és a rendezési osztálynak kell támogatnia az EBA által irányított, a válságkezeléssel, rendezéssel vagy fizetésképtelenséggel kapcsolatos beavatkozásokat a határokon átnyúló rendszerszintű bankok vonatkozásában. |
| --- | --- |

6.

Az EU pénzügyi stabilitási alapjának és a rendezési osztálynak kell támogatnia az EBA által irányított, a válságkezeléssel, rendezéssel vagy fizetésképtelenséggel kapcsolatos beavatkozásokat a határokon átnyúló rendszerszintű bankok vonatkozásában.

3. ajánlás az EU Pénzügyi Stabilitási Alapjára vonatkozóan

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

| 1. | Uniós pénzügyi stabilitási alapot (Alap) kell létrehozni az EBA fennhatósága alatt a rendszerstabilitás megőrzését célzó beavatkozások (pénzügyi talpra állítás vagy szabályos felszámolás) finanszírozása, valamint a csődbe jutó bankok káros hatásának korlátozása érdekében. A Bizottság 2011 áprilisáig javaslatot terjeszt a Parlament elé, amely tartalmazza az Alap alapszabályának, felépítésének, irányításának, méretének, működési modelljének részleteit, valamint a végrehajtás pontos ütemtervét (összhangban a lenti 2. és 3. ponttal). |
| --- | --- |

1.

Uniós pénzügyi stabilitási alapot (Alap) kell létrehozni az EBA fennhatósága alatt a rendszerstabilitás megőrzését célzó beavatkozások (pénzügyi talpra állítás vagy szabályos felszámolás) finanszírozása, valamint a csődbe jutó bankok káros hatásának korlátozása érdekében. A Bizottság 2011 áprilisáig javaslatot terjeszt a Parlament elé, amely tartalmazza az Alap alapszabályának, felépítésének, irányításának, méretének, működési modelljének részleteit, valamint a végrehajtás pontos ütemtervét (összhangban a lenti 2. és 3. ponttal).

| 2. | Az alap a következő jellemzőkkel rendelkezik:






  — | páneurópai; |
| --- | --- | --- |

2.

Az alap a következő jellemzőkkel rendelkezik:

—

páneurópai;

| — | a határokon átnyúló rendszerszintű bankok finanszírozzák előzetesen kockázatalapú, anticiklikus kritériumok alapján, figyelembe véve az egyes bankok által jelentett rendszerszintű kockázatot. Az alaphoz hozzájáruló bankok saját hazájukban nem kötelesek hozzájárulni hasonló stabilitási alapokhoz vagy rendezési osztályokhoz; |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló rendszerszintű bankok finanszírozzák előzetesen kockázatalapú, anticiklikus kritériumok alapján, figyelembe véve az egyes bankok által jelentett rendszerszintű kockázatot. Az alaphoz hozzájáruló bankok saját hazájukban nem kötelesek hozzájárulni hasonló stabilitási alapokhoz vagy rendezési osztályokhoz;

| — | független és különálló a betétbiztosítási rendszerektől; |
| --- | --- |

—

független és különálló a betétbiztosítási rendszerektől;

| — | megfelelő méretű az ideiglenes beavatkozások (kölcsönök, eszközvásárlások, tőkeinjekciók) támogatásához és a rendezési vagy a fizetésképtelenségi eljárások költségeinek fedezéséhez; |
| --- | --- |

—

megfelelő méretű az ideiglenes beavatkozások (kölcsönök, eszközvásárlások, tőkeinjekciók) támogatásához és a rendezési vagy a fizetésképtelenségi eljárások költségeinek fedezéséhez;

| — | fokozatosan kerül felépítésre, a jelenlegi gazdasági környezet figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

fokozatosan kerül felépítésre, a jelenlegi gazdasági környezet figyelembevételével.

| — | úgy tervezik, hogy nem jelent erkölcsi kockázatot, az alapot nem használják a banki részvényesek kisegítésére vagy a vezetőség kudarcának jutalmazására; |
| --- | --- |

—

úgy tervezik, hogy nem jelent erkölcsi kockázatot, az alapot nem használják a banki részvényesek kisegítésére vagy a vezetőség kudarcának jutalmazására;

| 3. | A Bizottságnak foglalkoznia kell továbbá az alábbiakkal:






  — | az alap eszközeinek befektetésére vonatkozó iránymutatások (kockázat, likviditás, összhang az EU célkitűzéseivel); |
| --- | --- | --- |

3.

A Bizottságnak foglalkoznia kell továbbá az alábbiakkal:

—

az alap eszközeinek befektetésére vonatkozó iránymutatások (kockázat, likviditás, összhang az EU célkitűzéseivel);

| — | az alap vagyonkezelője (belső vagy pedig a magán- vagy közszférába tartozó harmadik fél, például az Európai Beruházási Bank) kiválasztásának kritériumai; |
| --- | --- |

—

az alap vagyonkezelője (belső vagy pedig a magán- vagy közszférába tartozó harmadik fél, például az Európai Beruházási Bank) kiválasztásának kritériumai;

| — | a szabályozó tőkemegfelelés kiszámításakor figyelembe vehető hozzájárulások lehetősége; |
| --- | --- |

—

a szabályozó tőkemegfelelés kiszámításakor figyelembe vehető hozzájárulások lehetősége;

| — | igazgatási intézkedések (szankciók vagy kártalanítási rendszerek) az alapot igénybe vevő, határokon átnyúló rendszerszintű bankok számára; |
| --- | --- |

—

igazgatási intézkedések (szankciók vagy kártalanítási rendszerek) az alapot igénybe vevő, határokon átnyúló rendszerszintű bankok számára;

| — | az alap hatókörének a határokon átnyúló rendszerszintű bankokon kívüli valamennyi, határokon átnyúló bankokra történő kiterjesztésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

—

az alap hatókörének a határokon átnyúló rendszerszintű bankokon kívüli valamennyi, határokon átnyúló bankokra történő kiterjesztésére vonatkozó feltételek;

| — | azon többi intézmény számára, amelyek nem részei az alapnak, létrehozandó nemzeti alapok hálózatának alkalmazási köre (és alkalmassága). uniós keretet kell létrehozni a meglévő és jövőbeli, az egységes és kötelező erejű közös szabályokkal összhangban álló nemzeti alapok szabályozására. |
| --- | --- |

—

azon többi intézmény számára, amelyek nem részei az alapnak, létrehozandó nemzeti alapok hálózatának alkalmazási köre (és alkalmassága). uniós keretet kell létrehozni a meglévő és jövőbeli, az egységes és kötelező erejű közös szabályokkal összhangban álló nemzeti alapok szabályozására.

4. ajánlás a rendezési osztályra vonatkozóan

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó jogszabálynak a következők szabályozására kell irányulnia:

Független rendezési osztályt kell létrehozni az EBA-n belül a határokon átnyúló rendszerszintű bankok rendezési és fizetésképtelenségi eljárásainak irányítása céljából. Ez az osztály:

| — | a jogi keret és az EBA hatáskörei által meghatározott szigorú határokon belül működik; |
| --- | --- |

—

a jogi keret és az EBA hatáskörei által meghatározott szigorú határokon belül működik;

| — | a banki szerkezetátalakításokban, átszervezésekben és felszámolásokban különösen jártas jogi és pénzügyi szakemberekből áll; |
| --- | --- |

—

a banki szerkezetátalakításokban, átszervezésekben és felszámolásokban különösen jártas jogi és pénzügyi szakemberekből áll;

| — | szorosan együttműködik a nemzeti hatóságokkal a végrehajtás, a technikai segítségnyújtás és a munkaerőcsere terén; |
| --- | --- |

—

szorosan együttműködik a nemzeti hatóságokkal a végrehajtás, a technikai segítségnyújtás és a munkaerőcsere terén;

| — | javaslatot tesz az alapból történő kifizetésekre; |
| --- | --- |

—

javaslatot tesz az alapból történő kifizetésekre;

| — | valahányszor felmerül egy határokon átnyúló intézmény szanálásának vagy felszámolásának kérdése, az EBA által kinevezett független szakértők mélyreható vizsgálatot végeznek annak érdekében, hogy elemezzék az okokat és a felelősségi viszonyokat. a Parlamentet értesítik a vizsgálatok eredményéről. |
| --- | --- |

—

valahányszor felmerül egy határokon átnyúló intézmény szanálásának vagy felszámolásának kérdése, az EBA által kinevezett független szakértők mélyreható vizsgálatot végeznek annak érdekében, hogy elemezzék az okokat és a felelősségi viszonyokat. a Parlamentet értesítik a vizsgálatok eredményéről.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/69

---

2010. július 7., szerdaAz európai pénzügyi stabilizációs eszköz és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

P7_TA(2010)0277

Az Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása az európai pénzügyi stabilizációs eszközről és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusról, valamint a jövőbeli intézkedésekről

2011/C 351 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 122. és 143. cikkére,

tekintettel az eurócsoport az európai pénzügyi stabilizációs eszközre vonatkozó, 2010. június 7-i feladatmeghatározásaira,

tekintettel az euróövezetbe tartozó 16 tagállam 2010. június 7-i határozatára,

tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció megerősítéséről szóló, 2010. május 12-i bizottsági közleményre (COM(2010)0250),

tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre,

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre,

tekintettel az euróövezet állam- és kormányfőinek 2010. május 7-i nyilatkozatára,

tekintettel a 2010. május 9–10-i ECOFIN Tanács következtetéseire,

tekintettel az euróövezet állam- és kormányfőinek 2010. március 25-i nyilatkozatára,

tekintettel a 2010. március 25–26-i Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel az euróövezetbe tartozó tagállamok az általuk Görögországnak nyújtandó támogatásról szóló 2010. április 11-i nyilatkozatára,

tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs eszközről és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusról, valamint a jövőbeli intézkedésekről szóló, a Bizottsághoz intézett 2010. június 24-i kérdésre (O-0095/2010 – B7-0318/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Maastrichti Szerződés szövegének szerkesztői nem számoltak azzal a lehetőséggel, hogy az euróövezetben államadósági válsághelyzet alakulhat ki, |
| --- | --- |

A.

mivel a Maastrichti Szerződés szövegének szerkesztői nem számoltak azzal a lehetőséggel, hogy az euróövezetben államadósági válsághelyzet alakulhat ki,

| B. | mivel az euróövezethez tartozó tagállamokban az államilag garantált hitelkibocsátás léptéke 2009 ősze folyamán jelentősen növekedett, |
| --- | --- |

B.

mivel az euróövezethez tartozó tagállamokban az államilag garantált hitelkibocsátás léptéke 2009 ősze folyamán jelentősen növekedett,

| C. | mivel bizonyos tagállamokban az államilag garantált hitelkibocsátás piacának helyzete 2010 tavasza folyamán jelentősen romlott, és 2010 májusára kritikus helyzet alakult ki, |
| --- | --- |

C.

mivel bizonyos tagállamokban az államilag garantált hitelkibocsátás piacának helyzete 2010 tavasza folyamán jelentősen romlott, és 2010 májusára kritikus helyzet alakult ki,

| D. | mivel az államilag garantált hitelkibocsátás piacán olyan folyamatok játszódtak le, amelyeket még tanulmányozni kell, |
| --- | --- |

D.

mivel az államilag garantált hitelkibocsátás piacán olyan folyamatok játszódtak le, amelyeket még tanulmányozni kell,

| E. | mivel a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet értelmében vett uniós pénzügyi támogatás felső összeghatára a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a saját források felső határán belül kifizetési előirányzatokra rendelkezésre álló tartalékra korlátozódik; mivel a rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság egyetértési megállapodást köt az érintett tagállammal, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított általános gazdaságpolitikai feltételeket, majd a Bizottság az egyetértési megállapodásról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet értelmében vett uniós pénzügyi támogatás felső összeghatára a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a saját források felső határán belül kifizetési előirányzatokra rendelkezésre álló tartalékra korlátozódik; mivel a rendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság egyetértési megállapodást köt az érintett tagállammal, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított általános gazdaságpolitikai feltételeket, majd a Bizottság az egyetértési megállapodásról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot,

| F. | mivel a 2010. május 9–10-i ECOFIN Tanács következtetéseivel összhangban az euróövezethez tartozó tagállamok a luxemburgi jog alapján korlátozott felelősségű társaságként (société anonyme) 2010. június 7-én létrehozták az európai pénzügyi stabilizációs eszközt (EFSF), amelynek keretében az euróövezet tagállamai az EFSF-kibocsátásokra 440 milliárd euróig arányosan kezességet vállalnak, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2010. május 9–10-i ECOFIN Tanács következtetéseivel összhangban az euróövezethez tartozó tagállamok a luxemburgi jog alapján korlátozott felelősségű társaságként (société anonyme) 2010. június 7-én létrehozták az európai pénzügyi stabilizációs eszközt (EFSF), amelynek keretében az euróövezet tagállamai az EFSF-kibocsátásokra 440 milliárd euróig arányosan kezességet vállalnak,

| 1. | üdvözli az euró stabilitásának megőrzésére a közelmúltban tett uniós és tagállami szintű erőfeszítéseket; sajnálatának ad hangot, hogy az uniós politikai döntéshozók a pénzügyi válság folyamatos mélyülése ellenére nem tettek már korábban határozott lépéseket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az euró stabilitásának megőrzésére a közelmúltban tett uniós és tagállami szintű erőfeszítéseket; sajnálatának ad hangot, hogy az uniós politikai döntéshozók a pénzügyi válság folyamatos mélyülése ellenére nem tettek már korábban határozott lépéseket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ezek az erőfeszítések csak ideiglenes jellegűek, és hogy az egyes tagállamok fiskális és strukturális politikájában tovább kell lépni, valamint létre kell hozni a gazdaságirányítás új, szilárdabb keretét, amely képes a hasonló válságok megelőzésére, a növekedési képességet növelni tudja és fenntartható módon ki tudja egyensúlyozni az Unió makrogazdasági környezetét; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ezek az erőfeszítések csak ideiglenes jellegűek, és hogy az egyes tagállamok fiskális és strukturális politikájában tovább kell lépni, valamint létre kell hozni a gazdaságirányítás új, szilárdabb keretét, amely képes a hasonló válságok megelőzésére, a növekedési képességet növelni tudja és fenntartható módon ki tudja egyensúlyozni az Unió makrogazdasági környezetét;

| 3. | úgy véli, hogy a válságot hosszú távon nem lehet a már teljesen eladósodott országok további eladósításával megoldani; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a válságot hosszú távon nem lehet a már teljesen eladósodott országok további eladósításával megoldani;

| 4. | úgy véli, hogy az összes tagállamnak, és különösen a gazdasági és monetáris unió (EMU) tagjainak gazdaságpolitikájuk kidolgozásakor figyelembe kell venniük azok belső, de az Unióra, és különösen az EMU-tagállamokra kifejtett hatásait is; úgy véli, hogy a gazdaságpolitika közös ügy, és azt a Tanácsnak kell koordinálnia a Szerződésben előírt eljárásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az összes tagállamnak, és különösen a gazdasági és monetáris unió (EMU) tagjainak gazdaságpolitikájuk kidolgozásakor figyelembe kell venniük azok belső, de az Unióra, és különösen az EMU-tagállamokra kifejtett hatásait is; úgy véli, hogy a gazdaságpolitika közös ügy, és azt a Tanácsnak kell koordinálnia a Szerződésben előírt eljárásoknak megfelelően;

| 5. | úgy véli, hogy a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettől és a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelettől eltérve a különleges célú gazdasági egységekre (SPV) vonatkozó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy az euróövezeten kívüli országok is részt vehessenek benne; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettől és a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelettől eltérve a különleges célú gazdasági egységekre (SPV) vonatkozó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy az euróövezeten kívüli országok is részt vehessenek benne;

| 6. | üdvözli a gazdaságpolitikai koordináció megerősítéséről szóló bizottsági közleményt (COM(2010)0250), mint a szorosabb uniós gazdaságpolitikai koordináció megteremtéséhez való fontos hozzájárulást; úgy véli, hogy a szigorúbb gazdasági felügyeletre irányuló jogalkotási javaslatoknak a Szerződés 121. cikkének (6) bekezdése alapján tartalmazniuk kellene új, másodlagos jogszabályokat is; úgy véli, hogy a létrehozandó felügyeleti keret céljának a fenntartható államháztartás, a gazdasági növekedés és a társadalmi kohézió megteremtésének, valamint a kereskedelmi egyensúlyhiány csökkentésének kell lennie; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a gazdaságpolitikai koordináció megerősítéséről szóló bizottsági közleményt (COM(2010)0250), mint a szorosabb uniós gazdaságpolitikai koordináció megteremtéséhez való fontos hozzájárulást; úgy véli, hogy a szigorúbb gazdasági felügyeletre irányuló jogalkotási javaslatoknak a Szerződés 121. cikkének (6) bekezdése alapján tartalmazniuk kellene új, másodlagos jogszabályokat is; úgy véli, hogy a létrehozandó felügyeleti keret céljának a fenntartható államháztartás, a gazdasági növekedés és a társadalmi kohézió megteremtésének, valamint a kereskedelmi egyensúlyhiány csökkentésének kell lennie;

| 7. | úgy véli, hogy az új uniós eszközök és eljárások kialakításakor figyelembe kell venni az uniós intézmények szerepét is, ideértve a Parlament jogalkotási és költségvetési szerepét, valamint az EKB-nak a monetáris politikai döntések meghozatalában betöltött független funkcióját; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az új uniós eszközök és eljárások kialakításakor figyelembe kell venni az uniós intézmények szerepét is, ideértve a Parlament jogalkotási és költségvetési szerepét, valamint az EKB-nak a monetáris politikai döntések meghozatalában betöltött független funkcióját;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus hatásáról, különösen az uniós költségvetést és az egyéb uniós pénzügyi eszközöket és EBB-kölcsönöket illetően; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus hatásáról, különösen az uniós költségvetést és az egyéb uniós pénzügyi eszközöket és EBB-kölcsönöket illetően;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést az európai pénzügyi stabilizációs eszköz hatásáról, különösen az eurókötvény-piacok működését és a nyereségeltéréseket illetően; a hosszú távú megoldás fellelése érdekében felkéri továbbá a Bizottságot a különleges célú gazdasági egységekre (SPV) vonatkozó döntéshozatali folyamat kiszámíthatóságának és elszámoltathatóságának felmérésére; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést az európai pénzügyi stabilizációs eszköz hatásáról, különösen az eurókötvény-piacok működését és a nyereségeltéréseket illetően; a hosszú távú megoldás fellelése érdekében felkéri továbbá a Bizottságot a különleges célú gazdasági egységekre (SPV) vonatkozó döntéshozatali folyamat kiszámíthatóságának és elszámoltathatóságának felmérésére;

| 10. | további tájékoztatást kér arról, hogy az EFSF és az IMF közötti koordináció hogyan fog megvalósulni, és hogy az alapok közötti átcsoportosítás a 2:1 arány fenntartásával párhuzamosan fog-e történni, hogy a kamatlábat az IMF fogja-e bármilyen módon koordinálni, feltételezve, hogy az IMF-kamatláb a bevett eljárás alapján kerül megállapításra, hogy mennyi lesz a tervezett kamatláb, a német államkötvényektől eltekintve, és hogy az 1 % körül lesz-e; kérdezi továbbá, hogy az IMF és az EFSF-kölcsönök egyenrangúak lesznek-e, mivel ez automatikusan felruházná az EFSF-et azzal az előjoggal, hogy a hitelfelvevői kötelezettségek átstrukturálásában ne szerepeljen, mivel egyébirányt az EFSF lenne a veszteségnek leginkább kitett fél; |
| --- | --- |

10.

további tájékoztatást kér arról, hogy az EFSF és az IMF közötti koordináció hogyan fog megvalósulni, és hogy az alapok közötti átcsoportosítás a 2:1 arány fenntartásával párhuzamosan fog-e történni, hogy a kamatlábat az IMF fogja-e bármilyen módon koordinálni, feltételezve, hogy az IMF-kamatláb a bevett eljárás alapján kerül megállapításra, hogy mennyi lesz a tervezett kamatláb, a német államkötvényektől eltekintve, és hogy az 1 % körül lesz-e; kérdezi továbbá, hogy az IMF és az EFSF-kölcsönök egyenrangúak lesznek-e, mivel ez automatikusan felruházná az EFSF-et azzal az előjoggal, hogy a hitelfelvevői kötelezettségek átstrukturálásában ne szerepeljen, mivel egyébirányt az EFSF lenne a veszteségnek leginkább kitett fél;

| 11. | tájékoztatást kér arról, hogy tervbe vannak-e véve az egyenlő bánásmód biztosítására irányuló intézkedések; megjegyzi, hogy ebben a tekintetben például az EFSF kamatlába eltér a Görögország számára előirányzott csomagétól, mivel az EFSF hitelfelvevői az alapok előteremtéséért a különleges célú gazdasági egységeknek mindent magában foglaló nettó költségtérítést fizetnek; kérdezi továbbá, hogy hogyan lehet a méltányosságot biztosítani a monetáris unión kívüli országok részére, ha az EFSF csak akkor lép működésbe, ha a 60 milliárd eurós eszköz már elfogyott; |
| --- | --- |

11.

tájékoztatást kér arról, hogy tervbe vannak-e véve az egyenlő bánásmód biztosítására irányuló intézkedések; megjegyzi, hogy ebben a tekintetben például az EFSF kamatlába eltér a Görögország számára előirányzott csomagétól, mivel az EFSF hitelfelvevői az alapok előteremtéséért a különleges célú gazdasági egységeknek mindent magában foglaló nettó költségtérítést fizetnek; kérdezi továbbá, hogy hogyan lehet a méltányosságot biztosítani a monetáris unión kívüli országok részére, ha az EFSF csak akkor lép működésbe, ha a 60 milliárd eurós eszköz már elfogyott;

| 12. | rámutat, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv feltételezésével ellentétben az euróövezet országainak államadóssága tekintetében nem szükségszerűen zéró a nominális hitelkockázat, és hogy az újabb fejlemények tükrében a tagállamok által kibocsátott hosszú távú kölcsönök hitelkockázata nő; úgy véli, hogy az európai bankfelügyeleti hatóságnak és az európai rendszerkockázati testületnek foglalkoznia kellene ezzel a problémával; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv feltételezésével ellentétben az euróövezet országainak államadóssága tekintetében nem szükségszerűen zéró a nominális hitelkockázat, és hogy az újabb fejlemények tükrében a tagállamok által kibocsátott hosszú távú kölcsönök hitelkockázata nő; úgy véli, hogy az európai bankfelügyeleti hatóságnak és az európai rendszerkockázati testületnek foglalkoznia kellene ezzel a problémával;

| 13. | rámutat, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv az államkötvények hitelkockázatát nullában állapítja meg; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv az államkötvények hitelkockázatát nullában állapítja meg;

| 14. | felkéri az EKB-t, hogy indokolja meg részletesen azon nemrégiben hozott döntéseit, hogy a másodlagos piacon államkötvényeket vásárol; úgy véli, hogy az EKB-nak e gyakorlattal meghatározott időn belül fel kell hagynia, és erre irányuló kivonulási stratégiát kell kidolgoznia; |
| --- | --- |

14.

felkéri az EKB-t, hogy indokolja meg részletesen azon nemrégiben hozott döntéseit, hogy a másodlagos piacon államkötvényeket vásárol; úgy véli, hogy az EKB-nak e gyakorlattal meghatározott időn belül fel kell hagynia, és erre irányuló kivonulási stratégiát kell kidolgoznia;

| 15. | úgy véli, hogy a hosszú távú megoldáshoz a belső egyensúlyhiány és a nem fenntartható adósság problémáját, más szóval a jelenlegi válság strukturális kiváltó okait kell kezelni; úgy gondolja, hogy a hosszú távú tervezésben az euróövezeten és az EU-n belüli makrogazdasági egyensúlyhiányt, és ezáltal az egyes tagállamok közötti jelentős versenyképességbeli különbségeket kell orvosolni; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a hosszú távú megoldáshoz a belső egyensúlyhiány és a nem fenntartható adósság problémáját, más szóval a jelenlegi válság strukturális kiváltó okait kell kezelni; úgy gondolja, hogy a hosszú távú tervezésben az euróövezeten és az EU-n belüli makrogazdasági egyensúlyhiányt, és ezáltal az egyes tagállamok közötti jelentős versenyképességbeli különbségeket kell orvosolni;

| 16. | úgy véli, hogy az erősebb uniós gazdaságirányítási keretnek magában kell foglalnia egy állandó uniós államadósság-válság megoldási mechanizmust – például egy Európai Monetáris Alapot –, a makrogazdasági kiegyensúlyozás összehangolt megközelítését, valamint az uniós és a tagállami költségvetés közötti, a fenntartható fiskális egységesítést kiegészítő fokozott szinergiát; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az erősebb uniós gazdaságirányítási keretnek magában kell foglalnia egy állandó uniós államadósság-válság megoldási mechanizmust – például egy Európai Monetáris Alapot –, a makrogazdasági kiegyensúlyozás összehangolt megközelítését, valamint az uniós és a tagállami költségvetés közötti, a fenntartható fiskális egységesítést kiegészítő fokozott szinergiát;

| 17. | rámutat, hogy egy ilyen mechanizmusnak az uniós költségvetésre gyakorolt várhatóan jelentős hatása ellenére a Parlamentnek nem jut szerep a döntéshozatali folyamatban, mivel az eszközt az EUMSz. 122. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács hozta létre; szükségesnek tartja, hogy a Parlament mint költségvetési hatóság részt vehessen egy ilyen, potenciálisan jelentős költségvetési hatású ügyről szóló döntésben; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy egy ilyen mechanizmusnak az uniós költségvetésre gyakorolt várhatóan jelentős hatása ellenére a Parlamentnek nem jut szerep a döntéshozatali folyamatban, mivel az eszközt az EUMSz. 122. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács hozta létre; szükségesnek tartja, hogy a Parlament mint költségvetési hatóság részt vehessen egy ilyen, potenciálisan jelentős költségvetési hatású ügyről szóló döntésben;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy 2010 végéig készítsen független megvalósíthatósági tanulmányt az olyan innovatív finanszírozási eszközökről, mint például a nyereségeltérések csökkentésére és a többségében euró alapú hitelpiac likviditásának növelésére képes közös Eurobond-kibocsátás; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy 2010 végéig készítsen független megvalósíthatósági tanulmányt az olyan innovatív finanszírozási eszközökről, mint például a nyereségeltérések csökkentésére és a többségében euró alapú hitelpiac likviditásának növelésére képes közös Eurobond-kibocsátás;

| 19. | megállapítja, hogy az Unió szempontjából fontos infrastruktúrákra való Eurobond-kibocsátás összhangban lenne a Stabilitási és Növekedési Paktum célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az Unió szempontjából fontos infrastruktúrákra való Eurobond-kibocsátás összhangban lenne a Stabilitási és Növekedési Paktum célkitűzéseivel;

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy elemezze az államadósági válságok hatékony és fenntartható megelőzését és kezelését szolgáló hosszú távú lehetőségeket, kihasználva az egységes fizetőeszköz nyújtotta előnyöket; úgy véli, hogy az elemzésben figyelembe kell venni, hogy az államkötvények hitelkockázata tagállamonként eltérő lehet, és hogy ezt a hitelintézetek tőkemegfelelésének tükröznie kell; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy elemezze az államadósági válságok hatékony és fenntartható megelőzését és kezelését szolgáló hosszú távú lehetőségeket, kihasználva az egységes fizetőeszköz nyújtotta előnyöket; úgy véli, hogy az elemzésben figyelembe kell venni, hogy az államkötvények hitelkockázata tagállamonként eltérő lehet, és hogy ezt a hitelintézetek tőkemegfelelésének tükröznie kell;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az eurócsoport elnökének és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az eurócsoport elnökének és az Európai Központi Banknak.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/73

---

2010. július 7., szerdaIzland európai uniós tagság iránti kérelme

P7_TA(2010)0278

Az Európai Parlament 2010. július 7-i állásfoglalása Izland európai uniós tagság iránti kérelméről

2011/C 351 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2010. június 16-i 540/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely Izlandot felveszi az uniós előcsatlakozási támogatáshoz szükséges formai követelményeknek megfelelő országok listájára, amely támogatás segít a tagjelölt országoknak abban, hogy összehangolják jogszabályaikat az európai jogszabályokkal,

tekintettel a Bizottság Izland európai uniós tagságra irányuló kérelméről alkotott véleményére (SEC(2010)0153),

tekintettel az Európai Tanács 2010. június 17-i, az Izlanddal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról szóló határozatára,

tekintettel a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (1),

tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2010. február 11-i jogalkotási állásfoglalására (COM(2009)0588 – C7-0279/2009 – 2009/0163(COD)) (2),

tekintettel a Tanács és Bizottság nyilatkozataira Izland európai uniós tagságára irányuló kérelméről,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unióról szóló Szerződés 49. cikkének megfelelően „bármely európai állam [...] kérheti felvételét az Unióba”, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló Szerződés 49. cikkének megfelelően „bármely európai állam [...] kérheti felvételét az Unióba”,

| B. | mivel minden ország EU-tagság felé tett előrelépése az érdemeken alapul és a csatlakozási kritériumoknak való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseinek függvénye, miközben az Unió integrációs kapacitását is tiszteletben kell tartani, |
| --- | --- |

B.

mivel minden ország EU-tagság felé tett előrelépése az érdemeken alapul és a csatlakozási kritériumoknak való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseinek függvénye, miközben az Unió integrációs kapacitását is tiszteletben kell tartani,

| C. | mivel 2009. július 17-én Izland benyújtotta európai uniós tagságra irányuló kérelmét, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009. július 17-én Izland benyújtotta európai uniós tagságra irányuló kérelmét,

| D. | mivel 2010. február 24-én a Bizottság ismertette véleményét, javasolva, hogy kezdődjenek meg a tárgyalások Izlanddal, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. február 24-én a Bizottság ismertette véleményét, javasolva, hogy kezdődjenek meg a tárgyalások Izlanddal,

| E. | mivel a korábbi bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind pedig a hozzá csatlakozott tagállamok számára, és hozzájárultak Európa egészének stabilitásához, fejlődéséhez és jólétéhez, fontos az Izland csatlakozási folyamatának lezárásához szükséges feltételek megteremtése és sikeres, a koppenhágai kritériumokkal összhangban álló csatlakozásának biztosítása, |
| --- | --- |

E.

mivel a korábbi bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind pedig a hozzá csatlakozott tagállamok számára, és hozzájárultak Európa egészének stabilitásához, fejlődéséhez és jólétéhez, fontos az Izland csatlakozási folyamatának lezárásához szükséges feltételek megteremtése és sikeres, a koppenhágai kritériumokkal összhangban álló csatlakozásának biztosítása,

| F. | mivel Izland és az EU közötti kapcsolatok 1973-ig nyúlnak vissza, amikor a felek kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodást írtak alá, |
| --- | --- |

F.

mivel Izland és az EU közötti kapcsolatok 1973-ig nyúlnak vissza, amikor a felek kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodást írtak alá,

| G. | mivel Izland az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjaként, valamint a schengeni megállapodás és a dublini rendelet aláírójaként már szorosan együttműködik az EU-val, és ezért már sikeresen átültette a közösségi vívmányok jelentős részét, |
| --- | --- |

G.

mivel Izland az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjaként, valamint a schengeni megállapodás és a dublini rendelet aláírójaként már szorosan együttműködik az EU-val, és ezért már sikeresen átültette a közösségi vívmányok jelentős részét,

| H. | mivel Izland szilárd alapokra helyezett demokratikus hagyománnyal rendelkezik, jogszabályai pedig a vívmányokkal már nagyrészt összhangban vannak, |
| --- | --- |

H.

mivel Izland szilárd alapokra helyezett demokratikus hagyománnyal rendelkezik, jogszabályai pedig a vívmányokkal már nagyrészt összhangban vannak,

| I. | mivel 1994 óta Izland jelentősen hozzájárult az európai kohézióhoz és szolidaritáshoz az EGT pénzügyi mechanizmusán keresztül, |
| --- | --- |

I.

mivel 1994 óta Izland jelentősen hozzájárult az európai kohézióhoz és szolidaritáshoz az EGT pénzügyi mechanizmusán keresztül,

| J. | mivel Izland mint hagyományosan katonaságmentes ország polgári kapacitásaival hozzájárul az EU békefenntartó misszióihoz és rendszeresen igazodik az EU Közös Kül- és Biztonságpolitikájához, |
| --- | --- |

J.

mivel Izland mint hagyományosan katonaságmentes ország polgári kapacitásaival hozzájárul az EU békefenntartó misszióihoz és rendszeresen igazodik az EU Közös Kül- és Biztonságpolitikájához,

| K. | mivel Izlandot és lakosságát súlyosan érintette a globális pénzügyi és gazdasági válság, amely az izlandi bankrendszer összeomlásához vezetett 2008-ban, |
| --- | --- |

K.

mivel Izlandot és lakosságát súlyosan érintette a globális pénzügyi és gazdasági válság, amely az izlandi bankrendszer összeomlásához vezetett 2008-ban,

| L. | mivel az Egyesült Királyság és Hollandia kormánya 2009 júniusában és októberében két megállapodást írt alá Izland kormányával egy, Hollandiától felvett 1,3 milliárd eurós és egy, az Egyesült Királyságtól felvett 2,4 milliárd eurós kölcsön visszafizetési feltételeiről; mivel a 2010. március 6-i népszavazást követően az októberi megállapodást elutasították, és a felek várhatóan új megállapodást kötnek az izlandi betétbiztosítási rendszer hatálya alá tartozó kifizetésekről, |
| --- | --- |

L.

mivel az Egyesült Királyság és Hollandia kormánya 2009 júniusában és októberében két megállapodást írt alá Izland kormányával egy, Hollandiától felvett 1,3 milliárd eurós és egy, az Egyesült Királyságtól felvett 2,4 milliárd eurós kölcsön visszafizetési feltételeiről; mivel a 2010. március 6-i népszavazást követően az októberi megállapodást elutasították, és a felek várhatóan új megállapodást kötnek az izlandi betétbiztosítási rendszer hatálya alá tartozó kifizetésekről,

| M. | mivel az EFTA Felügyeleti Hatósága 2010. május 26-i hivatalos értesítő levelében kinyilvánította, hogy Izland köteles biztosítani az Icesave betéteseinek minimális kárpótlását az Egyesült Királyságban és Hollandiában, |
| --- | --- |

M.

mivel az EFTA Felügyeleti Hatósága 2010. május 26-i hivatalos értesítő levelében kinyilvánította, hogy Izland köteles biztosítani az Icesave betéteseinek minimális kárpótlását az Egyesült Királyságban és Hollandiában,

| N. | mivel a közvélemény és a politikai pártok megosztottak az EU-tagsággal kapcsolatban; mivel a közvélemény a politikai és gazdasági válság fényében az EU-tagsággal kapcsolatban 2009 nyara óta egyértelműen negatív irányban változott, |
| --- | --- |

N.

mivel a közvélemény és a politikai pártok megosztottak az EU-tagsággal kapcsolatban; mivel a közvélemény a politikai és gazdasági válság fényében az EU-tagsággal kapcsolatban 2009 nyara óta egyértelműen negatív irányban változott,

Politikai kritériumok

| 1. | üdvözli az Európai Tanács határozatát az Izlanddal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Tanács határozatát az Izlanddal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitásáról;

| 2. | üdvözli, hogy a kilátások szerint az EU egy erős demokratikus kultúrával rendelkező új tagállammal gyarapodhat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy Izland csatlakozása mind az ország, mind pedig az EU számára előnyös lehet, és tovább fogja erősíteni az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok globális előmozdítójaként és védelmezőjeként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a kilátások szerint az EU egy erős demokratikus kultúrával rendelkező új tagállammal gyarapodhat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy Izland csatlakozása mind az ország, mind pedig az EU számára előnyös lehet, és tovább fogja erősíteni az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok globális előmozdítójaként és védelmezőjeként betöltött szerepét;

| 3. | hangsúlyozza az Európai Parlament képviselői és az Althingi tagjai közötti kiváló együttműködést az EGT közös parlamenti bizottsága munkájának keretében, és ugyanilyen gyümölcsöző együttműködést vár az új EP–Izland közös parlamenti bizottságban |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az Európai Parlament képviselői és az Althingi tagjai közötti kiváló együttműködést az EGT közös parlamenti bizottsága munkájának keretében, és ugyanilyen gyümölcsöző együttműködést vár az új EP–Izland közös parlamenti bizottságban

| 4. | különösen üdvözli az „Izlandi modern média kezdeményezést”, amely lehetővé teszi mind Izland, mind pedig az EU számára, hogy határozott álláspontot foglaljanak el a véleménynyilvánításhoz és a tájékoztatáshoz való jog védelme tekintetében; |
| --- | --- |

4.

különösen üdvözli az „Izlandi modern média kezdeményezést”, amely lehetővé teszi mind Izland, mind pedig az EU számára, hogy határozott álláspontot foglaljanak el a véleménynyilvánításhoz és a tájékoztatáshoz való jog védelme tekintetében;

| 5. | kéri az izlandi hatóságokat, hogy szüntessék meg az uniós polgárok jelenlegi megkülönböztetését az izlandi helyhatósági választásokkal kapcsolatos szavazati és jelöltségi jogaik tekintetében; |
| --- | --- |

5.

kéri az izlandi hatóságokat, hogy szüntessék meg az uniós polgárok jelenlegi megkülönböztetését az izlandi helyhatósági választásokkal kapcsolatos szavazati és jelöltségi jogaik tekintetében;

| 6. | rámutat arra, hogy az EU új bővítési stratégiájában a tagfelvételét kérelmező ország igazságügyi rendszere az egyike azoknak a területeknek, amelyekre az EU már az előcsatlakozási folyamat korai szakaszában különös figyelmet fordít; véleménye szerint az izlandi kormánynak a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban meg kell hoznia az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosításához szükséges intézkedéseket, megfelelően megoldást találva a bírák, ügyészek és legfelsőbb igazságügyi hatóságok kinevezései tekintetében az igazságügyi és emberi jogi miniszterre ruházott döntő szereppel kapcsolatos kérdésre; erősen bízik abban, hogy az izlandi hatóságok elfogadják majd a szükséges változtatásokat; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy az EU új bővítési stratégiájában a tagfelvételét kérelmező ország igazságügyi rendszere az egyike azoknak a területeknek, amelyekre az EU már az előcsatlakozási folyamat korai szakaszában különös figyelmet fordít; véleménye szerint az izlandi kormánynak a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban meg kell hoznia az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosításához szükséges intézkedéseket, megfelelően megoldást találva a bírák, ügyészek és legfelsőbb igazságügyi hatóságok kinevezései tekintetében az igazságügyi és emberi jogi miniszterre ruházott döntő szereppel kapcsolatos kérdésre; erősen bízik abban, hogy az izlandi hatóságok elfogadják majd a szükséges változtatásokat;

| 7. | bátorítja Izlandot, hogy ratifikálja az ENSZ korrupcióellenes egyezményét és az Európa Tanács korrupcióval kapcsolatos polgárjogi egyezményét; |
| --- | --- |

7.

bátorítja Izlandot, hogy ratifikálja az ENSZ korrupcióellenes egyezményét és az Európa Tanács korrupcióval kapcsolatos polgárjogi egyezményét;

| 8. | elismerését fejezi ki az emberi jogok izlandi jó helyzetével kapcsolatban; kéri azonban az izlandi hatóságokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményét, valamint a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

8.

elismerését fejezi ki az emberi jogok izlandi jó helyzetével kapcsolatban; kéri azonban az izlandi hatóságokat, hogy ratifikálják az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményét, valamint a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt;

| 9. | bátorítja Izlandot, hogy kövesse az EBESZ/ODIHR 2008. évi, a gyűlölet által motivált bűncselekményekről szóló ajánlásait; |
| --- | --- |

9.

bátorítja Izlandot, hogy kövesse az EBESZ/ODIHR 2008. évi, a gyűlölet által motivált bűncselekményekről szóló ajánlásait;

Gazdasági kritériumok

| 10. | megállapítja, hogy Izland általánosan értelemben kielégítő módon hajtja végre az EGT-vel kapcsolatos kötelezettségeit, valamint megfelelő képességekkel rendelkezik ahhoz, hogy ellenállhasson az EU-n belüli verseny nyomásának és a piaci erőknek; megállapítja ugyanakkor, hogy a megfelelőségértékelés, az akkreditáció és a piacfelügyelet terén az általános elvekhez való alkalmazkodás és a közösségi vívmányoknak való teljes mértékű megfelelés tekintetében további erőfeszítésekre van szükség; tudomásul veszi az EFTA 2010. május 26-i, az izlandi kormánynak címzett levél formájában küldött hivatalos értesítését – ami az első lépés az ellene indítandó jogsértési eljárásban, amiért nem teljesítette az EU betétbiztosítási irányelve (94/19/EK) végrehajtására irányuló, az EGT keretében vállalt kötelezettségeit –, és üdvözli az izlandi kormány reagálását, amely szerint kész az Icesave-tárgyalások lehető legrövidebb időn belül történő lezárására; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy Izland általánosan értelemben kielégítő módon hajtja végre az EGT-vel kapcsolatos kötelezettségeit, valamint megfelelő képességekkel rendelkezik ahhoz, hogy ellenállhasson az EU-n belüli verseny nyomásának és a piaci erőknek; megállapítja ugyanakkor, hogy a megfelelőségértékelés, az akkreditáció és a piacfelügyelet terén az általános elvekhez való alkalmazkodás és a közösségi vívmányoknak való teljes mértékű megfelelés tekintetében további erőfeszítésekre van szükség; tudomásul veszi az EFTA 2010. május 26-i, az izlandi kormánynak címzett levél formájában küldött hivatalos értesítését – ami az első lépés az ellene indítandó jogsértési eljárásban, amiért nem teljesítette az EU betétbiztosítási irányelve (94/19/EK) végrehajtására irányuló, az EGT keretében vállalt kötelezettségeit –, és üdvözli az izlandi kormány reagálását, amely szerint kész az Icesave-tárgyalások lehető legrövidebb időn belül történő lezárására;

| 11. | üdvözli azokat a politikákat, amelyek még változatosabbá teszik Izland gazdaságát, ami az ország hosszú távú gazdasági jólétéhez szükséges lépés; |
| --- | --- |

11.

üdvözli azokat a politikákat, amelyek még változatosabbá teszik Izland gazdaságát, ami az ország hosszú távú gazdasági jólétéhez szükséges lépés;

| 12. | rámutat, hogy a környezetvédelem az EU prioritása, és üdvözli Izland erőteljes részvételét a környezetvédelmi politikákban; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a környezetvédelem az EU prioritása, és üdvözli Izland erőteljes részvételét a környezetvédelmi politikákban;

| 13. | megjegyzi, hogy bár a költségvetési konszolidáció továbbra is kulcsfontosságú kihívás, Izland a gazdasági stabilizáció biztató jeleit mutatja; a meghozott monetáris intézkedéseket a pénzügyi és gazdasági stabilitást javító, helyes irányban tett lépéseknek tekinti; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy bár a költségvetési konszolidáció továbbra is kulcsfontosságú kihívás, Izland a gazdasági stabilizáció biztató jeleit mutatja; a meghozott monetáris intézkedéseket a pénzügyi és gazdasági stabilitást javító, helyes irányban tett lépéseknek tekinti;

| 14. | üdvözli a Különleges Vizsgálóbizottság jelentését, amely hozzájárulhat a nemzeti bizalom újjáépítéséhez; arra ösztönöz, hogy e bizottság munkáját további intézkedések kövessék az e jelentésben leírt sürgető politikai, gazdasági és intézményi hiányosságok kezelése érdekében; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Különleges Vizsgálóbizottság jelentését, amely hozzájárulhat a nemzeti bizalom újjáépítéséhez; arra ösztönöz, hogy e bizottság munkáját további intézkedések kövessék az e jelentésben leírt sürgető politikai, gazdasági és intézményi hiányosságok kezelése érdekében;

| 15. | üdvözli, hogy az Izlandi Nyugdíjalapok Szövetsége (INYASZ) hozzájárult ahhoz, hogy megszervezzék a nyugdíjrendszerek gazdasági összeomlás előtti időszakban alkalmazott működési módszereinek és befektetési politikáinak független vizsgálatát; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az Izlandi Nyugdíjalapok Szövetsége (INYASZ) hozzájárult ahhoz, hogy megszervezzék a nyugdíjrendszerek gazdasági összeomlás előtti időszakban alkalmazott működési módszereinek és befektetési politikáinak független vizsgálatát;

| 16. | kéri kétoldalú megállapodás aláírását az összesen 3,9 milliárd eurós kölcsönöknek az Egyesült Királyság és Hollandia kormányai számára történő visszafizetéséről; hangsúlyozza, hogy ha sikerül valamennyi fél számára elfogadható megállapodásra jutni, akkor ez visszaállítja a bizalmat a tekintetben, hogy Izland képes eleget tenni kötelezettségvállalásainak – ideértve az EGT keretében Izlandra háruló valamennyi kötelezettséget is –, és erősíti a közvélemény támogatását az izlandi csatlakozási folyamat tekintetében, Izlandon és az EU-ban egyaránt; |
| --- | --- |

16.

kéri kétoldalú megállapodás aláírását az összesen 3,9 milliárd eurós kölcsönöknek az Egyesült Királyság és Hollandia kormányai számára történő visszafizetéséről; hangsúlyozza, hogy ha sikerül valamennyi fél számára elfogadható megállapodásra jutni, akkor ez visszaállítja a bizalmat a tekintetben, hogy Izland képes eleget tenni kötelezettségvállalásainak – ideértve az EGT keretében Izlandra háruló valamennyi kötelezettséget is –, és erősíti a közvélemény támogatását az izlandi csatlakozási folyamat tekintetében, Izlandon és az EU-ban egyaránt;

| 17. | tudomásul veszi, hogy Izland az euróövezet tagjává szeretne válni, amely törekvés az EU-tagságot és a szükséges feltételek teljesítését követően megvalósítható; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi, hogy Izland az euróövezet tagjává szeretne válni, amely törekvés az EU-tagságot és a szükséges feltételek teljesítését követően megvalósítható;

| 18. | üdvözli a valuta stabilizációját, a bankrendszer újrastrukturálását és a költségvetés konszolidációját célzó készenléti IMF-megállapodás második felülvizsgálatának jóváhagyását; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a valuta stabilizációját, a bankrendszer újrastrukturálását és a költségvetés konszolidációját célzó készenléti IMF-megállapodás második felülvizsgálatának jóváhagyását;

| 19. | aggódik a munkanélküliség és az infláció magas szintje miatt, de megjegyzi, hogy az utóbbi időben már láthatók a javulás jelei; |
| --- | --- |

19.

aggódik a munkanélküliség és az infláció magas szintje miatt, de megjegyzi, hogy az utóbbi időben már láthatók a javulás jelei;

| 20. | helyesli, hogy Izland jelentős összegeket fordít az oktatásra, a kutatásra és a fejlesztésre; |
| --- | --- |

20.

helyesli, hogy Izland jelentős összegeket fordít az oktatásra, a kutatásra és a fejlesztésre;

A tagsággal járó kötelezettségek teljesítésének képessége

| 21. | megjegyzi, hogy Izland EGT-tagként a tárgyalási fejezetek közül 10 fejezet követelményei teljesítésének vonatkozásában előrehaladott szakaszban tart, 11 követelményeit részben teljesíti, így csak olyan 12 fejezet maradt, amelyre az EGT nem terjed ki és amely teljes körű tárgyalásokat igényel; hangsúlyozza, hogy a Bizottság kiemelte annak szükségességét, hogy Izland továbbra is komoly erőfeszítéseket tegyen jogszabályainak a közösségi vívmányokkal való harmonizálása érdekében számos területen, és hogy azokat középtávon a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hatékonyan hajtsa végre és tartassa be; hangsúlyozza, hogy az EGT keretében Izlandra háruló kötelezettségek, valamint Izlandnak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásával kapcsolatos megállapodás teljesítése a csatlakozási tárgyalások fontos követelményei; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy Izland EGT-tagként a tárgyalási fejezetek közül 10 fejezet követelményei teljesítésének vonatkozásában előrehaladott szakaszban tart, 11 követelményeit részben teljesíti, így csak olyan 12 fejezet maradt, amelyre az EGT nem terjed ki és amely teljes körű tárgyalásokat igényel; hangsúlyozza, hogy a Bizottság kiemelte annak szükségességét, hogy Izland továbbra is komoly erőfeszítéseket tegyen jogszabályainak a közösségi vívmányokkal való harmonizálása érdekében számos területen, és hogy azokat középtávon a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hatékonyan hajtsa végre és tartassa be; hangsúlyozza, hogy az EGT keretében Izlandra háruló kötelezettségek, valamint Izlandnak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásával kapcsolatos megállapodás teljesítése a csatlakozási tárgyalások fontos követelményei;

| 22. | kéri az izlandi hatóságokat, hogy tűzzék napirendre az ország gazdaságának legfontosabb intézményi gyengeségeinek orvosolását, nevezetesen a pénzügyi felügyeleti rendszer és a betétbiztosítási rendszer szervezete és működése tekintetében; |
| --- | --- |

22.

kéri az izlandi hatóságokat, hogy tűzzék napirendre az ország gazdaságának legfontosabb intézményi gyengeségeinek orvosolását, nevezetesen a pénzügyi felügyeleti rendszer és a betétbiztosítási rendszer szervezete és működése tekintetében;

| 23. | ösztönzi Izlandot, hogy fogadjon el mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikát az EU politikáival összhangban, valamint hozza létre az e politikák végrehajtásához szükséges adminisztratív struktúrákat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az EU politikáiban figyelembe kell venni Izland sajátos természeti környezetét, állat- és növényvilágát, valamint azt a földrajzi távolságot, amely az európai földrész többi országától elválasztja; |
| --- | --- |

23.

ösztönzi Izlandot, hogy fogadjon el mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikát az EU politikáival összhangban, valamint hozza létre az e politikák végrehajtásához szükséges adminisztratív struktúrákat; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az EU politikáiban figyelembe kell venni Izland sajátos természeti környezetét, állat- és növényvilágát, valamint azt a földrajzi távolságot, amely az európai földrész többi országától elválasztja;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be az izlandi hatóságokat a közös agrárpolitika reformjáról jelenleg zajló vitákba; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy vonja be az izlandi hatóságokat a közös agrárpolitika reformjáról jelenleg zajló vitákba;

| 25. | elismeri, hogy Izland felelősségteljes és fenntartható módon kezeli tengeri erőforrásait, és elvárja, hogy az EU és az izlandi hatóságok egyaránt építő jellegű hozzáállással folytassák a tárgyalásokat Izlandnak a közös európai halászati politika (KHP) elfogadásával kapcsolatos kötelezettségéről, és e tárgyalások eredményeként kölcsönösen kielégítő megoldás szülessen, amelynek alapját a legjobb gyakorlatok, illetve mind az európai, mind pedig az izlandi halászok és fogyasztók érdekeinek védelme képezi; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy Izland felelősségteljes és fenntartható módon kezeli tengeri erőforrásait, és elvárja, hogy az EU és az izlandi hatóságok egyaránt építő jellegű hozzáállással folytassák a tárgyalásokat Izlandnak a közös európai halászati politika (KHP) elfogadásával kapcsolatos kötelezettségéről, és e tárgyalások eredményeként kölcsönösen kielégítő megoldás szülessen, amelynek alapját a legjobb gyakorlatok, illetve mind az európai, mind pedig az izlandi halászok és fogyasztók érdekeinek védelme képezi;

| 26. | bátorítja Izlandot, hogy fogadjon el olyan intézkedéseket a halászati politikában, amelyek lehetővé teszik számára a KHP-ra való átállást; |
| --- | --- |

26.

bátorítja Izlandot, hogy fogadjon el olyan intézkedéseket a halászati politikában, amelyek lehetővé teszik számára a KHP-ra való átállást;

| 27. | nyomatékosan felszólítja Izlandot, hogy hagyja abba a bálnavadászatot, és vonja vissza a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság elé tárt valamennyi fenntartását; |
| --- | --- |

27.

nyomatékosan felszólítja Izlandot, hogy hagyja abba a bálnavadászatot, és vonja vissza a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság elé tárt valamennyi fenntartását;

| 28. | megjegyzi, hogy Izland a megújuló – különösen a geotermikus – energiák, a környezetvédelem az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén szerzett tapasztalatai révén értékes hozzájárulást adhat az EU környezetvédelmi és energiapolitikáihoz; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy Izland a megújuló – különösen a geotermikus – energiák, a környezetvédelem az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén szerzett tapasztalatai révén értékes hozzájárulást adhat az EU környezetvédelmi és energiapolitikáihoz;

Regionális együttműködés

| 29. | úgy véli, hogy Izland EU-csatlakozása – amely tovább erősíti az Európai Unió jelenlétét az Északi-sarkvidéki Tanácsban – stratégiai lehetőség az EU számára ahhoz, hogy aktívabb és konstruktívabb szerepet játsszon, valamint járuljon hozzá az északi-sarkvidéki régió multilaterális kormányzásához is; rámutat, hogy ez segíti majd a közös környezetvédelmi kérdések megoldását, és fokozhatja az EU érdeklődését az Északi-sarkvidék, illetve annak regionális és nemzetközi szintű védelme iránt; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy Izland EU-csatlakozása – amely tovább erősíti az Európai Unió jelenlétét az Északi-sarkvidéki Tanácsban – stratégiai lehetőség az EU számára ahhoz, hogy aktívabb és konstruktívabb szerepet játsszon, valamint járuljon hozzá az északi-sarkvidéki régió multilaterális kormányzásához is; rámutat, hogy ez segíti majd a közös környezetvédelmi kérdések megoldását, és fokozhatja az EU érdeklődését az Északi-sarkvidék, illetve annak regionális és nemzetközi szintű védelme iránt;

| 30. | üdvözli, hogy Izland uniós csatlakozása megerősítené az Unió külpolitikájának észak-atlanti dimenzióját; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy Izland uniós csatlakozása megerősítené az Unió külpolitikájának észak-atlanti dimenzióját;

A közvélemény és a bővítés támogatottsága

| 31. | ösztönzi az izlandi hatóságokat széles körű nyilvános vita szervezésére, kezdettől bevonva a civil társadalmat a folyamatba, eloszlatva az izlandi polgárok EU-tagsággal kapcsolatos aggodalmait, és tekintetbe véve, hogy a tárgyalások sikeréhez határozott kötelezettségvállalásra van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy az izlandi hatóságok esetleges felkérése esetén biztosítson anyagi és technikai támogatást számukra az átláthatóság és az elszámoltathatóság javításának segítése érdekében, valamint szervezzen alapos és széles körű tájékoztatási kampányt az EU-tagság következményeiről, hogy a csatlakozással kapcsolatos jövőbeni népszavazáson az izlandi polgárok tájékozott döntést hozhassanak; |
| --- | --- |

31.

ösztönzi az izlandi hatóságokat széles körű nyilvános vita szervezésére, kezdettől bevonva a civil társadalmat a folyamatba, eloszlatva az izlandi polgárok EU-tagsággal kapcsolatos aggodalmait, és tekintetbe véve, hogy a tárgyalások sikeréhez határozott kötelezettségvállalásra van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy az izlandi hatóságok esetleges felkérése esetén biztosítson anyagi és technikai támogatást számukra az átláthatóság és az elszámoltathatóság javításának segítése érdekében, valamint szervezzen alapos és széles körű tájékoztatási kampányt az EU-tagság következményeiről, hogy a csatlakozással kapcsolatos jövőbeni népszavazáson az izlandi polgárok tájékozott döntést hozhassanak;

| 32. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú az EU polgárai számára egyértelmű és átfogó tájékoztatást adni Izland csatlakozásának következményeiről; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket e célból, és ugyanilyen fontosnak tartja a polgárok aggodalmainak és kérdéseinek meghallgatását és kezelését, valamint a nézeteiknek és érdekeiknek való megfelelést; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú az EU polgárai számára egyértelmű és átfogó tájékoztatást adni Izland csatlakozásának következményeiről; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket e célból, és ugyanilyen fontosnak tartja a polgárok aggodalmainak és kérdéseinek meghallgatását és kezelését, valamint a nézeteiknek és érdekeiknek való megfelelést;

*

* *

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Althingi elnökének és Izland kormányának. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Althingi elnökének és Izland kormányának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0097.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0026.

---

2010. július 8., csütörtök

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/78

---

2010. július 8., csütörtökKoszovó európai integrációs folyamata

P7_TA(2010)0281

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról

2011/C 351 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülését követő elnökségi következtetésekre, amelyekben minden nyugat-balkáni állam ígéretet kapott arra, hogy csatlakozhat az Európai Unióhoz,

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i ülésének következtetéseire, amelyekben egyrészt hangsúlyozzák, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül, másrészt felkérik a Bizottságot arra, hogy javasoljon strukturális megközelítést arra nézve, hogyan lehetne Koszovó állampolgárait közelebb hozni az EU-hoz,

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, a 2009. június 9-i 2009/445/KKBP tanácsi együttes fellépéssel módosított, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre,

tekintettel az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2008. február 4-i 2008/123/KKBP tanácsi együttes fellépésre és az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2010. február 25-i 2010/118/KKBP tanácsi határozatra,

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010” című, 2009. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2009)0533), valamint az azt kísérő, Koszovóról szóló 2009. évi bizottsági országjelentésre és a „Koszovó (1) – az európai perspektíva beteljesülése” című tanulmányra (COM(2009)0534),

tekintettel a 2009. április 7-i, 2. EP–Koszovó parlamentközi ülés és a 2010. június 23-i, 3. EP–Koszovó parlamentközi ülés ajánlásaira,

tekintettel a Koszovó jövőjéről és az EU szerepéről szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (2) és a Koszovóról és az EU szerepéről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (3),

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244 (1999) sz. határozatára,

tekintettel a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet (4) módosító, 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre, különösen annak I. sz. mellékletére, amely a koszovói lakosokra vonatkozó hivatkozást tartalmaz (az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerint) a jogi egyértelműség és a jogbiztonság érdekében,

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által elfogadott 2008. október 8-i határozatra (A/RES/63/3), amelyben tanácsadói véleményt kér a Nemzetközi Bíróságtól a koszovói ideiglenes önkormányzati intézmények által egyoldalúan kikiáltott függetlenség nemzetközi jogszabályoknak való megfeleléséről,

tekintettel a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (5),

tekintettel az ENSZ-különmegbízott Koszovó jövőbeli jogállásáról szóló végleges jelentésére, és a Koszovó jogállásának rendezésére vonatkozó 2007. március 26-i átfogó rendezési javaslatra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a nyugat-balkáni régió stabilitását és országai EU-ba történő integrációját az Európai Unió kiemelt kérdésekként kezeli, mivel ezeket a prioritásokat csak akkor lehet fenntartani, ha az EU-tagság a régió valamennyi országa számára konkrét lehetőség, |
| --- | --- |

A.

mivel a nyugat-balkáni régió stabilitását és országai EU-ba történő integrációját az Európai Unió kiemelt kérdésekként kezeli, mivel ezeket a prioritásokat csak akkor lehet fenntartani, ha az EU-tagság a régió valamennyi országa számára konkrét lehetőség,

| B. | mivel a nemzetközi közösség a demokrácia, a tolerancia és a multikulturalizmus értékei alapján mindig is védelmezte a többnemzetiségű és többvallású nyugat-balkáni államok fenntarthatóságát, |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi közösség a demokrácia, a tolerancia és a multikulturalizmus értékei alapján mindig is védelmezte a többnemzetiségű és többvallású nyugat-balkáni államok fenntarthatóságát,

| C. | mivel 2009. december 19. óta Szerbia, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság és Montenegró állampolgárai vízum nélkül utazhatnak az EU-ba, továbbá Albánia és Bosznia-Hercegovina esetében is rövidesen hasonló lépéseket várhatunk; mivel a koszovói állampolgárokat nem lehet magukra hagyni és elszigetelni a régió többi országának állampolgáraitól, és ezért Koszovó esetében is haladéktalanul el kell indítani a vízumliberalizációs folyamatot feltéve, hogy minden szükséges kritérium teljesül, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009. december 19. óta Szerbia, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság és Montenegró állampolgárai vízum nélkül utazhatnak az EU-ba, továbbá Albánia és Bosznia-Hercegovina esetében is rövidesen hasonló lépéseket várhatunk; mivel a koszovói állampolgárokat nem lehet magukra hagyni és elszigetelni a régió többi országának állampolgáraitól, és ezért Koszovó esetében is haladéktalanul el kell indítani a vízumliberalizációs folyamatot feltéve, hogy minden szükséges kritérium teljesül,

| D. | mivel jelenleg a Nemzetközi Bíróságot felkérték, hogy adjon tanácsadói véleményt a koszovói ideiglenes önkormányzati intézmények által egyoldalúan kikiáltott függetlenség nemzetközi jogszabályoknak való megfeleléséről, és mivel annak következtetései még nem készültek el, |
| --- | --- |

D.

mivel jelenleg a Nemzetközi Bíróságot felkérték, hogy adjon tanácsadói véleményt a koszovói ideiglenes önkormányzati intézmények által egyoldalúan kikiáltott függetlenség nemzetközi jogszabályoknak való megfeleléséről, és mivel annak következtetései még nem készültek el,

| E. | mivel az a döntés, amelynek értelmében Koszovóra nem vonatkozik a vízumliberalizáció, az EU Koszovóval kapcsolatos stratégiájának azon alapvető ellentmondására mutat rá, amely a között húzódik, hogy egyrészről nagyszabású segítségnyújtási törekvések tapasztalhatók az erőforrások és személyzet tekintetében, másrészről pedig zárva tartják a határokat mindazok előtt, akiknek a munkaereje hozzájárulhatna a fejlődéshez, |
| --- | --- |

E.

mivel az a döntés, amelynek értelmében Koszovóra nem vonatkozik a vízumliberalizáció, az EU Koszovóval kapcsolatos stratégiájának azon alapvető ellentmondására mutat rá, amely a között húzódik, hogy egyrészről nagyszabású segítségnyújtási törekvések tapasztalhatók az erőforrások és személyzet tekintetében, másrészről pedig zárva tartják a határokat mindazok előtt, akiknek a munkaereje hozzájárulhatna a fejlődéshez,

| 1. | tudomásul veszi, hogy 2008. február 17-én kikiáltották Koszovó függetlenségét, amit 69 ország ismert el; megjegyzi, hogy 22 EU-tagállam ismerte el Koszovót független országként és 5 nem; ösztönzi a tagállamokat, hogy az uniós politikák valamennyi koszovói állampolgár számára történő hatékonyabbá tétele érdekében erősítsék Koszovóval kapcsolatos közös megközelítéseiket azért, hogy Koszovó csatlakozhasson az Európai Unióhoz; üdvözli, hogy a spanyol elnökség – annak ellenére, hogy nem ismeri el az ország függetlenségét – hangsúlyozta Koszovóval kapcsolatos építő jellegű megközelítését; üdvözölné, ha minden tagállam elismerné Koszovó függetlenségét; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy 2008. február 17-én kikiáltották Koszovó függetlenségét, amit 69 ország ismert el; megjegyzi, hogy 22 EU-tagállam ismerte el Koszovót független országként és 5 nem; ösztönzi a tagállamokat, hogy az uniós politikák valamennyi koszovói állampolgár számára történő hatékonyabbá tétele érdekében erősítsék Koszovóval kapcsolatos közös megközelítéseiket azért, hogy Koszovó csatlakozhasson az Európai Unióhoz; üdvözli, hogy a spanyol elnökség – annak ellenére, hogy nem ismeri el az ország függetlenségét – hangsúlyozta Koszovóval kapcsolatos építő jellegű megközelítését; üdvözölné, ha minden tagállam elismerné Koszovó függetlenségét;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a térség stabilitása szempontjából kiemelkedően fontos a régió valamennyi országának uniós integrációs folyamata; kiemeli, hogy az uniós csatlakozás perspektívája erőteljes ösztönző erő a Koszovóban bevezetendő szükséges reformok számára és gyakorlati intézkedéseket kér arra vonatkozóan, hogy e perspektívát még kézelfoghatóbbá tegyék a kormány és az állampolgárok számára; e célból kéri a Bizottságot arra, hogy a 2011 elején kezdődő közös átvilágítási eljárásba vegye be Koszovót is azzal a céllal, hogy felkészítse az országot a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások elindítására, és tárgyaljon a koszovói hatóságokkal arról, hogy milyen lépéseket kell megtenni azelőtt, hogy a Bizottság elkészítené a vízumliberalizáció menetrendjét, valamint arra, hogy ezen lépések megtétele után azonnal készítsen újabb menetrendet; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a térség stabilitása szempontjából kiemelkedően fontos a régió valamennyi országának uniós integrációs folyamata; kiemeli, hogy az uniós csatlakozás perspektívája erőteljes ösztönző erő a Koszovóban bevezetendő szükséges reformok számára és gyakorlati intézkedéseket kér arra vonatkozóan, hogy e perspektívát még kézelfoghatóbbá tegyék a kormány és az állampolgárok számára; e célból kéri a Bizottságot arra, hogy a 2011 elején kezdődő közös átvilágítási eljárásba vegye be Koszovót is azzal a céllal, hogy felkészítse az országot a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások elindítására, és tárgyaljon a koszovói hatóságokkal arról, hogy milyen lépéseket kell megtenni azelőtt, hogy a Bizottság elkészítené a vízumliberalizáció menetrendjét, valamint arra, hogy ezen lépések megtétele után azonnal készítsen újabb menetrendet;

| 3. | tudomásul veszi, hogy a legtöbb szomszédos ország elismeri Koszovó függetlenségét, és hogy Koszovó jószomszédi viszonyt tart fenn velük; megjegyzi, hogy Koszovót felvették a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és más nemzetközi szervezetek tagjai közé; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy a legtöbb szomszédos ország elismeri Koszovó függetlenségét, és hogy Koszovó jószomszédi viszonyt tart fenn velük; megjegyzi, hogy Koszovót felvették a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és más nemzetközi szervezetek tagjai közé;

| 4. | ismételten hangsúlyozza 2007. március 29-i és 2009. február 5-i állásfoglalásában kifejtett azon véleményét, mely szerint visszautasítja Koszovó felosztásának lehetőségét; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza 2007. március 29-i és 2009. február 5-i állásfoglalásában kifejtett azon véleményét, mely szerint visszautasítja Koszovó felosztásának lehetőségét;

| 5. | aggodalmát fejezi ki a Szerbiával fenntartott kapcsolatok miatt és hangsúlyozza, hogy a jószomszédi viszony nagyon fontos feltétele annak, hogy Szerbia, Koszovó és a térség valamennyi országa törekvéseinek megfelelően az EU-hoz csatlakozhasson; kéri Szerbiát, hogy viszonyuljon pragmatikusan a státusz kérdéséhez, még ha meg is érti, hogy az 1999-es háború szörnyűségei milyen érzelmi következményekkel járnak, továbbá hogy a belgrádi vezetés ebben a pillanatban politikailag lehetetlennek tartja Koszovó hivatalos elismerését; ezért üdvözli a rendőrségi jegyzőkönyv EULEX-el történő aláírását és felszólít a misszióval való intenzívebb együttműködésre; továbbá felszólítja Szerbiát, hogy tartózkodjon attól, hogy megakadályozza Koszovó nemzetközi szervezetekben való részvételét, és különösen az Egészségügyi Világszervezetbe való felvételére vonatkozó legutóbbi kérelmét; hangsúlyozza, hogy a konfliktus ugyancsak hatással van a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretein belüli regionális kereskedelemre és együttműködésre, ami károkat okoz a régió országainak gazdasága számára; kéri valamennyi felet, hogy Koszovó regionális integrációjának lehetővé tétele érdekében tegyenek tanúbizonyságot pragmatikus megközelítésükről; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a Koszovó függetlensége kikiáltásának jogszerűségével kapcsolatosan a Nemzetközi Bíróságtól várt, „a Koszovó önkormányzatának átmeneti intézményei által tett egyoldalú függetlenségi nyilatkozatnak a nemzetközi joggal való összhangja” című tanácsadói vélemény nem akadályozhatja az érintett feleket abban, hogy világosan elkötelezzék magukat a határokon átnyúló, regionális és helyi szintű hatékony együttműködés mellett a Koszovón belüli és a környező teljes lakosság érdekeinek legmegfelelőbben szolgálva; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki a Szerbiával fenntartott kapcsolatok miatt és hangsúlyozza, hogy a jószomszédi viszony nagyon fontos feltétele annak, hogy Szerbia, Koszovó és a térség valamennyi országa törekvéseinek megfelelően az EU-hoz csatlakozhasson; kéri Szerbiát, hogy viszonyuljon pragmatikusan a státusz kérdéséhez, még ha meg is érti, hogy az 1999-es háború szörnyűségei milyen érzelmi következményekkel járnak, továbbá hogy a belgrádi vezetés ebben a pillanatban politikailag lehetetlennek tartja Koszovó hivatalos elismerését; ezért üdvözli a rendőrségi jegyzőkönyv EULEX-el történő aláírását és felszólít a misszióval való intenzívebb együttműködésre; továbbá felszólítja Szerbiát, hogy tartózkodjon attól, hogy megakadályozza Koszovó nemzetközi szervezetekben való részvételét, és különösen az Egészségügyi Világszervezetbe való felvételére vonatkozó legutóbbi kérelmét; hangsúlyozza, hogy a konfliktus ugyancsak hatással van a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretein belüli regionális kereskedelemre és együttműködésre, ami károkat okoz a régió országainak gazdasága számára; kéri valamennyi felet, hogy Koszovó regionális integrációjának lehetővé tétele érdekében tegyenek tanúbizonyságot pragmatikus megközelítésükről; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a Koszovó függetlensége kikiáltásának jogszerűségével kapcsolatosan a Nemzetközi Bíróságtól várt, „a Koszovó önkormányzatának átmeneti intézményei által tett egyoldalú függetlenségi nyilatkozatnak a nemzetközi joggal való összhangja” című tanácsadói vélemény nem akadályozhatja az érintett feleket abban, hogy világosan elkötelezzék magukat a határokon átnyúló, regionális és helyi szintű hatékony együttműködés mellett a Koszovón belüli és a környező teljes lakosság érdekeinek legmegfelelőbben szolgálva;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az EU-hoz csatlakozni kívánó minden országnak teljesítenie kell a csatlakozási feltételeket, és hogy a Nyugat-Balkán esetében a stabilizációs és társulási folyamat az európai uniós tárgyalások keretét képezi; hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamat három fontos célja közül az egyik a regionális együttműködés; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az EU-hoz csatlakozni kívánó minden országnak teljesítenie kell a csatlakozási feltételeket, és hogy a Nyugat-Balkán esetében a stabilizációs és társulási folyamat az európai uniós tárgyalások keretét képezi; hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamat három fontos célja közül az egyik a regionális együttműködés;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a regionális integráció és együttműködés alapvető fontosságú az európai biztonság és stabilitás érdekében, valamint a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok rendezéséhez a kedvező kontextus megteremtéséhez; úgy véli, hogy kívánatos lenne egy, a nyugat-balkáni biztonságra és együttműködésre vonatkozó megállapodáscsomag; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a regionális integráció és együttműködés alapvető fontosságú az európai biztonság és stabilitás érdekében, valamint a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok rendezéséhez a kedvező kontextus megteremtéséhez; úgy véli, hogy kívánatos lenne egy, a nyugat-balkáni biztonságra és együttműködésre vonatkozó megállapodáscsomag;

| 8. | szorgalmazza a Szerbia és Koszovó közötti határokon átnyúló együttműködés fokozását, különösen helyi szinten az állampolgárok számára fontos kérdésekben, például a környezetvédelem, infrastruktúra és kereskedelem területein; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza a Szerbia és Koszovó közötti határokon átnyúló együttműködés fokozását, különösen helyi szinten az állampolgárok számára fontos kérdésekben, például a környezetvédelem, infrastruktúra és kereskedelem területein;

| 9. | megjegyzi, hogy néhány tagállam egyoldalú vízumkönnyítési intézkedéseket alkalmaz, miközben nyolc tagállam továbbra is teljes vízumdíjat számol fel; felszólítja az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy mielőbb egységesen alkalmazni lehessen egy ideiglenes egyszerűsített eljárást a koszovói állampolgárok utazásának megkönnyítése érdekében, különösen az új vízumkódex által kínált lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy néhány tagállam egyoldalú vízumkönnyítési intézkedéseket alkalmaz, miközben nyolc tagállam továbbra is teljes vízumdíjat számol fel; felszólítja az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy mielőbb egységesen alkalmazni lehessen egy ideiglenes egyszerűsített eljárást a koszovói állampolgárok utazásának megkönnyítése érdekében, különösen az új vízumkódex által kínált lehetőségek tekintetében;

| 10. | üdvözli a 2009. november 15-én tartott helyhatósági választásokat, amelyek a koszovói kormány politikai felelősségi körébe tartozó első ilyen választások voltak; örömmel tölti el, hogy a választások általánosságban békésen és jó légkörben zajlottak; hangsúlyozza azonban, hogy számos szabálytalanságot is bejelentettek; felszólítja a hatóságokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre a nemzetközi közösség ajánlásait, többek között végezzék el a választójogi törvény szükséges módosításait a panaszokkal foglalkozó igazságszolgáltatás szintjeinek tisztázása, valamint annak érdekében, hogy világosan feloszthassák a központi választási bizottság, valamint a panaszok és fellebbezések bizottságának hatásköreit, naprakésszé tegyék a választói jegyzéket és következetes módon tájékoztassák a szavazókat; hangsúlyozza az elkövetkező országgyűlési választásokra tekintettel a politikai akarat kiemelkedő fontosságát a reformok előmozdítása vonatkozásában, valamint mindazok felelősségre vonásának tekintetében, akik a választási csalásokért okolhatók; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a 2009. november 15-én tartott helyhatósági választásokat, amelyek a koszovói kormány politikai felelősségi körébe tartozó első ilyen választások voltak; örömmel tölti el, hogy a választások általánosságban békésen és jó légkörben zajlottak; hangsúlyozza azonban, hogy számos szabálytalanságot is bejelentettek; felszólítja a hatóságokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre a nemzetközi közösség ajánlásait, többek között végezzék el a választójogi törvény szükséges módosításait a panaszokkal foglalkozó igazságszolgáltatás szintjeinek tisztázása, valamint annak érdekében, hogy világosan feloszthassák a központi választási bizottság, valamint a panaszok és fellebbezések bizottságának hatásköreit, naprakésszé tegyék a választói jegyzéket és következetes módon tájékoztassák a szavazókat; hangsúlyozza az elkövetkező országgyűlési választásokra tekintettel a politikai akarat kiemelkedő fontosságát a reformok előmozdítása vonatkozásában, valamint mindazok felelősségre vonásának tekintetében, akik a választási csalásokért okolhatók;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Belgrád továbbra is támogatja a párhuzamos struktúrákat a szerb enklávékon belül, megkérdőjelezve és gyengítve ezáltal az újonnan létrehozott önkormányzatok hatásköreit; felszólítja Szerbiát, hogy tanúsítson konstruktívabb hozzáállást, és építse le e struktúrákat; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Belgrád továbbra is támogatja a párhuzamos struktúrákat a szerb enklávékon belül, megkérdőjelezve és gyengítve ezáltal az újonnan létrehozott önkormányzatok hatásköreit; felszólítja Szerbiát, hogy tanúsítson konstruktívabb hozzáállást, és építse le e struktúrákat;

| 12. | ismételten megjegyzi a decentralizációs folyamat hatékony végrehajtásának fontosságát, és őszintén üdvözli, hogy az Ibar folyótól délre élő koszovói szerbek nagy számban vettek részt az előző választáson, amely egy újabb lépés országuk fenntartható jövőjének építése felé; sürgeti a kormányt, hogy teljes mértékben támogassa ezen önkormányzatok újonnan megválasztott vezetését elegendő pénzügyi és politikai segítséget nyújtva ahhoz, hogy a szükséges struktúrákat mihamarabb létrehozhassák a lényegi szolgáltatásoknak a Bizottság segítségével történő elindítása érdekében; úgy véli, hogy a hatékonyan működő önkormányzati struktúrák alapvetőek a koszovói szerbeknek a koszovói politikai folyamatokban és adminisztratív struktúrákban való részvételéhez; arra buzdítja a nemzetközi közösséget, hogy támogassák az újonnan létrehozott önkormányzatok fejlesztési és infrastrukturális projektjeit; a párhuzamos struktúrákkal való összeütközés elkerülése érdekében, különösen az oktatás és az egészségügy területén, arra ösztönzi a kormányt, hogy az Európai Unió különleges képviselője és a Nemzetközi Civil Képviselő (EUKK/ICR) támogatásával dolgozzák ki az ilyen jellegű struktúrák kezelésére irányuló stratégiát; |
| --- | --- |

12.

ismételten megjegyzi a decentralizációs folyamat hatékony végrehajtásának fontosságát, és őszintén üdvözli, hogy az Ibar folyótól délre élő koszovói szerbek nagy számban vettek részt az előző választáson, amely egy újabb lépés országuk fenntartható jövőjének építése felé; sürgeti a kormányt, hogy teljes mértékben támogassa ezen önkormányzatok újonnan megválasztott vezetését elegendő pénzügyi és politikai segítséget nyújtva ahhoz, hogy a szükséges struktúrákat mihamarabb létrehozhassák a lényegi szolgáltatásoknak a Bizottság segítségével történő elindítása érdekében; úgy véli, hogy a hatékonyan működő önkormányzati struktúrák alapvetőek a koszovói szerbeknek a koszovói politikai folyamatokban és adminisztratív struktúrákban való részvételéhez; arra buzdítja a nemzetközi közösséget, hogy támogassák az újonnan létrehozott önkormányzatok fejlesztési és infrastrukturális projektjeit; a párhuzamos struktúrákkal való összeütközés elkerülése érdekében, különösen az oktatás és az egészségügy területén, arra ösztönzi a kormányt, hogy az Európai Unió különleges képviselője és a Nemzetközi Civil Képviselő (EUKK/ICR) támogatásával dolgozzák ki az ilyen jellegű struktúrák kezelésére irányuló stratégiát;

| 13. | üdvözli, hogy Észak-Koszovóban létrehozták az Európai Uniós Központot, de aggodalmát fejezi ki az észak-koszovói helyzet miatt, amelyet továbbra is a jogállamiságban mutatkozó súlyos hiányosságok, a radikális csoportok részéről a civil társadalomra nehezedő növekvő nyomás és megfélemlítés, valamint a szervezett bűnözés jellemez; ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Tanács Koszovó teljes területén működőképessé tegye a jogállamiság-missziót, és kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb láthatóságot a munkájának, amely az északi szerb közösség javát szolgálja, miközben hangsúlyozza a térség valamennyi érdekelt fele számára, hogy a helyi, regionális és határokon átnyúló együttműködés az egész lakosság számára értéket képvisel; ezért üdvözli a kereskedelmi áruk az 1. és 31. számú kapuknál történő regisztrációját, ami hozzájárul a csempésztevékenységek csökkenéséhez a térségben, valamint további lépések megtételére szólít fel a vámbeszedés újbóli bevezetése vonatkozásában; aggodalmát fejezi ki az igazságszolgáltatás mitrovicai régióban tapasztalható jelenlegi működésének problémái miatt, és felszólítja az EULEX-et, a koszovói kormányt és a koszovói szerb közösség képviselőit arra, hogy véglegesítsék azt a megállapodást, amely arról szól, hogy az Észak-Mitrovicában található bíróságra koszovói szerb bírókat és ügyészt vesznek fel; támogatja az északi terület Koszovó politikai és közigazgatási struktúrájába történő újbóli integrálásával kapcsolatos tervet és sürgeti, hogy a tervet a szerb kisebbség érzékenységének megfelelő figyelembe vételével hajtsák végre a régió számára nyújtott kormányzati szolgáltatások javítása és növelése, valamint az ott élő polgárok életkörülményeinek javítása érdekében oly módon, hogy lehetővé váljon a széles körű önkormányzás; kéri az EULEX-et, hogy tegyen erőfeszítéseket tevékenységeinek kibővítésére az északi területeken, különösen annak érdekében, hogy segítse az etnikumok közötti jó kapcsolatokat, és közben tájékoztassa a térség lakosságát az EU fellépéseiről és a folyamatban lévő jogállamiság-misszióról; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy Észak-Koszovóban létrehozták az Európai Uniós Központot, de aggodalmát fejezi ki az észak-koszovói helyzet miatt, amelyet továbbra is a jogállamiságban mutatkozó súlyos hiányosságok, a radikális csoportok részéről a civil társadalomra nehezedő növekvő nyomás és megfélemlítés, valamint a szervezett bűnözés jellemez; ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Tanács Koszovó teljes területén működőképessé tegye a jogállamiság-missziót, és kéri a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb láthatóságot a munkájának, amely az északi szerb közösség javát szolgálja, miközben hangsúlyozza a térség valamennyi érdekelt fele számára, hogy a helyi, regionális és határokon átnyúló együttműködés az egész lakosság számára értéket képvisel; ezért üdvözli a kereskedelmi áruk az 1. és 31. számú kapuknál történő regisztrációját, ami hozzájárul a csempésztevékenységek csökkenéséhez a térségben, valamint további lépések megtételére szólít fel a vámbeszedés újbóli bevezetése vonatkozásában; aggodalmát fejezi ki az igazságszolgáltatás mitrovicai régióban tapasztalható jelenlegi működésének problémái miatt, és felszólítja az EULEX-et, a koszovói kormányt és a koszovói szerb közösség képviselőit arra, hogy véglegesítsék azt a megállapodást, amely arról szól, hogy az Észak-Mitrovicában található bíróságra koszovói szerb bírókat és ügyészt vesznek fel; támogatja az északi terület Koszovó politikai és közigazgatási struktúrájába történő újbóli integrálásával kapcsolatos tervet és sürgeti, hogy a tervet a szerb kisebbség érzékenységének megfelelő figyelembe vételével hajtsák végre a régió számára nyújtott kormányzati szolgáltatások javítása és növelése, valamint az ott élő polgárok életkörülményeinek javítása érdekében oly módon, hogy lehetővé váljon a széles körű önkormányzás; kéri az EULEX-et, hogy tegyen erőfeszítéseket tevékenységeinek kibővítésére az északi területeken, különösen annak érdekében, hogy segítse az etnikumok közötti jó kapcsolatokat, és közben tájékoztassa a térség lakosságát az EU fellépéseiről és a folyamatban lévő jogállamiság-misszióról;

| 14. | mélységes sajnálatát fejezi ki a 2010. július 2-án Észak-mitrovicában, egy közigazgatási központ megnyitása elleni tüntetés során történt halálos robbantás miatt, mely egy embert megölt és megsebesített 10 másikat, valamint a 2010. július 5-én a koszovói országgyűlés egy szerb nemzetiségű tagja ellen elkövetett támadás miatt; határozottan elítéli az összes erőszakos cselekményt és felhívja a feleket a felelősségteljes viselkedésre; sürgeti az EULEX-et, hogy szüntesse meg a feszültséget és előzze meg a további erőszakot és felhívja a koszovói rendőrséget, hogy az EULEX támogatásával azonnal kezdje meg a teljeskörű és pártatlan vizsgálatát az eseményeknek, annak érdekében hogy az elkövetőket bíróság elé lehessen állítani; |
| --- | --- |

14.

mélységes sajnálatát fejezi ki a 2010. július 2-án Észak-mitrovicában, egy közigazgatási központ megnyitása elleni tüntetés során történt halálos robbantás miatt, mely egy embert megölt és megsebesített 10 másikat, valamint a 2010. július 5-én a koszovói országgyűlés egy szerb nemzetiségű tagja ellen elkövetett támadás miatt; határozottan elítéli az összes erőszakos cselekményt és felhívja a feleket a felelősségteljes viselkedésre; sürgeti az EULEX-et, hogy szüntesse meg a feszültséget és előzze meg a további erőszakot és felhívja a koszovói rendőrséget, hogy az EULEX támogatásával azonnal kezdje meg a teljeskörű és pártatlan vizsgálatát az eseményeknek, annak érdekében hogy az elkövetőket bíróság elé lehessen állítani;

| 15. | hangsúlyozza az EULEX, az EU jogállami missziója sikerének jelentőségét mind a fenntartható fejlődés, az intézmények konszolidációja és Koszovó stabilitása, mind a béketeremtésben játszott globális szerepre irányuló uniós törekvések szempontjából; hangsúlyozza az EULEX felelősségét végrehajtó hatáskörei, valamint megfigyelésre, útmutatásra és tanácsadásra vonatkozó megbízatása tekintetében; ebben a vonatkozásban arra bátorítja az EULEX-et, hogy tegyen konkrét lépéseket a magas szinten előforduló korrupciós esetekkel kapcsolatos eljárások előrelendítése érdekében; elismeri, hogy néhány területen, így például rendőrségi és vámügyi területen jelentős előrehaladás történt, de hangsúlyozza, hogy a munkát fel kell gyorsítani annak érdekében, hogy a misszió végül is kézzelfogható eredményeket mutasson fel más területeken is, különösen a felső szintű korrupciós ügyek, a szervezett bűnözés és a háborús bűncselekmények terén; üdvözli ezért az EULEX által alkalmazott azon legújabb megközelítést, amely a legmagasabb kormányzati és közigazgatási szinteken tapasztalható korrupciós esetekkel is foglalkozik, és hangsúlyozza e megközelítés folytatásának szükségességét az EULEX-fellépések hitelességének és láthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy e vonatkozásban rendkívül fontos a közbeszerzési területre fordított különös figyelem, és hogy a szervezett bűnözés területén az EULEX-nek továbbra is konkrét eredményeket kell elérnie helyben; e tekintetben aggodalmát fejezi ki az ENSZ Ideiglenes Koszovói Igazgatási Missziója által az EULEX-nek továbbított esetek váratlanul nagy száma miatti nagy mennyiségű hátralékos ügyek vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az EULEX számára nem áll rendelkezésre elegendő számú bíró és ügyész, és kéri a tagállamokat, hogy helyezzenek megfelelő számú szakértőt rendelkezési állományba vagy engedélyezzék, hogy velük szerződést kössenek; hangsúlyozza az EULEX-en belüli bürokrácia mérséklésének fontosságát; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a misszió munkájának hatékonnyá tételéhez hozzáértő belső vezetés, koordináció és együttműködés szükséges; hangsúlyozza az átláthatóság és az elszámoltathatóság szükségességét az EULEX munkájával kapcsolatban, valamint annak fontosságát, hogy mutasson érzékenységet tevékenységeinek politikai vonatkozásai tekintetében annak érdekében, hogy az állampolgárok szemében megerősítse legitimitását; továbbá hangsúlyozza, hogy fontos szoros kapcsolatban állni a kormánnyal, valamint a koszovói állampolgárokkal és médiával; sürgeti az EULEX-et, hogy tájékoztassa a koszovói polgárokat küldetésének eredményeiről és emellett törekedjen arra, hogy növelje a misszió iránti bizalmat, és figyeljen oda a polgárok elvárásaira; üdvözli az emberi jogi felülvizsgálati bizottság nemrégiben történt felállítását, amelynek feladata lesz, hogy kivizsgálja azon személyek panaszait, akik állításuk szerint emberi jogi jogsértések áldozataivá váltak az EULEX végrehajtási megbízatásának teljesítése során; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az EULEX, az EU jogállami missziója sikerének jelentőségét mind a fenntartható fejlődés, az intézmények konszolidációja és Koszovó stabilitása, mind a béketeremtésben játszott globális szerepre irányuló uniós törekvések szempontjából; hangsúlyozza az EULEX felelősségét végrehajtó hatáskörei, valamint megfigyelésre, útmutatásra és tanácsadásra vonatkozó megbízatása tekintetében; ebben a vonatkozásban arra bátorítja az EULEX-et, hogy tegyen konkrét lépéseket a magas szinten előforduló korrupciós esetekkel kapcsolatos eljárások előrelendítése érdekében; elismeri, hogy néhány területen, így például rendőrségi és vámügyi területen jelentős előrehaladás történt, de hangsúlyozza, hogy a munkát fel kell gyorsítani annak érdekében, hogy a misszió végül is kézzelfogható eredményeket mutasson fel más területeken is, különösen a felső szintű korrupciós ügyek, a szervezett bűnözés és a háborús bűncselekmények terén; üdvözli ezért az EULEX által alkalmazott azon legújabb megközelítést, amely a legmagasabb kormányzati és közigazgatási szinteken tapasztalható korrupciós esetekkel is foglalkozik, és hangsúlyozza e megközelítés folytatásának szükségességét az EULEX-fellépések hitelességének és láthatóságának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy e vonatkozásban rendkívül fontos a közbeszerzési területre fordított különös figyelem, és hogy a szervezett bűnözés területén az EULEX-nek továbbra is konkrét eredményeket kell elérnie helyben; e tekintetben aggodalmát fejezi ki az ENSZ Ideiglenes Koszovói Igazgatási Missziója által az EULEX-nek továbbított esetek váratlanul nagy száma miatti nagy mennyiségű hátralékos ügyek vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az EULEX számára nem áll rendelkezésre elegendő számú bíró és ügyész, és kéri a tagállamokat, hogy helyezzenek megfelelő számú szakértőt rendelkezési állományba vagy engedélyezzék, hogy velük szerződést kössenek; hangsúlyozza az EULEX-en belüli bürokrácia mérséklésének fontosságát; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a misszió munkájának hatékonnyá tételéhez hozzáértő belső vezetés, koordináció és együttműködés szükséges; hangsúlyozza az átláthatóság és az elszámoltathatóság szükségességét az EULEX munkájával kapcsolatban, valamint annak fontosságát, hogy mutasson érzékenységet tevékenységeinek politikai vonatkozásai tekintetében annak érdekében, hogy az állampolgárok szemében megerősítse legitimitását; továbbá hangsúlyozza, hogy fontos szoros kapcsolatban állni a kormánnyal, valamint a koszovói állampolgárokkal és médiával; sürgeti az EULEX-et, hogy tájékoztassa a koszovói polgárokat küldetésének eredményeiről és emellett törekedjen arra, hogy növelje a misszió iránti bizalmat, és figyeljen oda a polgárok elvárásaira; üdvözli az emberi jogi felülvizsgálati bizottság nemrégiben történt felállítását, amelynek feladata lesz, hogy kivizsgálja azon személyek panaszait, akik állításuk szerint emberi jogi jogsértések áldozataivá váltak az EULEX végrehajtási megbízatásának teljesítése során;

| 16. | felszólítja illetékes szerveit, különösen a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottságot, hogy lehetőség szerint a koszovói civil társadalommal együttműködve fokozzák az EULEX ellenőrzését és felügyeletét; ennek érdekében sürgeti a Tanácsot, hogy az EULEX-ről szóló összes rendes és rendkívüli értékelését és felülvizsgálati jelentését továbbítsa a Parlamentnek; |
| --- | --- |

16.

felszólítja illetékes szerveit, különösen a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottságot, hogy lehetőség szerint a koszovói civil társadalommal együttműködve fokozzák az EULEX ellenőrzését és felügyeletét; ennek érdekében sürgeti a Tanácsot, hogy az EULEX-ről szóló összes rendes és rendkívüli értékelését és felülvizsgálati jelentését továbbítsa a Parlamentnek;

| 17. | tudomásul veszi Szerbia és Koszovó azon erőfeszítéseit, hogy a koszovói eseményekkel kapcsolatban eltűnt személyekkel foglalkozó munkacsoporton keresztül felkutassák az 1998–1999-es konfliktus során eltűnt személyeket; hangsúlyozza e kérdés megoldásának jelentőségét az 1998–1999-es konfliktussal kapcsolatos előrelépés szempontjából; rámutat ezenkívül a továbbra sem fellelhető, körülbelül 1 862 személy esetére, és felszólítja Koszovót és Szerbiát egyaránt, hogy minden lehetséges módon folytassanak együttműködést egymással, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, az EULEX-szel és más szervezetekkel e személyek felkutatása terén; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi Szerbia és Koszovó azon erőfeszítéseit, hogy a koszovói eseményekkel kapcsolatban eltűnt személyekkel foglalkozó munkacsoporton keresztül felkutassák az 1998–1999-es konfliktus során eltűnt személyeket; hangsúlyozza e kérdés megoldásának jelentőségét az 1998–1999-es konfliktussal kapcsolatos előrelépés szempontjából; rámutat ezenkívül a továbbra sem fellelhető, körülbelül 1 862 személy esetére, és felszólítja Koszovót és Szerbiát egyaránt, hogy minden lehetséges módon folytassanak együttműködést egymással, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, az EULEX-szel és más szervezetekkel e személyek felkutatása terén;

| 18. | hangsúlyozza, hogy 2010 a koszovói kormány és a közigazgatás valamennyi szintje számára egyaránt kritikus év, abból a szempontból, hogy haladást érjenek el a kulcsfontosságú reformok, így például a korrupció elleni harc, a decentralizáció és a közigazgatási reform területein; hangsúlyozza, hogy a reformfolyamat csak akkor járhat sikerrel, ha az az összes érdekelt féllel, többek között a civil társadalom valamennyi részével folytatott, jogszabálytervezetekről szóló, mélyreható vitán alapul; továbbá emlékezteti a kormányt, hogy különös figyelmet kell szentelni a jogszabályok gyors és hatékony végrehajtásának, ami nélkül azok elfogadása nem fog valódi hatást kifejteni Koszovó helyzetére; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy 2010 a koszovói kormány és a közigazgatás valamennyi szintje számára egyaránt kritikus év, abból a szempontból, hogy haladást érjenek el a kulcsfontosságú reformok, így például a korrupció elleni harc, a decentralizáció és a közigazgatási reform területein; hangsúlyozza, hogy a reformfolyamat csak akkor járhat sikerrel, ha az az összes érdekelt féllel, többek között a civil társadalom valamennyi részével folytatott, jogszabálytervezetekről szóló, mélyreható vitán alapul; továbbá emlékezteti a kormányt, hogy különös figyelmet kell szentelni a jogszabályok gyors és hatékony végrehajtásának, ami nélkül azok elfogadása nem fog valódi hatást kifejteni Koszovó helyzetére;

| 19. | rendkívüli aggodalmát fejezi ki a korrupció elterjedése miatt, amely Koszovóban a szervezett bűnözés mellett az egyik legnagyobb problémát jelenti, és sürgős intézkedésekre szólít fel ezek leküzdésére a korrupció elleni harc jogi kereteinek jobbá tétele, egy korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv elfogadása, valamint a térség valamennyi országának rendőrségével és igazságügyi hatóságaival folytatott együttműködés élénkítése révén; mély aggodalmát fejezi ki a Koszovó határainál történt erőszakos incidens által okozott közelmúltbeli vérontás miatt, és azonnali intézkedéseket szorgalmaz az ilyen incidensek jövőbeli megakadályozása és a nyugat-balkáni régió destabilizálásához hozzájáruló fegyvercsempészet felszámolása érdekében; üdvözli egy különleges korrupcióellenes egység létrehozását a koszovói különleges ügyészségi hivatalon belül, de kiemeli, hogy valamennyi szakminisztérium bevonására szükség van ahhoz, hogy az egység hatékonyan működhessen, és hangsúlyozza, hogy az alkalmazottaknak minden esetben feddhetetlennek kell lenniük; felszólít a politikai pártok finanszírozását szabályozó jogszabály gyors elfogadására, amely hatékonyan és átlátható módon szabályozná a pártfinanszírozást és pénzügyi jelentéseik teljes nyilvánosságra hozatalát is biztosítaná; |
| --- | --- |

19.

rendkívüli aggodalmát fejezi ki a korrupció elterjedése miatt, amely Koszovóban a szervezett bűnözés mellett az egyik legnagyobb problémát jelenti, és sürgős intézkedésekre szólít fel ezek leküzdésére a korrupció elleni harc jogi kereteinek jobbá tétele, egy korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv elfogadása, valamint a térség valamennyi országának rendőrségével és igazságügyi hatóságaival folytatott együttműködés élénkítése révén; mély aggodalmát fejezi ki a Koszovó határainál történt erőszakos incidens által okozott közelmúltbeli vérontás miatt, és azonnali intézkedéseket szorgalmaz az ilyen incidensek jövőbeli megakadályozása és a nyugat-balkáni régió destabilizálásához hozzájáruló fegyvercsempészet felszámolása érdekében; üdvözli egy különleges korrupcióellenes egység létrehozását a koszovói különleges ügyészségi hivatalon belül, de kiemeli, hogy valamennyi szakminisztérium bevonására szükség van ahhoz, hogy az egység hatékonyan működhessen, és hangsúlyozza, hogy az alkalmazottaknak minden esetben feddhetetlennek kell lenniük; felszólít a politikai pártok finanszírozását szabályozó jogszabály gyors elfogadására, amely hatékonyan és átlátható módon szabályozná a pártfinanszírozást és pénzügyi jelentéseik teljes nyilvánosságra hozatalát is biztosítaná;

| 20. | hangsúlyozza a kezdeti fázisban lévő igazságügyi és ügyészi szolgálatok reformjának kiemelkedő jelentőségét a bírák és ügyészek függetlenségének és professzionalizmusának biztosítása és annak érdekében, hogy az állampolgárok visszanyerhessék a jogállamiságba vetett bizalmukat; és ezért üdvözli az ombudsman, a legfelsőbb bíróság bíráinak, a legfőbb ügyészség ügyészeinek és a koszovói különleges ügyészség ügyészeinek kinevezését; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tanúvédelem hiányosságai a legsúlyosabb bűncselekmények esetében továbbra is akadályozzák az igazságszolgáltatást; felszólít a bíróságokról szóló törvény elfogadására és gyors végrehajtására, valamint a tanúk és bírák hatékony védelmi rendszerének létrehozására; ennek megfelelően sürgeti az EULEX képviselőit, hogy továbbra is számoljanak be nyilvánosan a Koszovó jogállamisága előtt álló fennmaradó kihívásokról; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a kezdeti fázisban lévő igazságügyi és ügyészi szolgálatok reformjának kiemelkedő jelentőségét a bírák és ügyészek függetlenségének és professzionalizmusának biztosítása és annak érdekében, hogy az állampolgárok visszanyerhessék a jogállamiságba vetett bizalmukat; és ezért üdvözli az ombudsman, a legfelsőbb bíróság bíráinak, a legfőbb ügyészség ügyészeinek és a koszovói különleges ügyészség ügyészeinek kinevezését; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tanúvédelem hiányosságai a legsúlyosabb bűncselekmények esetében továbbra is akadályozzák az igazságszolgáltatást; felszólít a bíróságokról szóló törvény elfogadására és gyors végrehajtására, valamint a tanúk és bírák hatékony védelmi rendszerének létrehozására; ennek megfelelően sürgeti az EULEX képviselőit, hogy továbbra is számoljanak be nyilvánosan a Koszovó jogállamisága előtt álló fennmaradó kihívásokról;

| 21. | felszólít arra, hogy több erőfeszítésre van szükség a közigazgatási reformok felgyorsításához a szakképzett és független közszolgálat létrehozása érdekében, amely tiszteletben tartja a nemek egyensúlyát és teljes mértékben tükrözi Koszovó lakosságának vegyes etnikai összetételét; hangsúlyozza, hogy e célból szükség van a jogi keret elfogadására és végrehajtására, valamint arra, hogy megfelelő figyelmet fordítsanak és pénzügyi támogatást nyújtsanak az emberi erőforrások fejlesztésére; aggodalmát fejezi ki a közszolgálati kulcspozíciók betöltésébe való politikai beavatkozás miatt, és felszólít arra, hogy hagyjanak fel e gyakorlattal, amely súlyosan aláássa a közigazgatás működését; |
| --- | --- |

21.

felszólít arra, hogy több erőfeszítésre van szükség a közigazgatási reformok felgyorsításához a szakképzett és független közszolgálat létrehozása érdekében, amely tiszteletben tartja a nemek egyensúlyát és teljes mértékben tükrözi Koszovó lakosságának vegyes etnikai összetételét; hangsúlyozza, hogy e célból szükség van a jogi keret elfogadására és végrehajtására, valamint arra, hogy megfelelő figyelmet fordítsanak és pénzügyi támogatást nyújtsanak az emberi erőforrások fejlesztésére; aggodalmát fejezi ki a közszolgálati kulcspozíciók betöltésébe való politikai beavatkozás miatt, és felszólít arra, hogy hagyjanak fel e gyakorlattal, amely súlyosan aláássa a közigazgatás működését;

| 22. | sürgeti a kormányt, hogy politikai nyomás nélkül biztosítsa a médián belüli pluralizmust, valamint a média pénzügyi és szerkesztői függetlenségét, továbbá a tulajdonviszonyok és a finanszírozás átláthatóságát; az újságírókra vonatkozó munkajogokat és olyan hatékony eljárásokat szorgalmaz, amelyek megvédik az oknyomozó újságírókat a fenyegetésektől; hangsúlyozza, hogy a közcélú műsorszolgáltató fontos szerepet tölt be a magas színvonalú független információknak a népesség egésze felé történő közvetítésében, és aggodalmát fejezi ki az ennek biztosítására szolgáló fenntartható finanszírozási rendszer hiánya miatt; üdvözli az internethez való hozzáférés biztosítása terén végrehajtott kormányzati beruházásokat; sürgeti a kormányt, hogy az internet-hozzáférést tegye még szélesebb körben elérhetővé polgárai számára; hangsúlyozza az internethez való üzleti és politikai célú, cenzúrázatlan hozzáférés fontosságát, különösen az ifjúság választásokon való részvételének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a kormányt, hogy politikai nyomás nélkül biztosítsa a médián belüli pluralizmust, valamint a média pénzügyi és szerkesztői függetlenségét, továbbá a tulajdonviszonyok és a finanszírozás átláthatóságát; az újságírókra vonatkozó munkajogokat és olyan hatékony eljárásokat szorgalmaz, amelyek megvédik az oknyomozó újságírókat a fenyegetésektől; hangsúlyozza, hogy a közcélú műsorszolgáltató fontos szerepet tölt be a magas színvonalú független információknak a népesség egésze felé történő közvetítésében, és aggodalmát fejezi ki az ennek biztosítására szolgáló fenntartható finanszírozási rendszer hiánya miatt; üdvözli az internethez való hozzáférés biztosítása terén végrehajtott kormányzati beruházásokat; sürgeti a kormányt, hogy az internet-hozzáférést tegye még szélesebb körben elérhetővé polgárai számára; hangsúlyozza az internethez való üzleti és politikai célú, cenzúrázatlan hozzáférés fontosságát, különösen az ifjúság választásokon való részvételének fokozása érdekében;

| 23. | felszólít a koszovói nemzetgyűlés megerősítésének támogatására annak érdekében, hogy az hatékonyan tudja ellátni jogalkotói feladatait, és hogy meg tudja valósítani a kormány politikai és költségvetési tevékenységeinek demokratikus felügyeletét; kéri ezzel kapcsolatban egy ideiglenes csereprogram létrehozását annak érdekben, hogy a koszovói nemzetgyűlés alkalmazottai számára lehetőség nyíljon gyakornoki képzésben részt venni az Európai Parlamentben, és kéri a tagállamok parlamentjeit, hogy hozzanak létre csereprogramokat a célból, hogy a koszovói parlament képviselői és alkalmazottai számára lehetőség nyílhasson a tapasztalatcserére és képességeik bővítésére a parlament jogalkotási és ellenőrzési eljárásaival kapcsolatban, különösen a parlamenti kisebbségi és ellenzéki csoportok számára; |
| --- | --- |

23.

felszólít a koszovói nemzetgyűlés megerősítésének támogatására annak érdekében, hogy az hatékonyan tudja ellátni jogalkotói feladatait, és hogy meg tudja valósítani a kormány politikai és költségvetési tevékenységeinek demokratikus felügyeletét; kéri ezzel kapcsolatban egy ideiglenes csereprogram létrehozását annak érdekben, hogy a koszovói nemzetgyűlés alkalmazottai számára lehetőség nyíljon gyakornoki képzésben részt venni az Európai Parlamentben, és kéri a tagállamok parlamentjeit, hogy hozzanak létre csereprogramokat a célból, hogy a koszovói parlament képviselői és alkalmazottai számára lehetőség nyílhasson a tapasztalatcserére és képességeik bővítésére a parlament jogalkotási és ellenőrzési eljárásaival kapcsolatban, különösen a parlamenti kisebbségi és ellenzéki csoportok számára;

| 24. | elismerését fejezi ki a kormány számára azért, hogy előrelépés történt az emberi jogok védelmét szolgáló jogszabályok elfogadása tekintetében, és arra buzdítja a kormányt, hogy késlekedés nélkül fogadja el a többi jogszabályt is; megjegyzi azonban, hogy a jogi keret végrehajtása továbbra sem kielégítő, és hogy az általános előrehaladás lassú; felszólít az aktívabb politika folytatására a megkülönböztetés valamennyi formája (etnikai hovatartozás, vallási meggyőződés, szexuális irányultság, fogyatékosság stb.) elleni küzdelem terén, és a nemek közötti kiegyensúlyozottság mellett annak biztosítására, hogy a kisebbségek aktívabban vegyenek részt a politikai életben és a közigazgatási struktúrákban mind országos, mind pedig helyi szinten; hangsúlyozza az oktatásnak e folyamatban betöltött fontos szerepét; felszólítja a kormányt, hogy gondoskodjon a kisebbségek anyanyelvi iskoláztatásáról, ideértve a tanterveket és tankönyveket, ezzel lehetővé téve számukra saját kultúrájuk és identitásuk megőrzését, valamint hogy segítse őket emberi erőforrások kiépítésével; |
| --- | --- |

24.

elismerését fejezi ki a kormány számára azért, hogy előrelépés történt az emberi jogok védelmét szolgáló jogszabályok elfogadása tekintetében, és arra buzdítja a kormányt, hogy késlekedés nélkül fogadja el a többi jogszabályt is; megjegyzi azonban, hogy a jogi keret végrehajtása továbbra sem kielégítő, és hogy az általános előrehaladás lassú; felszólít az aktívabb politika folytatására a megkülönböztetés valamennyi formája (etnikai hovatartozás, vallási meggyőződés, szexuális irányultság, fogyatékosság stb.) elleni küzdelem terén, és a nemek közötti kiegyensúlyozottság mellett annak biztosítására, hogy a kisebbségek aktívabban vegyenek részt a politikai életben és a közigazgatási struktúrákban mind országos, mind pedig helyi szinten; hangsúlyozza az oktatásnak e folyamatban betöltött fontos szerepét; felszólítja a kormányt, hogy gondoskodjon a kisebbségek anyanyelvi iskoláztatásáról, ideértve a tanterveket és tankönyveket, ezzel lehetővé téve számukra saját kultúrájuk és identitásuk megőrzését, valamint hogy segítse őket emberi erőforrások kiépítésével;

| 25. | aggodalmát fejezi ki a családon belüli erőszak, a nőkkel szembeni megkülönböztetés, valamint különösen a lányok és nők szexuális kizsákmányolására irányuló emberkereskedelem jelenségének elterjedtsége miatt; aktív lépések megtételére szólít fel a nemek közötti egyenlőség biztosítása, valamint a nők és gyermekek jogainak hatékony védelme érdekében; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki a családon belüli erőszak, a nőkkel szembeni megkülönböztetés, valamint különösen a lányok és nők szexuális kizsákmányolására irányuló emberkereskedelem jelenségének elterjedtsége miatt; aktív lépések megtételére szólít fel a nemek közötti egyenlőség biztosítása, valamint a nők és gyermekek jogainak hatékony védelme érdekében;

| 26. | hangsúlyozza a fegyveres konfliktus nehéz örökségét, amely megdöntötte a közvéleménynek abba a lehetőségbe vetett bizalmát, hogy a társadalmi csoportok közötti és a magánéleti konfliktusokat békésen is meg lehet oldani; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a fegyveres konfliktus nehéz örökségét, amely megdöntötte a közvéleménynek abba a lehetőségbe vetett bizalmát, hogy a társadalmi csoportok közötti és a magánéleti konfliktusokat békésen is meg lehet oldani;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az instabil politikai helyzet, az egyes térségekben előforduló etnikai villongások és a rossz gazdasági feltételek akadályozták a menekültek fenntartható visszatelepülését, és további erőfeszítéseket szorgalmaz helyzetük javítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az instabil politikai helyzet, az egyes térségekben előforduló etnikai villongások és a rossz gazdasági feltételek akadályozták a menekültek fenntartható visszatelepülését, és további erőfeszítéseket szorgalmaz helyzetük javítása érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a kisebbségek nehéz helyzetben vannak és megkülönböztetéssel kell szembenézniük, különösen a romáknak, az oktatáshoz, lakhatáshoz, szociális szolgáltatásokhoz és munkavállaláshoz való hozzáférésük tekintetében; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy bezárja a Mitrovicától északra található ólommal szennyezett táborokat, és áttelepíti az ott élő családokat, valamint felszólít ennek gyors végrehajtására; osztja az Európa Tanács emberi jogi biztosának aggodalmait, hogy Koszovó még nem áll készen az erőszakkal visszatelepített romák újraintegrálásához szükséges megfelelő feltételek biztosítására, és sürgeti a tagállamokat arra, hogy állítsák le az erre irányuló tevékenységeket; e tekintetben tudomásul veszi a német és koszovói hatóságok között létrejött megállapodást, amely szerint 14 000 menekültet, köztük 10 000 romát telepítenének fokozatosan vissza Koszovóba, és sürgeti a Bizottságot az eseti jellegű segítségnyújtási programok felgyorsítására; sürgeti a Roma Évtized programban részt vevő országokat, hogy segítsék elő Koszovó részvételét a programban; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a kisebbségek nehéz helyzetben vannak és megkülönböztetéssel kell szembenézniük, különösen a romáknak, az oktatáshoz, lakhatáshoz, szociális szolgáltatásokhoz és munkavállaláshoz való hozzáférésük tekintetében; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kezdeményezését, hogy bezárja a Mitrovicától északra található ólommal szennyezett táborokat, és áttelepíti az ott élő családokat, valamint felszólít ennek gyors végrehajtására; osztja az Európa Tanács emberi jogi biztosának aggodalmait, hogy Koszovó még nem áll készen az erőszakkal visszatelepített romák újraintegrálásához szükséges megfelelő feltételek biztosítására, és sürgeti a tagállamokat arra, hogy állítsák le az erre irányuló tevékenységeket; e tekintetben tudomásul veszi a német és koszovói hatóságok között létrejött megállapodást, amely szerint 14 000 menekültet, köztük 10 000 romát telepítenének fokozatosan vissza Koszovóba, és sürgeti a Bizottságot az eseti jellegű segítségnyújtási programok felgyorsítására; sürgeti a Roma Évtized programban részt vevő országokat, hogy segítsék elő Koszovó részvételét a programban;

| 29. | hangsúlyozza az oktatás abbéli kiemelkedően fontos szerepét, hogy a fiatalok számára biztosítsa a munkaerőpiacon szükséges készségeket, és hogy hozzájáruljon az etnikai csoportok közötti megbékéléshez; e célból szorgalmazza, hogy fokozatosan vezessék be a közös osztályokat, a kisebbségi nyelvek oktatását, különösen a szerbet az albán kisebbség számára, valamint az albán nyelv oktatását valamennyi kisebbség számára; üdvözli, hogy a közelmúltban Mitrovicában létrehozták a nemzetközi üzleti főiskolát, ami amellett, hogy jelentős nemzetközi beruházást jelent a helyi gazdaságba, valamennyi közösségből vonz diákokat, a vállalkozói szellem előmozdításával perspektívát kínál a fiatalok számára, és megismerteti őket a vállalatirányítás, a környezetgazdálkodás és az államigazgatás európai szakmai normáival; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza az oktatás abbéli kiemelkedően fontos szerepét, hogy a fiatalok számára biztosítsa a munkaerőpiacon szükséges készségeket, és hogy hozzájáruljon az etnikai csoportok közötti megbékéléshez; e célból szorgalmazza, hogy fokozatosan vezessék be a közös osztályokat, a kisebbségi nyelvek oktatását, különösen a szerbet az albán kisebbség számára, valamint az albán nyelv oktatását valamennyi kisebbség számára; üdvözli, hogy a közelmúltban Mitrovicában létrehozták a nemzetközi üzleti főiskolát, ami amellett, hogy jelentős nemzetközi beruházást jelent a helyi gazdaságba, valamennyi közösségből vonz diákokat, a vállalkozói szellem előmozdításával perspektívát kínál a fiatalok számára, és megismerteti őket a vállalatirányítás, a környezetgazdálkodás és az államigazgatás európai szakmai normáival;

| 30. | aláhúzza, hogy a kulturális sokszínűség tisztelete mindig is az európai projekt központi eleme volt, és hogy a vallási és kulturális örökség a térség békéjének és biztonságának szükséges feltétele; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség megfelelő védelme Koszovó valamennyi közössége számára fontos; sürgeti a kormányt, hogy folytassa a kulturális örökség védelme terén tervezett intézményi reformot; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökségek jegyzékének elfogadása a kulturális örökségre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának lényeges előfeltétele; üdvözli a szerb ortodox egyház vallási és kulturális örökségének védelmével foglalkozó közvetítő tevékenységét, és arra buzdít minden érdekelt felet, hogy aktívan működjön együtt vele; |
| --- | --- |

30.

aláhúzza, hogy a kulturális sokszínűség tisztelete mindig is az európai projekt központi eleme volt, és hogy a vallási és kulturális örökség a térség békéjének és biztonságának szükséges feltétele; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség megfelelő védelme Koszovó valamennyi közössége számára fontos; sürgeti a kormányt, hogy folytassa a kulturális örökség védelme terén tervezett intézményi reformot; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökségek jegyzékének elfogadása a kulturális örökségre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának lényeges előfeltétele; üdvözli a szerb ortodox egyház vallási és kulturális örökségének védelmével foglalkozó közvetítő tevékenységét, és arra buzdít minden érdekelt felet, hogy aktívan működjön együtt vele;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási csereprogramokat támogatni kell, és elő kell mozdítani az olyan programok révén, mint az Erasmus Mundus annak érdekében, hogy a koszovói polgárok végzettséget és tapasztalatot szerezhessenek az EU-ban, és erősödjenek kapcsolataik az EU polgáraival; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási csereprogramokat támogatni kell, és elő kell mozdítani az olyan programok révén, mint az Erasmus Mundus annak érdekében, hogy a koszovói polgárok végzettséget és tapasztalatot szerezhessenek az EU-ban, és erősödjenek kapcsolataik az EU polgáraival;

| 32. | sürgeti a hatóságokat, hogy a szólás- és egyesülési szabadságot teljes mértékben támogatva aktívan támogassák a civil társadalmat, valamint annak a társadalmi és gazdasági politikák kialakításában való részvételét, hangsúlyozza, hogy a civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek fontos szerepet töltenek be az etnikai csoportok közötti megbékítésben, és kéri a Bizottságot, hogy növeljék a munkájukhoz szükséges pénzügyi támogatást; e tekintetben hangsúlyozza, hogy e kérdéseket ténylegesen bele kell foglalni az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében Koszovóra vonatkozó éves programokba; megállapítja, hogy a különböző etnikai közösségekhez tartozó személyek között jó a személyes és különösen az üzleti együttműködés, és hogy a koszovói hatóságoknak, a civil társadalomnak és a nemzetközi közösségnek további erőfeszítéseket kellene tenniük az ilyen típusú együttműködéseket elmélyítő helyi projektek támogatására; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a hatóságokat, hogy a szólás- és egyesülési szabadságot teljes mértékben támogatva aktívan támogassák a civil társadalmat, valamint annak a társadalmi és gazdasági politikák kialakításában való részvételét, hangsúlyozza, hogy a civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek fontos szerepet töltenek be az etnikai csoportok közötti megbékítésben, és kéri a Bizottságot, hogy növeljék a munkájukhoz szükséges pénzügyi támogatást; e tekintetben hangsúlyozza, hogy e kérdéseket ténylegesen bele kell foglalni az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében Koszovóra vonatkozó éves programokba; megállapítja, hogy a különböző etnikai közösségekhez tartozó személyek között jó a személyes és különösen az üzleti együttműködés, és hogy a koszovói hatóságoknak, a civil társadalomnak és a nemzetközi közösségnek további erőfeszítéseket kellene tenniük az ilyen típusú együttműködéseket elmélyítő helyi projektek támogatására;

| 33. | komoly aggodalommal tölti el, hogy a 40 %-ot meghaladó munkanélküliségi arány jellemezte Koszovó továbbra is Európa egyik legszegényebb országa; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet tarthatatlan, és hogy a nehéz lakhatási körülmények a társadalom fokozódó elégedetlenségét eredményezték; sürgős intézkedésekre szólít fel a társadalmi rendszerek hatékonyságának javítása érdekében azért, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjai számára biztonsági hálót hozzanak létre, és hogy a munkanélküliség csökkentésére aktív foglalkoztatáspolitikát folytassanak; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az előcsatlakozási támogatási eszközt Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének elősegítésére, különösen a fiatalok esetében; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb számban fogadjanak koszovói polgárokat idénymunkásként vagy a munkaerőhiányos ágazatokban; |
| --- | --- |

33.

komoly aggodalommal tölti el, hogy a 40 %-ot meghaladó munkanélküliségi arány jellemezte Koszovó továbbra is Európa egyik legszegényebb országa; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet tarthatatlan, és hogy a nehéz lakhatási körülmények a társadalom fokozódó elégedetlenségét eredményezték; sürgős intézkedésekre szólít fel a társadalmi rendszerek hatékonyságának javítása érdekében azért, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjai számára biztonsági hálót hozzanak létre, és hogy a munkanélküliség csökkentésére aktív foglalkoztatáspolitikát folytassanak; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az előcsatlakozási támogatási eszközt Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének elősegítésére, különösen a fiatalok esetében; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb számban fogadjanak koszovói polgárokat idénymunkásként vagy a munkaerőhiányos ágazatokban;

| 34. | úgy véli, hogy a gazdasági fejlődés a nyitja annak, hogy az ország fontos problémáit megoldják, hozzájárulva többek között a nők és a kisebbségek helyzetének javításához, valamint a különböző népcsoportok közötti kapcsolatok előmozdításához; e tekintetben hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazat fontosságát; üdvözli, hogy ezen a területen számos törvény áll előkészítés alatt, és kéri ezek gyors elfogadását; hangsúlyozza azonban, hogy a már elfogadott jogi keret hatékony végrehajtása a helyi körülmények javulásának előfeltétele; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a gazdasági fejlődés a nyitja annak, hogy az ország fontos problémáit megoldják, hozzájárulva többek között a nők és a kisebbségek helyzetének javításához, valamint a különböző népcsoportok közötti kapcsolatok előmozdításához; e tekintetben hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazat fontosságát; üdvözli, hogy ezen a területen számos törvény áll előkészítés alatt, és kéri ezek gyors elfogadását; hangsúlyozza azonban, hogy a már elfogadott jogi keret hatékony végrehajtása a helyi körülmények javulásának előfeltétele;

| 35. | hangsúlyozza, hogy Koszovónak a fenntartható gazdasági növekedést, a környezet védelmét, a munkahelyteremtést és a társadalmi kirekesztés csökkentését biztosítani képes, megfelelő gazdaságpolitikát kellene választania; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy javítsák a gazdasági környezetet a külföldi befektetések számára, és növeljék az átláthatóságot a kereskedelmi kapcsolatokban; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy Koszovónak a fenntartható gazdasági növekedést, a környezet védelmét, a munkahelyteremtést és a társadalmi kirekesztés csökkentését biztosítani képes, megfelelő gazdaságpolitikát kellene választania; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy javítsák a gazdasági környezetet a külföldi befektetések számára, és növeljék az átláthatóságot a kereskedelmi kapcsolatokban;

| 36. | határozott lépésekre szólít fel az energia területén a Koszovó fejlődéséhez szükséges energiabiztonság garantálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az e területen fellépő óriási infrastrukturális szükségletek lehetőséget jelentenek az energiaellátás környezetbarátabb források felé történő irányítására, az elektromos hálózat energiahatékonyságának korszerűsítésére és fokozására, valamint a rendelkezésre álló legjobb technológiák kivitelezésére, többek között a tervezett szénerőművekben; felszólít a Koszovó A erőmű azonnali és a Koszovó B erőmű mihamarabbi bezárására anélkül, hogy veszélyeztetnék az ország energiaszükségletét; |
| --- | --- |

36.

határozott lépésekre szólít fel az energia területén a Koszovó fejlődéséhez szükséges energiabiztonság garantálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az e területen fellépő óriási infrastrukturális szükségletek lehetőséget jelentenek az energiaellátás környezetbarátabb források felé történő irányítására, az elektromos hálózat energiahatékonyságának korszerűsítésére és fokozására, valamint a rendelkezésre álló legjobb technológiák kivitelezésére, többek között a tervezett szénerőművekben; felszólít a Koszovó A erőmű azonnali és a Koszovó B erőmű mihamarabbi bezárására anélkül, hogy veszélyeztetnék az ország energiaszükségletét;

| 37. | azt tanácsolja a koszovói hatóságoknak, hogy folytassák a megújuló energiákba való befektetést, és törekedjenek a regionális együttműködésre ezen a területen; |
| --- | --- |

37.

azt tanácsolja a koszovói hatóságoknak, hogy folytassák a megújuló energiákba való befektetést, és törekedjenek a regionális együttműködésre ezen a területen;

| 38. | rámutat arra, hogy Koszovó közlekedéspolitikája eddig az útépítésre összpontosított; sajnálja, hogy rossz állapotban van a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat; kéri a koszovói kormányt, hogy a mobilitás fenntarthatóvá tétele céljából használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott pénzeszközöket a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy Koszovó közlekedéspolitikája eddig az útépítésre összpontosított; sajnálja, hogy rossz állapotban van a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat; kéri a koszovói kormányt, hogy a mobilitás fenntarthatóvá tétele céljából használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott pénzeszközöket a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt;

| 39. | aggodalmát fejezi ki a földet, a levegőt és a vizeket érintő környezeti problémák elterjedtsége miatt, és felszólítja a kormányt arra, hogy módosítsa a jogi keretet, majd szerezzen neki érvényt annak érdekében, hogy azt összhangba hozhassák az uniós szabványokkal, és hogy a környezeti oktatást az oktatás egyik fő elemévé tehessék; |
| --- | --- |

39.

aggodalmát fejezi ki a földet, a levegőt és a vizeket érintő környezeti problémák elterjedtsége miatt, és felszólítja a kormányt arra, hogy módosítsa a jogi keretet, majd szerezzen neki érvényt annak érdekében, hogy azt összhangba hozhassák az uniós szabványokkal, és hogy a környezeti oktatást az oktatás egyik fő elemévé tehessék;

| 40. | hangsúlyozza, hogy szükség van az EU koszovói jelenlétének racionalizálására az európai külügyi szolgálat kiépítésével, az uniós képviseletek világszerte történő létrehozásával összhangban, és hogy a Bizottság összekötő hivatalát uniós küldöttséggé kell alakítani annak érdekében, hogy az uniós lépések hatékonysága és összehangolása javuljon Koszovóban; tudomásul veszi a meglévő szerbiai uniós küldöttségtől függetlenül működő új EU-irodának az EU koszovói különleges képviselőjének mandátuma keretében történő megnyitását Belgrádban; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy szükség van az EU koszovói jelenlétének racionalizálására az európai külügyi szolgálat kiépítésével, az uniós képviseletek világszerte történő létrehozásával összhangban, és hogy a Bizottság összekötő hivatalát uniós küldöttséggé kell alakítani annak érdekében, hogy az uniós lépések hatékonysága és összehangolása javuljon Koszovóban; tudomásul veszi a meglévő szerbiai uniós küldöttségtől függetlenül működő új EU-irodának az EU koszovói különleges képviselőjének mandátuma keretében történő megnyitását Belgrádban;

| 41. | sajnálatát fejezi ki az EU koszovói különleges képviselője megbízatásának legutóbbi meghosszabbításával, és ezen belül az előirányzatok jelentős növelésével kapcsolatos átláthatatlanság miatt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési ügyekkel kapcsolatos új intézményközi megállapodás elfogadása során a Lisszaboni Szerződést figyelembe véve megfelelő módon foglalkozni kell az EP tájékoztatására vonatkozó előírásokkal; |
| --- | --- |

41.

sajnálatát fejezi ki az EU koszovói különleges képviselője megbízatásának legutóbbi meghosszabbításával, és ezen belül az előirányzatok jelentős növelésével kapcsolatos átláthatatlanság miatt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési ügyekkel kapcsolatos új intézményközi megállapodás elfogadása során a Lisszaboni Szerződést figyelembe véve megfelelő módon foglalkozni kell az EP tájékoztatására vonatkozó előírásokkal;

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak és a Bizottságnak, az EU koszovói különleges képviselőjének/nemzetközi polgári képviselőjének, Koszovó kormányának és közgyűlésének, Szerbia kormányának, a koszovói nemzetközi irányítócsoport tagjainak és az ENSZ Biztonsági Tanácsának. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak és a Bizottságnak, az EU koszovói különleges képviselőjének/nemzetközi polgári képviselőjének, Koszovó kormányának és közgyűlésének, Szerbia kormányának, a koszovói nemzetközi irányítócsoport tagjainak és az ENSZ Biztonsági Tanácsának.

---

(1)  Az ENSZ BT 1244/1999. határozatában foglaltak szerint.

(2)  HL C 27. E, 2008.1.31., 207. o.

(3)  HL C 67. E, 2010.03.18., 126. o.

(4)  HL L 336., 2009.12.18., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0097.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/85

---

2010. július 8., csütörtökAlbánia európai integrációja

P7_TA(2010)0282

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Albánia európai integrációjáról

2011/C 351 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülését követő, a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetésekre,

tekintettel „A bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010” című bizottsági közleményre (COM(2009)0533), és az Albánia által elért haladásról szóló, 2009. október 14-én kiadott 2009-es kísérőjelentésre (SEC(2009)1337),

tekintettel az Albániával létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről és a 2006/54/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/210/EK tanácsi határozatra (1),

tekintettel az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2010. május 3–4-i első ülésére,

tekintettel a Stabilizációs és Társulási Tanács Albánia és az EU közötti, 2009. május 18-i ülésének következtetéseire,

tekintettel az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2007. november 8-i 2007/821/EK tanácsi határozatra (2),

tekintettel a 2009. március 19–20-i 16. EU–Albánia parlamentközi ülés ajánlásaira,

tekintettel az Albániával folytatandó parlamenti szintű politikai párbeszéd gyakoriságának a stabilizációs és társulási megállapodás hatályba lépését tükröző fokozására irányuló határozatára,

tekintettel az Európa Tanács „A demokratikus intézmények működése Albániában” című, 1709(2010). számú állásfoglalására,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2006. december 14–15-i Európai Tanács következtetéseiben foglalt megújított bővítési konszenzus újólag megerősíti, hogy az Európai Unió jelenti a Nyugat-Balkán jövőjét, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2006. december 14–15-i Európai Tanács következtetéseiben foglalt megújított bővítési konszenzus újólag megerősíti, hogy az Európai Unió jelenti a Nyugat-Balkán jövőjét,

| B. | mivel az Uniós integráció lehetősége húzóerőt fejt ki a nyugat-balkáni térségben folyó több reformfolyamat szempontjából is, és annak építő jellegű szerepet kell játszania a térség békéjének, stabilitásának és konfliktuskezelési képességének, valamint a jószomszédi viszony megerősítésében, továbbá a gazdasági és társadalmi igények fenntartható fejlődésen keresztüli megvalósításában is, mivel a tagság reális lehetőségéhez az adminisztratív és technikai eljárások végrehajtásánál többre, például a tagállamok illetékes döntéshozóinak őszinte politikai elkötelezettségére van szükség, |
| --- | --- |

B.

mivel az Uniós integráció lehetősége húzóerőt fejt ki a nyugat-balkáni térségben folyó több reformfolyamat szempontjából is, és annak építő jellegű szerepet kell játszania a térség békéjének, stabilitásának és konfliktuskezelési képességének, valamint a jószomszédi viszony megerősítésében, továbbá a gazdasági és társadalmi igények fenntartható fejlődésen keresztüli megvalósításában is, mivel a tagság reális lehetőségéhez az adminisztratív és technikai eljárások végrehajtásánál többre, például a tagállamok illetékes döntéshozóinak őszinte politikai elkötelezettségére van szükség,

| C. | mivel az Albániával kötött stabilizációs és társulási megállapodás 2009. április 1-jén lépett hatályba; mivel Albánia 2009. április 28-án kérte felvételét az Európai Unióba, és a Bizottság csatlakozás előtti kérdőívére 2010. április 14-én nyújtotta be a válaszokat; mivel a Bizottság erről jelenleg készít véleményt, |
| --- | --- |

C.

mivel az Albániával kötött stabilizációs és társulási megállapodás 2009. április 1-jén lépett hatályba; mivel Albánia 2009. április 28-án kérte felvételét az Európai Unióba, és a Bizottság csatlakozás előtti kérdőívére 2010. április 14-én nyújtotta be a válaszokat; mivel a Bizottság erről jelenleg készít véleményt,

| D. | mivel az egyes országoknak az uniós tagság irányába való előrehaladása a koppenhágai kritériumoknak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat követelményeinek a teljesítésére irányuló egyéni erőfeszítéseiktől függ, |
| --- | --- |

D.

mivel az egyes országoknak az uniós tagság irányába való előrehaladása a koppenhágai kritériumoknak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat követelményeinek a teljesítésére irányuló egyéni erőfeszítéseiktől függ,

| 1. | a 2003. június 19–20-i szaloniki Európai Tanács következtetéseivel, a 2006. március 11-i tett Salzburgi Nyilatkozattal és az Tanács ahhoz kapcsolódó későbbi következtetéseivel összhangban teljes támogatásáról biztosítja Albánia európai törekvéseit és valamennyi nyugat-balkáni ország jövőbeli uniós szerepvállalását, amint az ország bizonyos szintű politikai stabilitást ér el és maradéktalanul teljesíti a koppenhágai kritériumokat; |
| --- | --- |

1.

a 2003. június 19–20-i szaloniki Európai Tanács következtetéseivel, a 2006. március 11-i tett Salzburgi Nyilatkozattal és az Tanács ahhoz kapcsolódó későbbi következtetéseivel összhangban teljes támogatásáról biztosítja Albánia európai törekvéseit és valamennyi nyugat-balkáni ország jövőbeli uniós szerepvállalását, amint az ország bizonyos szintű politikai stabilitást ér el és maradéktalanul teljesíti a koppenhágai kritériumokat;

| 2. | tudomásul veszi az Albánia által a reformfolyamatban elért eredményeket, de rámutat, hogy további komoly erőfeszítésekre lesz szükség a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása, valamint az ország fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az Albánia által a reformfolyamatban elért eredményeket, de rámutat, hogy további komoly erőfeszítésekre lesz szükség a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása, valamint az ország fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében;

| 3. | örömmel veszi tudomásul, hogy Albánia 2010. április 14-én benyújtotta válaszát az ország európai uniós felvételi kérelmére vonatkozó vélemény elkészítéséhez szükséges kérdőívre, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egy tagjelölt ország az Európai Unióhoz való felzárkózása a koppenhágai kritériumok teljesítésére, többek között a demokrácia biztosítására szolgáló intézmények megszilárdítására való képességétől függ; |
| --- | --- |

3.

örömmel veszi tudomásul, hogy Albánia 2010. április 14-én benyújtotta válaszát az ország európai uniós felvételi kérelmére vonatkozó vélemény elkészítéséhez szükséges kérdőívre, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy egy tagjelölt ország az Európai Unióhoz való felzárkózása a koppenhágai kritériumok teljesítésére, többek között a demokrácia biztosítására szolgáló intézmények megszilárdítására való képességétől függ;

| 4. | kifejezi abbéli reményét, hogy az albán kormány és az ellenzék is világosan érti, hogy a jelenlegi politikai ellentétek rendezése létfontosságú ahhoz, hogy az ország az uniós integráció felé haladjon, valamint ahhoz, hogy az albánok európai törekvéseit előmozdítsák; megismétli a Külügyi Tanács 2010. június 14-i ülésének következtetését, mely szerint épp ideje időtálló alapon nyugvó megoldást találni a jelenlegi politikai válságra, illetve hogy az albán kormány és az ellenzék felelőssége, hogy átlátható módon, az albán alkotmány teljes tiszteletben tartása mellett azonnal olyan megoldásokat és előremutató jövőképet találjanak, melyre az országnak az EU felé vezető útján szüksége lesz; |
| --- | --- |

4.

kifejezi abbéli reményét, hogy az albán kormány és az ellenzék is világosan érti, hogy a jelenlegi politikai ellentétek rendezése létfontosságú ahhoz, hogy az ország az uniós integráció felé haladjon, valamint ahhoz, hogy az albánok európai törekvéseit előmozdítsák; megismétli a Külügyi Tanács 2010. június 14-i ülésének következtetését, mely szerint épp ideje időtálló alapon nyugvó megoldást találni a jelenlegi politikai válságra, illetve hogy az albán kormány és az ellenzék felelőssége, hogy átlátható módon, az albán alkotmány teljes tiszteletben tartása mellett azonnal olyan megoldásokat és előremutató jövőképet találjanak, melyre az országnak az EU felé vezető útján szüksége lesz;

| 5. | elítéli a 2009. júniusi albániai parlamenti választásokat követő politikai válságot és hangsúlyozza, hogy a képviseleti szervek, és különösen a parlament maradéktalan működőképessége a konszolidált demokratikus rendszer alapköve, és mint az Európai Partnerség fő prioritása, egyben az uniós integráció fontos politikai feltétele; üdvözli az ellenzék abbéli döntését, hogy tevékenyen részt kíván venni a parlament munkájában, de elítéli, hogy a 2009. évi választásokat illetően az EU közelmúltban szervezett tárgyalásai ellenére sem sikerült megegyezni; határozottan ösztönzi az összes politikai felet, hogy feladataik ellátása során folytassanak konstruktív jellegű politikai párbeszédet, többek között olyan új választási törvényről, amely a jövőbeli választások választási eljárása során biztosítaná a teljes átláthatóságot; hangsúlyozza, hogy a patthelyzetre csak az alkotmány és az átláthatóság elvének maradéktalan tiszteletben tartásával lehet megoldást találni; |
| --- | --- |

5.

elítéli a 2009. júniusi albániai parlamenti választásokat követő politikai válságot és hangsúlyozza, hogy a képviseleti szervek, és különösen a parlament maradéktalan működőképessége a konszolidált demokratikus rendszer alapköve, és mint az Európai Partnerség fő prioritása, egyben az uniós integráció fontos politikai feltétele; üdvözli az ellenzék abbéli döntését, hogy tevékenyen részt kíván venni a parlament munkájában, de elítéli, hogy a 2009. évi választásokat illetően az EU közelmúltban szervezett tárgyalásai ellenére sem sikerült megegyezni; határozottan ösztönzi az összes politikai felet, hogy feladataik ellátása során folytassanak konstruktív jellegű politikai párbeszédet, többek között olyan új választási törvényről, amely a jövőbeli választások választási eljárása során biztosítaná a teljes átláthatóságot; hangsúlyozza, hogy a patthelyzetre csak az alkotmány és az átláthatóság elvének maradéktalan tiszteletben tartásával lehet megoldást találni;

| 6. | úgy véli, hogy a 2009-es parlamenti választások lebonyolítását vizsgáló parlamenti bizottság – melynek elnökét és a tagok többségét az ellenzékből kell választani, és a bizottságnak felhatalmazást kell adni a választási anyag vizsgálatára –létrehozásáról szóló alapvető megállapodást minél hamarabb végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy ennek a vizsgálóbizottságnak időben kell benyújtania a következtetéseit ahhoz, hogy a parlamentnek a következő helyi és regionális választások előtt bőven legyen ideje a bizottság eredményei és az EBESZ/ODIHR javaslatai alapján új jogszabályok elfogadására; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a 2009-es parlamenti választások lebonyolítását vizsgáló parlamenti bizottság – melynek elnökét és a tagok többségét az ellenzékből kell választani, és a bizottságnak felhatalmazást kell adni a választási anyag vizsgálatára –létrehozásáról szóló alapvető megállapodást minél hamarabb végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy ennek a vizsgálóbizottságnak időben kell benyújtania a következtetéseit ahhoz, hogy a parlamentnek a következő helyi és regionális választások előtt bőven legyen ideje a bizottság eredményei és az EBESZ/ODIHR javaslatai alapján új jogszabályok elfogadására;

| 7. | amennyiben külső segítség nélkül nem tudnak megoldásra jutni, arra hívja fel a kormányt és az ellenzéket, hogy – például az Európa Tanács és/vagy az Európai Parlament képviselőit közösen felkérve – közvetítő igénybevételében egyezzenek meg; |
| --- | --- |

7.

amennyiben külső segítség nélkül nem tudnak megoldásra jutni, arra hívja fel a kormányt és az ellenzéket, hogy – például az Európa Tanács és/vagy az Európai Parlament képviselőit közösen felkérve – közvetítő igénybevételében egyezzenek meg;

| 8. | sürgeti az albán hatóságokat a parlament eljárási szabályzata konszenzuson alapuló reformjának mielőbbi kidolgozására és végrehajtására, amely az adminisztratív és pénzügyi erőforrások tekintetében biztosítja az átláthatóságot, másrészt kiterjedt tapasztalatokra épülő magas minőségű jogalkotást, szélesebb parlamenti felügyeleti jogköröket, illetve az ellenzék számára megfelelő jogokat és képviseletet biztosít a parlamenti bizottságokban és a parlamenti tevékenységek során; felszólítja mindkét oldalt – a többséget és az ellenzéket – olyan konstruktív párbeszéd kialakítására, melynek során biztosítják a nyílt és átlátható, az érintett részvevők és civil társadalmi szereplők bevonásával folytatott jogalkotási folyamatot, annak érdekében, hogy létfontosságú jogszabályokat, többek között 3/5-ös törvényeket tudjanak késedelem nélkül elfogadni és jóváhagyni; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az albán hatóságokat a parlament eljárási szabályzata konszenzuson alapuló reformjának mielőbbi kidolgozására és végrehajtására, amely az adminisztratív és pénzügyi erőforrások tekintetében biztosítja az átláthatóságot, másrészt kiterjedt tapasztalatokra épülő magas minőségű jogalkotást, szélesebb parlamenti felügyeleti jogköröket, illetve az ellenzék számára megfelelő jogokat és képviseletet biztosít a parlamenti bizottságokban és a parlamenti tevékenységek során; felszólítja mindkét oldalt – a többséget és az ellenzéket – olyan konstruktív párbeszéd kialakítására, melynek során biztosítják a nyílt és átlátható, az érintett részvevők és civil társadalmi szereplők bevonásával folytatott jogalkotási folyamatot, annak érdekében, hogy létfontosságú jogszabályokat, többek között 3/5-ös törvényeket tudjanak késedelem nélkül elfogadni és jóváhagyni;

| 9. | üdvözli a választási folyamat jogi és adminisztratív keretében eszközölt javításokat, és rámutat, hogy a velencei bizottság által kiadott, az Albán Köztársaság választási törvényéről szóló közös vélemény összességében pozitív volt; rámutat továbbá, hogy az EBESZ/ODIHR értékelése szerint a 2009. júniusi parlamenti választások megfeleltek a nemzetközi előírások többségének, azonban a választási folyamatba vetett bizalmat nem sikerült fokozniuk; felhívja a figyelmet a 2009-es parlamenti választásokról szóló EBESZ/ODIHR végleges jelentésben foglalt ajánlások maradéktalan végrehajtásának fontosságára, és arra hívja fel mindkét felet, vagyis az albán parlamenti többséget és az ellenzéket, hogy azonnal lássanak hozzá az ajánlások teljeskörű végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a választási folyamat jogi és adminisztratív keretében eszközölt javításokat, és rámutat, hogy a velencei bizottság által kiadott, az Albán Köztársaság választási törvényéről szóló közös vélemény összességében pozitív volt; rámutat továbbá, hogy az EBESZ/ODIHR értékelése szerint a 2009. júniusi parlamenti választások megfeleltek a nemzetközi előírások többségének, azonban a választási folyamatba vetett bizalmat nem sikerült fokozniuk; felhívja a figyelmet a 2009-es parlamenti választásokról szóló EBESZ/ODIHR végleges jelentésben foglalt ajánlások maradéktalan végrehajtásának fontosságára, és arra hívja fel mindkét felet, vagyis az albán parlamenti többséget és az ellenzéket, hogy azonnal lássanak hozzá az ajánlások teljeskörű végrehajtásához;

| 10. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az albán parlament jogi bizottságának a 2010. március 18-i plenáris ülést megelőző ülésein a többség és az ellenzék nem tudott megegyezni a 2009-es választásokat vizsgálóbizottságról szóló javaslatokról; |
| --- | --- |

10.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az albán parlament jogi bizottságának a 2010. március 18-i plenáris ülést megelőző ülésein a többség és az ellenzék nem tudott megegyezni a 2009-es választásokat vizsgálóbizottságról szóló javaslatokról;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az albán polgárok jólététének javítása és az ország európai uniós tagsága felé történő haladás érdekében a pártoknak sürgősen megegyezésre kell jutniuk a gazdasági, politikai és társadalmi reformokat illetően; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az albán polgárok jólététének javítása és az ország európai uniós tagsága felé történő haladás érdekében a pártoknak sürgősen megegyezésre kell jutniuk a gazdasági, politikai és társadalmi reformokat illetően;

| 12. | üdvözli, hogy 2010. május 27-én elfogadták a Bizottság vízumliberalizációról szóló jogalkotási javaslatát, és felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a hátralévő teljesítménymutatóknak való megfelelést az elkövetkező hónapok során annak érdekében, hogy a Tanács és az Európai Parlament 2010 végéig jóváhagyhassa az albán állampolgárok vízummentességét; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy 2010. május 27-én elfogadták a Bizottság vízumliberalizációról szóló jogalkotási javaslatát, és felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a hátralévő teljesítménymutatóknak való megfelelést az elkövetkező hónapok során annak érdekében, hogy a Tanács és az Európai Parlament 2010 végéig jóváhagyhassa az albán állampolgárok vízummentességét;

| 13. | üdvözli a vízummentesség pártokon átívelő politikai támogatását, amelyet a 2010. március 11-én az albán parlament által elfogadott állásfoglalás megfogalmazott; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a vízummentesség pártokon átívelő politikai támogatását, amelyet a 2010. március 11-én az albán parlament által elfogadott állásfoglalás megfogalmazott;

| 14. | hangsúlyozza az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartásának és védelmének elsőrendű fontosságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartásának és védelmének elsőrendű fontosságát;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a személyes adatok védelmét mindig tiszteletben kell tartani, és azt nem lehet önkényesen figyelmen kívül hagyni; felhívja a hatóságokat, hogy a jogalkotás és kormányzás során ezt vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a személyes adatok védelmét mindig tiszteletben kell tartani, és azt nem lehet önkényesen figyelmen kívül hagyni; felhívja a hatóságokat, hogy a jogalkotás és kormányzás során ezt vegyék figyelembe;

| 16. | üdvözli az igazságszolgáltatási rendszer terén elért eredményeket, de hangsúlyozza, hogy a reform még mindig a végrehajtás korai szakaszában stagnál; úgy véli, hogy az igazságszolgáltatási reform – többek között a bírósági határozatok végrehajtása – Albánia uniós integrációjának egyik alapvető előfeltétele, és hangsúlyozza a hatalmi ágak szétválasztásának a demokratikus társadalomban betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy az átlátható, pártatlan és hatékony, politikai és egyéb befolyásoktól független bíróság alapvető jelentőségű a jogállamiságban, és átfogó, hosszú távú stratégia mielőbbi elfogadására szólít fel e téren, többek között a szükséges jogi aktusok és az azok végrehajtását szolgáló intézkedések elfogadásáról szóló útiterv formájában; felkéri az ellenzéket, hogy vegyen részt ebben a munkában, és álljon ki teljes mellszélességgel az igazságszolgáltatás reformja mellett; hangsúlyozza továbbá, hogy megfelelő finanszírozást kell az igazságszolgáltatási szervek rendelkezésére bocsátani annak érdekében, hogy az ország egészében megfelelően tudjanak működni; ezért várja az Európai Bizottság újabb támogatási kezdeményezéseit, és ebben a tekintetben üdvözli a tiranai Súlyos Bűncselekmények Bírósága felállítását; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az igazságszolgáltatási rendszer terén elért eredményeket, de hangsúlyozza, hogy a reform még mindig a végrehajtás korai szakaszában stagnál; úgy véli, hogy az igazságszolgáltatási reform – többek között a bírósági határozatok végrehajtása – Albánia uniós integrációjának egyik alapvető előfeltétele, és hangsúlyozza a hatalmi ágak szétválasztásának a demokratikus társadalomban betöltött szerepét; hangsúlyozza, hogy az átlátható, pártatlan és hatékony, politikai és egyéb befolyásoktól független bíróság alapvető jelentőségű a jogállamiságban, és átfogó, hosszú távú stratégia mielőbbi elfogadására szólít fel e téren, többek között a szükséges jogi aktusok és az azok végrehajtását szolgáló intézkedések elfogadásáról szóló útiterv formájában; felkéri az ellenzéket, hogy vegyen részt ebben a munkában, és álljon ki teljes mellszélességgel az igazságszolgáltatás reformja mellett; hangsúlyozza továbbá, hogy megfelelő finanszírozást kell az igazságszolgáltatási szervek rendelkezésére bocsátani annak érdekében, hogy az ország egészében megfelelően tudjanak működni; ezért várja az Európai Bizottság újabb támogatási kezdeményezéseit, és ebben a tekintetben üdvözli a tiranai Súlyos Bűncselekmények Bírósága felállítását;

| 17. | üdvözli, hogy az alkotmánybíróság felfüggesztette az átvilágítási törvény végrehajtását, és hogy a törvényt jelenleg vizsgálják; amennyiben új törvénytervezet születik, különösen a velencei bizottsággal folytatandó szélesebb körű konzultációra és egyetértésre hív fel, valamint hangsúlyozza az alkotmányos intézmények függetlensége fenntartásának fontosságát; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy az alkotmánybíróság felfüggesztette az átvilágítási törvény végrehajtását, és hogy a törvényt jelenleg vizsgálják; amennyiben új törvénytervezet születik, különösen a velencei bizottsággal folytatandó szélesebb körű konzultációra és egyetértésre hív fel, valamint hangsúlyozza az alkotmányos intézmények függetlensége fenntartásának fontosságát;

| 18. | üdvözli a kisebb korrupció megfékezése érdekében hozott intézkedéseket, különösen a 2010-es integrált korrupcióellenes cselekvési terv elfogadását; megjegyzi, hogy a korrupció elleni küzdelem továbbra is jelentős politikai kihívást jelent, a büntetés-végrehajtás és a bűnüldözés továbbra is erélytelen, és hogy további határozott lépéseket kell tenni a büntetlenség kialakult helyzetének visszafordítása érdekében; hangsúlyozza, hogy kimutatást kell vezetni a nyomozások és ítéletek gyakorlatáról, még a felsőbb szintű korrupciós ügyek esetében is, valamint hogy végre kell hajtani a legutóbbi GRECO-ajánlásokat, különösen a mentelmi jogot élvező tisztviselők számának csökkentésére irányuló ajánlást; üdvözli, hogy a stratégiai dokumentumokat nyilvánosságra hozták annak érdekében, hogy nyomon lehessen követni a végrehajtás terén elért eredményeket; felszólít a politikai pártok finanszírozásának teljesen átláthatóvá tételére irányuló jogalkotási keret elfogadására; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a kisebb korrupció megfékezése érdekében hozott intézkedéseket, különösen a 2010-es integrált korrupcióellenes cselekvési terv elfogadását; megjegyzi, hogy a korrupció elleni küzdelem továbbra is jelentős politikai kihívást jelent, a büntetés-végrehajtás és a bűnüldözés továbbra is erélytelen, és hogy további határozott lépéseket kell tenni a büntetlenség kialakult helyzetének visszafordítása érdekében; hangsúlyozza, hogy kimutatást kell vezetni a nyomozások és ítéletek gyakorlatáról, még a felsőbb szintű korrupciós ügyek esetében is, valamint hogy végre kell hajtani a legutóbbi GRECO-ajánlásokat, különösen a mentelmi jogot élvező tisztviselők számának csökkentésére irányuló ajánlást; üdvözli, hogy a stratégiai dokumentumokat nyilvánosságra hozták annak érdekében, hogy nyomon lehessen követni a végrehajtás terén elért eredményeket; felszólít a politikai pártok finanszírozásának teljesen átláthatóvá tételére irányuló jogalkotási keret elfogadására;

| 19. | üdvözli az államigazgatási intézmény felállítására vonatkozó terveket, és további lépésekre szólít fel az államigazgatási reformstratégia megvalósítása és a köztisztviselői jog maradéktalan érvényesítése tekintetében, ideértve a megfelelő emberi erőforrás-kezelő rendszer felállítását, és felhívja a figyelmet az abban rejlő veszélyre, hogy az államigazgatás az átláthatatlan felvételi eljárások miatt politizálódik, és hogy a törvények hatályán kívül eső ideiglenes szerződésekkel töltik fel az álláshelyeket, és arra szólítja fel a hatóságokat, hogy vessenek véget ezeknek a gyakorlatoknak, és hozzanak létre a politikától függet, érdem alapján működő felvételi rendszert, ami a nyilvánosság az államigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez is hozzájárulna; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az államigazgatási intézmény felállítására vonatkozó terveket, és további lépésekre szólít fel az államigazgatási reformstratégia megvalósítása és a köztisztviselői jog maradéktalan érvényesítése tekintetében, ideértve a megfelelő emberi erőforrás-kezelő rendszer felállítását, és felhívja a figyelmet az abban rejlő veszélyre, hogy az államigazgatás az átláthatatlan felvételi eljárások miatt politizálódik, és hogy a törvények hatályán kívül eső ideiglenes szerződésekkel töltik fel az álláshelyeket, és arra szólítja fel a hatóságokat, hogy vessenek véget ezeknek a gyakorlatoknak, és hozzanak létre a politikától függet, érdem alapján működő felvételi rendszert, ami a nyilvánosság az államigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez is hozzájárulna;

| 20. | hangsúlyozza a professzionális, független és sokszínű köz- és magánmédia jelenlétének, mint a demokrácia sarokkövének fontosságát; aggodalmának ad hangot a médiára vonatkozó jogi keret véglegesítése terén mutatkozó haladás csekély mértéke miatt, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az európai normáknak megfelelő jogi keret elfogadása és végrehajtása érdekében, és biztosítsák annak függetlenségét a politikai vagy egyéb – például az ország vezetői részéről megnyilvánuló – befolyástól; aggódik a nemzeti rádió és televízió tanácsra nehezedő politikai nyomás miatt, és felhívja az illetékes hatóságokat e szerv függetlenségének biztosítására; a médiatulajdon és -finanszírozás átláthatóságának biztosítására irányuló lépések meghozatalára szólít fel; helyteleníti az újságírókat megillető munkajogok hiányát, mivel ez aláássa az objektív és független tevékenységet, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a helyzet orvoslása érdekében; különösen az elektronikus műsorszórásra vonatkozó törvények elfogadására, és a polgári törvénykönyv a rágalmazás és a becsületsértés büntetőjog alóli kivonása tekintetében történő módosítására szólít fel; üdvözli, hogy az állam nem szab korlátokat az internet-hozzáférést illetően, és sürgeti a kormányt, hogy tegye az internetet szélesebb körben hozzáférhetővé a lakosság számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a professzionális, független és sokszínű köz- és magánmédia jelenlétének, mint a demokrácia sarokkövének fontosságát; aggodalmának ad hangot a médiára vonatkozó jogi keret véglegesítése terén mutatkozó haladás csekély mértéke miatt, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az európai normáknak megfelelő jogi keret elfogadása és végrehajtása érdekében, és biztosítsák annak függetlenségét a politikai vagy egyéb – például az ország vezetői részéről megnyilvánuló – befolyástól; aggódik a nemzeti rádió és televízió tanácsra nehezedő politikai nyomás miatt, és felhívja az illetékes hatóságokat e szerv függetlenségének biztosítására; a médiatulajdon és -finanszírozás átláthatóságának biztosítására irányuló lépések meghozatalára szólít fel; helyteleníti az újságírókat megillető munkajogok hiányát, mivel ez aláássa az objektív és független tevékenységet, és sürgeti a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a helyzet orvoslása érdekében; különösen az elektronikus műsorszórásra vonatkozó törvények elfogadására, és a polgári törvénykönyv a rágalmazás és a becsületsértés büntetőjog alóli kivonása tekintetében történő módosítására szólít fel; üdvözli, hogy az állam nem szab korlátokat az internet-hozzáférést illetően, és sürgeti a kormányt, hogy tegye az internetet szélesebb körben hozzáférhetővé a lakosság számára;

| 21. | üdvözli a szervezett bűnözés – többek között a pénzmosás, valamint a kábítószer- és emberkereskedelem – megfékezésére és megelőzésére irányuló jogi keret kialakítását; tudomásul veszi a szervezett bűnözés elleni fellépésre tett erőfeszítéseket, azonban rámutat, hogy további lépésekre, valamint a konkrét eredmények eléréséhez emberi és pénzügyi erőforrásokra van szükség; rávilágít a hatékony nyomozás, bűnüldözés és a jogsértők megbüntetésének fontosságára; üdvözli a szervezett bűnözés és a csempészet elleni intézkedések kidolgozásával foglalkozó, a miniszterelnök által elnökölt intézményközi bizottság felállítására vonatkozó határozatot; hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözés regionális kiterjedtsége miatt fokozott erőfeszítésre van szükség a rendőrségi és igazságszolgáltatási együttműködés megerősítésére a szomszédos országokkal, többek között a megosztott határőrzésen keresztül; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a szervezett bűnözés – többek között a pénzmosás, valamint a kábítószer- és emberkereskedelem – megfékezésére és megelőzésére irányuló jogi keret kialakítását; tudomásul veszi a szervezett bűnözés elleni fellépésre tett erőfeszítéseket, azonban rámutat, hogy további lépésekre, valamint a konkrét eredmények eléréséhez emberi és pénzügyi erőforrásokra van szükség; rávilágít a hatékony nyomozás, bűnüldözés és a jogsértők megbüntetésének fontosságára; üdvözli a szervezett bűnözés és a csempészet elleni intézkedések kidolgozásával foglalkozó, a miniszterelnök által elnökölt intézményközi bizottság felállítására vonatkozó határozatot; hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözés regionális kiterjedtsége miatt fokozott erőfeszítésre van szükség a rendőrségi és igazságszolgáltatási együttműködés megerősítésére a szomszédos országokkal, többek között a megosztott határőrzésen keresztül;

| 22. | hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a civil társadalmi szervezeteknek, és értékeli a kormány arra irányuló lépéseit, hogy konzultáljon velük a törvénytervezeteket és a végrehajtandó reformokat illetően; további lépésekre szólít fel a civil társadalom bevonására és szerepének hivatalossá tételére a politikaformálásban, valamint a politikák végrehajtása és az elért eredmények minden szintű nyomonkövetésében, ideértve a civil társadalmi szervezetek és finanszírozásuk átláthatóságát; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a civil társadalmi szervezeteknek, és értékeli a kormány arra irányuló lépéseit, hogy konzultáljon velük a törvénytervezeteket és a végrehajtandó reformokat illetően; további lépésekre szólít fel a civil társadalom bevonására és szerepének hivatalossá tételére a politikaformálásban, valamint a politikák végrehajtása és az elért eredmények minden szintű nyomonkövetésében, ideértve a civil társadalmi szervezetek és finanszírozásuk átláthatóságát;

| 23. | hangsúlyozza a mobilitási programok jelentőségét, és különösen a fiatalokat, tanárokat és kutatókat célzó programokét, és úgy véli, hogy növelni kell az ilyen programokban részt vevő személyek számát; e tekintetben üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az albán diákoknak legyen lehetőségük az uniós országokban tanulmányokat folytatni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a mobilitási programok jelentőségét, és különösen a fiatalokat, tanárokat és kutatókat célzó programokét, és úgy véli, hogy növelni kell az ilyen programokban részt vevő személyek számát; e tekintetben üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az albán diákoknak legyen lehetőségük az uniós országokban tanulmányokat folytatni;

| 24. | elismeri, hogy bár az alkotmány elismeri az alapvető szakszervezeti jogokat, a szakszervezeteket gyakran korlátozzák, és az államigazgatási és közszolgálati sztrájkjog korlátozása túl széleskörű a nemzetközi előírásokhoz képest; elítéli, hogy a kormány nemrégiben kisajátította a szakszervezetek tulajdonait; üdvözli az alkotmánybíróság 2010. április 22-i határozatát, amely ezt a törvényt alkotmányellenesnek minősíti, és kéri a kormányt, hogy haladéktalanul szolgáltassa vissza ezeket a tulajdonokat; kéri az albán kormányt, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben a szakszervezetek jogait, és tegyen meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a szakszervezetbe való belépéshez minden munkavállalónak joga legyen a köz- és a magánszférában egyaránt; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy bár az alkotmány elismeri az alapvető szakszervezeti jogokat, a szakszervezeteket gyakran korlátozzák, és az államigazgatási és közszolgálati sztrájkjog korlátozása túl széleskörű a nemzetközi előírásokhoz képest; elítéli, hogy a kormány nemrégiben kisajátította a szakszervezetek tulajdonait; üdvözli az alkotmánybíróság 2010. április 22-i határozatát, amely ezt a törvényt alkotmányellenesnek minősíti, és kéri a kormányt, hogy haladéktalanul szolgáltassa vissza ezeket a tulajdonokat; kéri az albán kormányt, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben a szakszervezetek jogait, és tegyen meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a szakszervezetbe való belépéshez minden munkavállalónak joga legyen a köz- és a magánszférában egyaránt;

| 25. | üdvözli a nők a politikai életbe történő bevonására irányuló intézkedéseket; úgy véli azonban, hogy az egyenlő esélyekkel foglalkozó kormánybizottság továbbra sem elég határozott, és hogy a nemek közötti egyenlőségről szóló törvény végrehajtása jelentős hiányosságokat mutat; ebből az okból kifolyólag úgy véli, hogy a nők munkaerőpiaci integrációjának megkönnyítése és a döntéshozatali folyamatokba való bevonása érdekében további fellépések szükségesek; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a nők a politikai életbe történő bevonására irányuló intézkedéseket; úgy véli azonban, hogy az egyenlő esélyekkel foglalkozó kormánybizottság továbbra sem elég határozott, és hogy a nemek közötti egyenlőségről szóló törvény végrehajtása jelentős hiányosságokat mutat; ebből az okból kifolyólag úgy véli, hogy a nők munkaerőpiaci integrációjának megkönnyítése és a döntéshozatali folyamatokba való bevonása érdekében további fellépések szükségesek;

| 26. | üdvözli a családon belüli erőszak és emberkereskedelem áldozatainak védelmét szolgáló, az elmúlt évek során bevezetett jogi reformokat; elismeri azonban, hogy ezek a reformok nem elégségesek, és további lépésekre van szükség, és továbbra is mélységes aggodalmát fejezi ki a családon belüli erőszak, valamint a nők és gyermekek szexuális kizsákmányolás és kényszermunka céljából történő kereskedelmének elterjedtsége miatt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a családon belüli erőszakos tettekről szóló bejelentések számának jelentős emelkedését nem mindig követik megfelelő rendőrségi kivizsgálások vagy az áldozatok védelmét biztosító bírósági rendelkezések; felhív a nőket és gyermekeket az erőszak összes formája ellen védő, meglévő törvények maradéktalan érvényesítésére, valamint a védelmüket és rehabilitációjukat – ideértve az összes gyermek és újszülött kötelező jellegű anyakönyvezését, az áldozatok térítésmentes jogi, szociális és pszichológiai segítségben való részesítését, tudatosságfokozó kampányok szervezését, a bűnüldözési szervek dolgozóinak megfelelő képzését és a menedékotthonok megfelelő mennyiségű és minőségű, a családon belüli erőszak és az emberkereskedelem áldozatainak speciális igényeit kielégíteni képes hálózatának létrehozását – szolgáló rendszer elfogadására és végrehajtására; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa további támogatásáról az albán hatóságokat e tekintetben; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a családon belüli erőszak és emberkereskedelem áldozatainak védelmét szolgáló, az elmúlt évek során bevezetett jogi reformokat; elismeri azonban, hogy ezek a reformok nem elégségesek, és további lépésekre van szükség, és továbbra is mélységes aggodalmát fejezi ki a családon belüli erőszak, valamint a nők és gyermekek szexuális kizsákmányolás és kényszermunka céljából történő kereskedelmének elterjedtsége miatt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a családon belüli erőszakos tettekről szóló bejelentések számának jelentős emelkedését nem mindig követik megfelelő rendőrségi kivizsgálások vagy az áldozatok védelmét biztosító bírósági rendelkezések; felhív a nőket és gyermekeket az erőszak összes formája ellen védő, meglévő törvények maradéktalan érvényesítésére, valamint a védelmüket és rehabilitációjukat – ideértve az összes gyermek és újszülött kötelező jellegű anyakönyvezését, az áldozatok térítésmentes jogi, szociális és pszichológiai segítségben való részesítését, tudatosságfokozó kampányok szervezését, a bűnüldözési szervek dolgozóinak megfelelő képzését és a menedékotthonok megfelelő mennyiségű és minőségű, a családon belüli erőszak és az emberkereskedelem áldozatainak speciális igényeit kielégíteni képes hálózatának létrehozását – szolgáló rendszer elfogadására és végrehajtására; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa további támogatásáról az albán hatóságokat e tekintetben;

| 27. | tudomásul veszi a kisebbségek védelme terén elért eredményeket, és hogy a kisebbségvédelmi alkotmányos és jogalkotási keret már csaknem rendelkezésre áll; rámutat azonban, hogy a hátrányos megkülönböztetés továbbra is probléma, és több erőfeszítésre – többek között a megkülönböztetéssel kapcsolatos tudatosság növelésére – van szükség leküzdése érdekében, különös figyelmet fordítva a megkülönböztetésre érzékeny személyekre, valamint a nemi identitás és a szexuális irányultság tiszteletben tartására; e tekintetben aggodalommal töltik el a közelmúltban az országban a homoszexuálisok ellen szervezett tüntetések; hangsúlyozza, hogy a kisebbségvédelmi európai partnerségi prioritások kihívásainak teljesítéséhez további erőfeszítésekre van szükség, tekintettel a kisebbségi nyelvek használatára, különösen a kisebbségi nyelvű oktatásra és valamennyi kisebbséghez tartozó személy megkülönböztetés nélküli kezelésére vonatkozó rendelkezésekre; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi a kisebbségek védelme terén elért eredményeket, és hogy a kisebbségvédelmi alkotmányos és jogalkotási keret már csaknem rendelkezésre áll; rámutat azonban, hogy a hátrányos megkülönböztetés továbbra is probléma, és több erőfeszítésre – többek között a megkülönböztetéssel kapcsolatos tudatosság növelésére – van szükség leküzdése érdekében, különös figyelmet fordítva a megkülönböztetésre érzékeny személyekre, valamint a nemi identitás és a szexuális irányultság tiszteletben tartására; e tekintetben aggodalommal töltik el a közelmúltban az országban a homoszexuálisok ellen szervezett tüntetések; hangsúlyozza, hogy a kisebbségvédelmi európai partnerségi prioritások kihívásainak teljesítéséhez további erőfeszítésekre van szükség, tekintettel a kisebbségi nyelvek használatára, különösen a kisebbségi nyelvű oktatásra és valamennyi kisebbséghez tartozó személy megkülönböztetés nélküli kezelésére vonatkozó rendelkezésekre;

| 28. | üdvözli a rasszista bűncselekmények tekintetében a büntető törvénykönyvben bevezetett módosításokat; örömmel üdvözli a civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben kialakított, megkülönböztetés elleni törvény közelmúltbéli elfogadását, és annak gyors és hatékony végrehajtására szólít fel; mindenekelőtt üdvözli a hátrányos megkülönböztetés elleni védelemmel foglalkozó, a törvény végrehajtásának felügyeletével és a panaszok kivizsgálásával foglalkozó független biztosi poszt létrehozását; hangsúlyozza továbbá, hogy pontos és megbízható statisztikai adatokra van sürgősen szükség a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések hatékony végrehajtása érdekében, és e tekintetben felhívja a figyelmet a 2011-re tervezett népszámlálás fontosságára, melyet az önkifejezés elvét maradéktalanul tiszteletben tartva, a nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban bonyolítanak le; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a rasszista bűncselekmények tekintetében a büntető törvénykönyvben bevezetett módosításokat; örömmel üdvözli a civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben kialakított, megkülönböztetés elleni törvény közelmúltbéli elfogadását, és annak gyors és hatékony végrehajtására szólít fel; mindenekelőtt üdvözli a hátrányos megkülönböztetés elleni védelemmel foglalkozó, a törvény végrehajtásának felügyeletével és a panaszok kivizsgálásával foglalkozó független biztosi poszt létrehozását; hangsúlyozza továbbá, hogy pontos és megbízható statisztikai adatokra van sürgősen szükség a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések hatékony végrehajtása érdekében, és e tekintetben felhívja a figyelmet a 2011-re tervezett népszámlálás fontosságára, melyet az önkifejezés elvét maradéktalanul tiszteletben tartva, a nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban bonyolítanak le;

| 29. | a romák helyzetének javítása érdekében további lépésekre szólít fel, mivel ők továbbra is nehéz életkörülmények között élnek és hátrányos megkülönböztetés éri őket az oktatáshoz, a szociális védelemhez, az egészségügyi ellátásokhoz, a foglalkoztatáshoz és a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférésben; e tekintetben üdvözli a kormány „A roma befogadás évtizede” elnevezésű akciótervét, de rámutat, hogy a helyi hatóságoknak és közösségeknek központi szerepet kell betölteniük az akcióterv végrehajtásában, és hogy e célból megfelelő forrásokat kell biztosítani számukra; bátorítja az illetékes hatóságokat a cselekvési terv végrehajtására, és rendszeres előrehaladási jelentések nyilvánosságra hozatalára; |
| --- | --- |

29.

a romák helyzetének javítása érdekében további lépésekre szólít fel, mivel ők továbbra is nehéz életkörülmények között élnek és hátrányos megkülönböztetés éri őket az oktatáshoz, a szociális védelemhez, az egészségügyi ellátásokhoz, a foglalkoztatáshoz és a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférésben; e tekintetben üdvözli a kormány „A roma befogadás évtizede” elnevezésű akciótervét, de rámutat, hogy a helyi hatóságoknak és közösségeknek központi szerepet kell betölteniük az akcióterv végrehajtásában, és hogy e célból megfelelő forrásokat kell biztosítani számukra; bátorítja az illetékes hatóságokat a cselekvési terv végrehajtására, és rendszeres előrehaladási jelentések nyilvánosságra hozatalára;

| 30. | elismeréssel fogadja, hogy az utóbbi években a reál GDP nagyarányú növekedésének köszönhetően a szegénység jelentősen csökkent; rámutat ugyanakkor, hogy a gazdasági haladás ellenére a lakosság jelentős hányada továbbra is szegénységben él, ezért további erőfeszítések szükségesek a szegénység leküzdése érdekében, különösen a vidéki és a hegyvidéki területeken; |
| --- | --- |

30.

elismeréssel fogadja, hogy az utóbbi években a reál GDP nagyarányú növekedésének köszönhetően a szegénység jelentősen csökkent; rámutat ugyanakkor, hogy a gazdasági haladás ellenére a lakosság jelentős hányada továbbra is szegénységben él, ezért további erőfeszítések szükségesek a szegénység leküzdése érdekében, különösen a vidéki és a hegyvidéki területeken;

| 31. | üdvözli a kínzás és a kegyetlen bánásmód – többek között a büntetésvégrehajtási intézményekben történő – megelőzése tekintetében elért haladást; felszólít a börtönökben tapasztalható életkörülmények javítására, hogy azok megfeleljenek legalább az emberi méltóság diktálta normáknak, felszólít továbbá a börtönök igazgatásában tapasztalható, rendkívül erőteljes korrupció elleni küzdelemre; hangsúlyozza, hogy előrelépést kell tenni a büntetésvégrehajtási intézetekben fennálló körülmények javítása tekintetében, amint azt a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés megelőzésére létrehozott európai bizottság (CPT) már 2008-ban is ajánlotta, és emlékeztet az ombudsman következtetéseire, amelyek szerint a jelenlegi körülmények nem elégítik ki a börtönökben fogva tartott személyek emberi jogaira, valamint a börtönök igazgatásában tapasztalható, rendkívül erőteljes korrupció elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti és nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a kínzás és a kegyetlen bánásmód – többek között a büntetésvégrehajtási intézményekben történő – megelőzése tekintetében elért haladást; felszólít a börtönökben tapasztalható életkörülmények javítására, hogy azok megfeleljenek legalább az emberi méltóság diktálta normáknak, felszólít továbbá a börtönök igazgatásában tapasztalható, rendkívül erőteljes korrupció elleni küzdelemre; hangsúlyozza, hogy előrelépést kell tenni a büntetésvégrehajtási intézetekben fennálló körülmények javítása tekintetében, amint azt a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés megelőzésére létrehozott európai bizottság (CPT) már 2008-ban is ajánlotta, és emlékeztet az ombudsman következtetéseire, amelyek szerint a jelenlegi körülmények nem elégítik ki a börtönökben fogva tartott személyek emberi jogaira, valamint a börtönök igazgatásában tapasztalható, rendkívül erőteljes korrupció elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti és nemzetközi normákat;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a legtöbb bíróság nem alkalmaz hivatalos felülvizsgálatot a pszichiátriai betegek esetében, megelőzve, hogy a bíró elrendelje az általuk nem kívánt kórházi elhelyezésüket; emlékeztet az Európai Emberi Jogi Bíróság Dybeku kontra Albánia ügyére, és biztosítékot kér arra vonatkozóan, hogy a mentális betegségben szenvedő fogvatartottakat nem helyezik el ugyanazokban az intézetekben, ahol az ilyen fogyatékosság nélküli rabokat tartják; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a legtöbb bíróság nem alkalmaz hivatalos felülvizsgálatot a pszichiátriai betegek esetében, megelőzve, hogy a bíró elrendelje az általuk nem kívánt kórházi elhelyezésüket; emlékeztet az Európai Emberi Jogi Bíróság Dybeku kontra Albánia ügyére, és biztosítékot kér arra vonatkozóan, hogy a mentális betegségben szenvedő fogvatartottakat nem helyezik el ugyanazokban az intézetekben, ahol az ilyen fogyatékosság nélküli rabokat tartják;

| 33. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy gyermekeket a szegénység miatt szükségtelenül árvaházakban helyeznek el, és hogy általános következménnyé vált a nagykorúságot elért árvák egyenlőtlen kezelése a szociális könnyítések, közöttük a lakhatási lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

33.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy gyermekeket a szegénység miatt szükségtelenül árvaházakban helyeznek el, és hogy általános következménnyé vált a nagykorúságot elért árvák egyenlőtlen kezelése a szociális könnyítések, közöttük a lakhatási lehetőségek tekintetében;

| 34. | elismeri, hogy Albánia szomszédjaival fenntartott jó kapcsolata alapvető fontosságú a régió stabilitása szempontjából, és üdvözli az Albánia és Szerbia kapcsolataiban a közelmúltban tapasztalt pozitív változásokat, illetve az ország részvételét a regionális kezdeményezésekben – például a Délkelet-európai Együttműködési Folyamatban, a Regionális Együttműködési Szövetségben, az energiaközösségben, a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban (CEFTA), a Dél-kelet Európai Közlekedési Megfigyelő Állomásban (SEETO) és a közlekedési közösséget létrehozó szerződésről folytatott tárgyalásokon – való aktív részvételét; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló regionális együttműködés alapvető fontosságú az olyan problémák kezelésében, mint például az emberkereskedelem; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy Albánia szomszédjaival fenntartott jó kapcsolata alapvető fontosságú a régió stabilitása szempontjából, és üdvözli az Albánia és Szerbia kapcsolataiban a közelmúltban tapasztalt pozitív változásokat, illetve az ország részvételét a regionális kezdeményezésekben – például a Délkelet-európai Együttműködési Folyamatban, a Regionális Együttműködési Szövetségben, az energiaközösségben, a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban (CEFTA), a Dél-kelet Európai Közlekedési Megfigyelő Állomásban (SEETO) és a közlekedési közösséget létrehozó szerződésről folytatott tárgyalásokon – való aktív részvételét; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló regionális együttműködés alapvető fontosságú az olyan problémák kezelésében, mint például az emberkereskedelem;

| 35. | elégedetten veszi tudomásul Albánia kezdeményezését, amely szerint szomszédjai tekintetében eltekint a vízumkötelezettség alkalmazásától,, mivel ezt a regionális megbékélést és az emberek közötti személyes kapcsolatfelvételt elősegítő, pozitív lépésnek tekinti; úgy véli, hogy ezt a kezdeményezést azzal párhuzamosan kellene megvalósítani, hogy megszüntetik a vízumkötelezettséget a schengeni országok és a régió országai között; |
| --- | --- |

35.

elégedetten veszi tudomásul Albánia kezdeményezését, amely szerint szomszédjai tekintetében eltekint a vízumkötelezettség alkalmazásától,, mivel ezt a regionális megbékélést és az emberek közötti személyes kapcsolatfelvételt elősegítő, pozitív lépésnek tekinti; úgy véli, hogy ezt a kezdeményezést azzal párhuzamosan kellene megvalósítani, hogy megszüntetik a vízumkötelezettséget a schengeni országok és a régió országai között;

| 36. | gratulál Albániának ahhoz, hogy gazdasága a globális gazdasági visszaesés időszakában is előrelépett; rámutat azonban a kiterjedt feketegazdaságra, a munkanélküliség magas arányára és a szabályozatlan munkaerőpiacra, melyek foglalkoztatási bizonytalansághoz vezetnek és jelentősen csorbítják a munkavállalók jogait; megjegyzi, hogy növekedett az adóbevételi hiány és az államadósság; |
| --- | --- |

36.

gratulál Albániának ahhoz, hogy gazdasága a globális gazdasági visszaesés időszakában is előrelépett; rámutat azonban a kiterjedt feketegazdaságra, a munkanélküliség magas arányára és a szabályozatlan munkaerőpiacra, melyek foglalkoztatási bizonytalansághoz vezetnek és jelentősen csorbítják a munkavállalók jogait; megjegyzi, hogy növekedett az adóbevételi hiány és az államadósság;

| 37. | várakozása szerint az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) hozzájárulhat az albán gazdasági helyzet javításához; megjegyzi ugyanakkor, hogy az IPA finanszírozási programjait hatékony értékelési rendszernek kell kísérnie; |
| --- | --- |

37.

várakozása szerint az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) hozzájárulhat az albán gazdasági helyzet javításához; megjegyzi ugyanakkor, hogy az IPA finanszírozási programjait hatékony értékelési rendszernek kell kísérnie;

| 38. | úgy véli, hogy Albániának folytatnia kell a munkát a fenntartható gazdasági növekedést, a környezet védelmét és a munkahelyteremtést biztosító, megfelelő gazdaságpolitika bevezetése érdekében; hangsúlyozza a makrogazdasági egyensúly fenntartásának fontosságát; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy Albániának folytatnia kell a munkát a fenntartható gazdasági növekedést, a környezet védelmét és a munkahelyteremtést biztosító, megfelelő gazdaságpolitika bevezetése érdekében; hangsúlyozza a makrogazdasági egyensúly fenntartásának fontosságát;

| 39. | megjegyzi, hogy csupán csekély előrehaladás történt a tulajdonokkal kapcsolatos jogok rendezése tekintetében, ami gátolja a földpiac megfelelő működését; rámutat, hogy a tulajdonjogi bejegyzéssel kapcsolatos eljárás, a telekkönyvi nyilvántartás és a lehetséges kárpótlás továbbra is nélkülözi az átláthatóságot és befejezetlensége a kisebbségekhez tartozó személyek megkülönböztetése nélküli megfelelő orvoslásra vár; további erőfeszítésekre szólít fel az ingatlantulajdon nyilvántartásba vétele, a tulajdon visszaszolgáltatása, a nem hivatalos szerkezetek jogszerűsítése és a kárpótlás tekintetében; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy csupán csekély előrehaladás történt a tulajdonokkal kapcsolatos jogok rendezése tekintetében, ami gátolja a földpiac megfelelő működését; rámutat, hogy a tulajdonjogi bejegyzéssel kapcsolatos eljárás, a telekkönyvi nyilvántartás és a lehetséges kárpótlás továbbra is nélkülözi az átláthatóságot és befejezetlensége a kisebbségekhez tartozó személyek megkülönböztetése nélküli megfelelő orvoslásra vár; további erőfeszítésekre szólít fel az ingatlantulajdon nyilvántartásba vétele, a tulajdon visszaszolgáltatása, a nem hivatalos szerkezetek jogszerűsítése és a kárpótlás tekintetében;

| 40. | üdvözli, hogy az albán kormány a vállalkozások bejegyzésének, valamint az engedélyek és jogosítványok kibocsátásának egyszerűsítése révén jobb üzleti légkör kialakítására törekszik, egyúttal azonban azt is hangsúlyozza, hogy további lépések is szükségesek, mert Albániát továbbra is a Nyugat-Balkán egyik legnehezebb üzleti légkörű országának tekintik; felszólítja a hatóságokat számos hiányosság megszüntetésére, többek között a földtulajdoni lapok beszerzését lehetővé tevő eljárások bevezetésére, a szerződéses jogviszonyok és a gyenge államigazgatás megszilárdítására, valamint a nagyarányú korrupció megfékezésére; |
| --- | --- |

40.

üdvözli, hogy az albán kormány a vállalkozások bejegyzésének, valamint az engedélyek és jogosítványok kibocsátásának egyszerűsítése révén jobb üzleti légkör kialakítására törekszik, egyúttal azonban azt is hangsúlyozza, hogy további lépések is szükségesek, mert Albániát továbbra is a Nyugat-Balkán egyik legnehezebb üzleti légkörű országának tekintik; felszólítja a hatóságokat számos hiányosság megszüntetésére, többek között a földtulajdoni lapok beszerzését lehetővé tevő eljárások bevezetésére, a szerződéses jogviszonyok és a gyenge államigazgatás megszilárdítására, valamint a nagyarányú korrupció megfékezésére;

| 41. | tekintettel arra, hogy az ország gazdaságának tetemes része a szomszédos országokban dolgozó emigránsok hazautalásaiból származik, rámutat, hogy folyamatosan munkálkodni kell a fenntartható gazdasági fejlődéshez és a társadalmi kohézió (többek kialakulásához nélkülözhetetlen területek (többek között az oktatás, az egészségügy, az igazságszolgáltatás, a közlekedés és a mezőgazdaság) infrastruktúrájának modernizálásába történő befektetéseken és politikákon; |
| --- | --- |

41.

tekintettel arra, hogy az ország gazdaságának tetemes része a szomszédos országokban dolgozó emigránsok hazautalásaiból származik, rámutat, hogy folyamatosan munkálkodni kell a fenntartható gazdasági fejlődéshez és a társadalmi kohézió (többek kialakulásához nélkülözhetetlen területek (többek között az oktatás, az egészségügy, az igazságszolgáltatás, a közlekedés és a mezőgazdaság) infrastruktúrájának modernizálásába történő befektetéseken és politikákon;

| 42. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiaellátás biztonságának és az energiaforrások diverzifikálásának biztosítására, javítva egyúttal az energiahatékonyságot is, és ismételten hangsúlyozza, hogy további előrelépésre van szükség a 2005-ös energiahatékonysági törvény alkalmazása tekintetében; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy Albánia rendkívül gazdag potenciális lehetőségekkel rendelkezik a megújuló energiaforrások tekintetében, és felszólít ezek további fejlesztésére, szem előtt tartva, hogy az ország energiaellátását biztosító hálózatok zömének kiépítése jelenleg folyik; üdvözli ezzel összefüggésben a vízierőmű-ágazatban megvalósítandó új projekteket, és további intézkedésekre szólít fel a nap- és szélenergia hasznosítását célzó projektek tekintetében; emlékeztet arra, hogy a megújuló forrásokból származó energia mind helyi, mind pedig regionális szinten lehetőséget teremt a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az energiaellátás biztonságának és az energiaforrások diverzifikálásának biztosítására, javítva egyúttal az energiahatékonyságot is, és ismételten hangsúlyozza, hogy további előrelépésre van szükség a 2005-ös energiahatékonysági törvény alkalmazása tekintetében; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy Albánia rendkívül gazdag potenciális lehetőségekkel rendelkezik a megújuló energiaforrások tekintetében, és felszólít ezek további fejlesztésére, szem előtt tartva, hogy az ország energiaellátását biztosító hálózatok zömének kiépítése jelenleg folyik; üdvözli ezzel összefüggésben a vízierőmű-ágazatban megvalósítandó új projekteket, és további intézkedésekre szólít fel a nap- és szélenergia hasznosítását célzó projektek tekintetében; emlékeztet arra, hogy a megújuló forrásokból származó energia mind helyi, mind pedig regionális szinten lehetőséget teremt a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a 2007-ben bejelentett atomerőmű-építési projektre tekintettel elsődleges fontosságú a nukleáris biztonság és a sugárzásvédelem; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy Albánia még nem írta alá sem a nukleáris biztonságról szóló egyezményt, sem a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményt; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a 2007-ben bejelentett atomerőmű-építési projektre tekintettel elsődleges fontosságú a nukleáris biztonság és a sugárzásvédelem; megjegyzi ezzel összefüggésben, hogy Albánia még nem írta alá sem a nukleáris biztonságról szóló egyezményt, sem a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményt;

| 44. | sürgeti az albán kormányt, hogy a szép természeti és építészeti örökség megóvása érdekében fejlessze a megújuló energiaforrásokat, javítsa a hulladékgazdálkodási politika végrehajtását és lendítse fel a környezetvédelmi szempontból fenntartható turizmust; |
| --- | --- |

44.

sürgeti az albán kormányt, hogy a szép természeti és építészeti örökség megóvása érdekében fejlessze a megújuló energiaforrásokat, javítsa a hulladékgazdálkodási politika végrehajtását és lendítse fel a környezetvédelmi szempontból fenntartható turizmust;

| 45. | sajnálja, hogy a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat körülményei alacsony színvonalúak; kéri az albán kormányt, használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott alapokat a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt; |
| --- | --- |

45.

sajnálja, hogy a tömegközlekedés, különösen a vasúthálózat körülményei alacsony színvonalúak; kéri az albán kormányt, használja fel maradéktalanul az előcsatlakozási támogatási eszköz által rendelkezésre bocsátott alapokat a vasúthálózat fejlesztésére, korszerűsítésére és a szomszédos országokkal való összeköttetetések javítására a személyszállítás és a teherfuvarozás céljaira egyaránt;

| 46. | azt kívánja, hogy történjen további haladás a környezetvédelem terén városi területeken és vidéken egyaránt, kerüljön sor a környezetvédelmi szabályok teljes végrehajtására, valamint erősítsék meg a környezet fenntarthatóságának előmozdítását célzó regionális együttműködést; e tekintetben üdvözli az Albánia, Macedónia (volt Jugoszláv Köztársaság), Görögország és az Európai Bizottság által aláírt, a Prespa park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodást; |
| --- | --- |

46.

azt kívánja, hogy történjen további haladás a környezetvédelem terén városi területeken és vidéken egyaránt, kerüljön sor a környezetvédelmi szabályok teljes végrehajtására, valamint erősítsék meg a környezet fenntarthatóságának előmozdítását célzó regionális együttműködést; e tekintetben üdvözli az Albánia, Macedónia (volt Jugoszláv Köztársaság), Görögország és az Európai Bizottság által aláírt, a Prespa park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodást;

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint Albánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint Albánia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 80.,.2008.3.19., 1. o.

(2)  HL L 334.,.2007.12.19., 84. o.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/92

---

2010. július 8., csütörtökKirgizisztán

P7_TA(2010)0283

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kirgizisztáni helyzetről

2011/C 351 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel a Kirgizisztánról és Közép-Ázsiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2005. május 12-i és 2010. május 6-i állásfoglalására,

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Tanács által 2001-ben Göteborgban elfogadott, az erőszakos konfliktusok megelőzéséről szóló uniós programra,

tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő asszony nyilatkozataira a 2010. június 11-i kirgizisztáni összecsapásokról és a 2010. június 28-i, az alkotmányról szóló népszavazásról,

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2010. június 14-i következtetéseire,

tekintettel az EBESZ hivatalban lévő elnöke kirgizisztáni különmegbízottjának, az ENSZ-főtitkár kirgizisztáni különleges képviselőjének és az EU kirgizisztáni különleges képviselőjének a kirgizisztáni helyzetről szóló, 2010. június 16-i közös nyilatkozatára,

tekintettel az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó európai uniós stratégiára,

tekintettel a Tanács és az Európai Bizottság 2010. június 14-i közös jelentésére az Európai Tanács számára a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről,

tekintettel az EU és Kirgizisztán között 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra,

tekintettel az Európai Közösség regionális stratégiai dokumentumára a Közép-Ázsia számára a 2007–2013 közötti időszakban nyújtandó támogatásról,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ország déli részén fekvő Os és Dzsalalabad városokban 2010. június 11-én erőszakos összecsapások törtek ki, amelyek 2010. június 14-ig tovább fokozódtak, s ezek során a beszámolók szerint több száz fegyveres tombolt az utcákon, és célpontjaikat etnikai alapon megválasztva civilekre lőttek és üzleteket gyújtottak fel, |
| --- | --- |

A.

mivel az ország déli részén fekvő Os és Dzsalalabad városokban 2010. június 11-én erőszakos összecsapások törtek ki, amelyek 2010. június 14-ig tovább fokozódtak, s ezek során a beszámolók szerint több száz fegyveres tombolt az utcákon, és célpontjaikat etnikai alapon megválasztva civilekre lőttek és üzleteket gyújtottak fel,

| B. | mivel a kirgiz hatóságok szerint mintegy háromszázan vesztették életüket az összecsapások következtében, ugyanakkor elhangzottak olyan aggodalmak – többek között Roza Otunbajeva, az ideiglenes kormány vezetője részéről –, hogy a tényleges számok ennél sokkal magasabbak lehetnek; mivel több mint kétezren sebesültek meg vagy kerültek kórházba, és sokakat továbbra sem találnak, |
| --- | --- |

B.

mivel a kirgiz hatóságok szerint mintegy háromszázan vesztették életüket az összecsapások következtében, ugyanakkor elhangzottak olyan aggodalmak – többek között Roza Otunbajeva, az ideiglenes kormány vezetője részéről –, hogy a tényleges számok ennél sokkal magasabbak lehetnek; mivel több mint kétezren sebesültek meg vagy kerültek kórházba, és sokakat továbbra sem találnak,

| C. | mivel a becslések szerint az erőszak következtében háromszázezren kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és százezren kerestek menedéket a szomszédos Üzbegisztánban, mivel a taskenti kormány a nemzetközi szervezetek közreműködésével humanitárius segítséget nyújtott a menekülteknek, ám 2010. június 14-én – a további befogadóképesség hiányára hivatkozva – lezárta határát Kirgizisztánnal, |
| --- | --- |

C.

mivel a becslések szerint az erőszak következtében háromszázezren kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és százezren kerestek menedéket a szomszédos Üzbegisztánban, mivel a taskenti kormány a nemzetközi szervezetek közreműködésével humanitárius segítséget nyújtott a menekülteknek, ám 2010. június 14-én – a további befogadóképesség hiányára hivatkozva – lezárta határát Kirgizisztánnal,

| D. | mivel az ideiglenes kormány a térségben szükségállapotot hirdetett, a biztonsági erők pedig nem voltak képesek átvenni az irányítást; mivel Roza Otunbajeva ideiglenes elnök Medvegyev orosz elnökhöz és a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezetéhez intézett, a rend helyreállításához nyújtandó katonai támogatásra irányuló kérését elutasították; mivel kérték nemzetközi rendőri erő küldését, és az EBESZ jelenleg tanulmányozza a kérést, |
| --- | --- |

D.

mivel az ideiglenes kormány a térségben szükségállapotot hirdetett, a biztonsági erők pedig nem voltak képesek átvenni az irányítást; mivel Roza Otunbajeva ideiglenes elnök Medvegyev orosz elnökhöz és a Kollektív Biztonsági Szerződés Szervezetéhez intézett, a rend helyreállításához nyújtandó katonai támogatásra irányuló kérését elutasították; mivel kérték nemzetközi rendőri erő küldését, és az EBESZ jelenleg tanulmányozza a kérést,

| E. | mivel az EU kifejezett érdeke egy békés, demokratikus és gazdaságilag virágzó Kirgizisztán létrejötte; mivel az EU elkötelezte magát, különösen a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiája révén a régió országaival folytatott partnerség mellett; mivel most sokkal jelentősebb nemzetközi kötelezettségvállalásra van haladéktalanul szükség, és az EU által adott válasz kihatással lesz saját, partnerként való hitelességének megítélésére, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU kifejezett érdeke egy békés, demokratikus és gazdaságilag virágzó Kirgizisztán létrejötte; mivel az EU elkötelezte magát, különösen a Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiája révén a régió országaival folytatott partnerség mellett; mivel most sokkal jelentősebb nemzetközi kötelezettségvállalásra van haladéktalanul szükség, és az EU által adott válasz kihatással lesz saját, partnerként való hitelességének megítélésére,

| F. | mivel az Európai Bizottság 5 millió eurót különített el a sürgős orvosi ellátásra, humanitárius segélyre, nem élelmiszer jellegű segélyekre, védelemre és pszichológiai segítségnyújtásra a válság által érintett személyek részére; mivel ezt az ENSZ 71 millió dollár értékű gyorssegély iránti kérelméhez kell viszonyítani, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Bizottság 5 millió eurót különített el a sürgős orvosi ellátásra, humanitárius segélyre, nem élelmiszer jellegű segélyekre, védelemre és pszichológiai segítségnyújtásra a válság által érintett személyek részére; mivel ezt az ENSZ 71 millió dollár értékű gyorssegély iránti kérelméhez kell viszonyítani,

| G. | mivel az EU a 2001-ben elfogadott göteborgi programban és az azt követő dokumentumokban elismeri a konfliktusok megelőzésének fontosságát, és a jelenlegi kirgizisztáni helyzet az elméleti okfejtés konkrét fellépés formájában történő gyakorlatba ültetését teszi szükségessé, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU a 2001-ben elfogadott göteborgi programban és az azt követő dokumentumokban elismeri a konfliktusok megelőzésének fontosságát, és a jelenlegi kirgizisztáni helyzet az elméleti okfejtés konkrét fellépés formájában történő gyakorlatba ültetését teszi szükségessé,

| H. | mivel a 2010. június 27-én meglehetősen békés körülmények között és magas részvétel mellett lebonyolított népszavazás alkalmával a választók több mint 90 %-a új, az elnöki és parlamenti hatalom egyensúlyát biztosító alkotmány, Roza Otunbajeva 2011. december 31-ig tartó átmeneti elnökségének megerősítése és az alkotmánybíróság feloszlatása mellett döntött; mivel a parlamenti választásokat a tervek szerint 2010. október 10-én rendezik, |
| --- | --- |

H.

mivel a 2010. június 27-én meglehetősen békés körülmények között és magas részvétel mellett lebonyolított népszavazás alkalmával a választók több mint 90 %-a új, az elnöki és parlamenti hatalom egyensúlyát biztosító alkotmány, Roza Otunbajeva 2011. december 31-ig tartó átmeneti elnökségének megerősítése és az alkotmánybíróság feloszlatása mellett döntött; mivel a parlamenti választásokat a tervek szerint 2010. október 10-én rendezik,

| I. | mivel a közép-ázsiai országok számos közös kihívással néznek szembe, például a szegénységgel és az emberek biztonságát veszélyeztető különféle fenyegetésekkel, a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság megszilárdításának igényével; mivel a régió problémáival és kihívásaival szembeni közös megközelítés érdekében helyre kell állítani és ki kell alakítani a regionális együttműködést, mivel a regionális és nemzetközi szereplőknek közösebb megközelítés kialakítására kell törekedniük a régió problémáival és kihívásaival szemben, |
| --- | --- |

I.

mivel a közép-ázsiai országok számos közös kihívással néznek szembe, például a szegénységgel és az emberek biztonságát veszélyeztető különféle fenyegetésekkel, a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság megszilárdításának igényével; mivel a régió problémáival és kihívásaival szembeni közös megközelítés érdekében helyre kell állítani és ki kell alakítani a regionális együttműködést, mivel a regionális és nemzetközi szereplőknek közösebb megközelítés kialakítására kell törekedniük a régió problémáival és kihívásaival szemben,

| J. | mivel a harmadik országokkal kötött megállapodásaiban az EU-nak minden körülmények között fenn kell tartania elkötelezettségét az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság mellett, és következetes, regionális szerepét erősítő politikákon keresztül demokratikus reformokat kell előmozdítania, |
| --- | --- |

J.

mivel a harmadik országokkal kötött megállapodásaiban az EU-nak minden körülmények között fenn kell tartania elkötelezettségét az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság mellett, és következetes, regionális szerepét erősítő politikákon keresztül demokratikus reformokat kell előmozdítania,

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki a Dél-Kirgizisztánban történt tragikus és erőszakos összecsapások miatt, és részvétét nyilvánítja valamennyi áldozat családja számára; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmát fejezi ki a Dél-Kirgizisztánban történt tragikus és erőszakos összecsapások miatt, és részvétét nyilvánítja valamennyi áldozat családja számára;

| 2. | elítéli a dél-kirgizisztáni erőszakot; sajnálatát fejezi ki a kioltott emberi életek miatt, és reméli, hogy olyan békés megoldást sikerül találni a kirgizisztáni konfliktusra, amely a demokratikus elveken, a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul; |
| --- | --- |

2.

elítéli a dél-kirgizisztáni erőszakot; sajnálatát fejezi ki a kioltott emberi életek miatt, és reméli, hogy olyan békés megoldást sikerül találni a kirgizisztáni konfliktusra, amely a demokratikus elveken, a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul;

| 3. | felszólítja az ideiglenes kormányt, hogy az elkövetők bíróság elé állítása érdekében lehetőleg nemzetközi szereplők segítségével folytassa le az erőszakos események hiteles, pártatlan és független kivizsgálását; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az ideiglenes kormányt, hogy az elkövetők bíróság elé állítása érdekében lehetőleg nemzetközi szereplők segítségével folytassa le az erőszakos események hiteles, pártatlan és független kivizsgálását;

| 4. | felszólítja az ideiglenes hatóságokat, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg a helyzet normalizálása érdekében, és teremtsék meg a szükséges körülményeket ahhoz, hogy a menekültek és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek önként, biztonságban és méltóságban visszatérhessenek otthonaikba; sürgeti a helyi hatóságokat, hogy hozzanak bizalomépítő intézkedéseket, és kezdjenek párbeszédet a Kirgizisztán déli részén élő valamennyi etnikai közösséggel a hiteles megbékélési folyamat elindítása céljából; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az ideiglenes hatóságokat, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg a helyzet normalizálása érdekében, és teremtsék meg a szükséges körülményeket ahhoz, hogy a menekültek és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek önként, biztonságban és méltóságban visszatérhessenek otthonaikba; sürgeti a helyi hatóságokat, hogy hozzanak bizalomépítő intézkedéseket, és kezdjenek párbeszédet a Kirgizisztán déli részén élő valamennyi etnikai közösséggel a hiteles megbékélési folyamat elindítása céljából;

| 5. | felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a nemzetközi szervezetekkel együttműködve fokozza a humanitárius segítségnyújtást, és a kirgiz hatóságokkal és más adományozókkal együttműködésben indítsa el a lerombolt lakóházak rövid és középtávú újjáépítési programjait, az elveszett értékek pótlását és a kirgiz hatóságokkal és más adományozókkal együtt indítson rehabilitációs projekteket annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsen a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatéréséhez; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a helyi fejlesztési tervek fontosságára; |
| --- | --- |

5.

felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a nemzetközi szervezetekkel együttműködve fokozza a humanitárius segítségnyújtást, és a kirgiz hatóságokkal és más adományozókkal együttműködésben indítsa el a lerombolt lakóházak rövid és középtávú újjáépítési programjait, az elveszett értékek pótlását és a kirgiz hatóságokkal és más adományozókkal együtt indítson rehabilitációs projekteket annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsen a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatéréséhez; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a helyi fejlesztési tervek fontosságára;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy nagyobb nemzetközi erőfeszítésre van szükség az újjáépítés, a stabilizáció és a megbékélés támogatása érdekében Dél-Kirgizisztánban, és arra a lehetőségre, amelyet a tervezett 2010. július 27-i biskeki adományozói konferencia az ilyen erőfeszítések megalapozásához nyújthat; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy nagyobb nemzetközi erőfeszítésre van szükség az újjáépítés, a stabilizáció és a megbékélés támogatása érdekében Dél-Kirgizisztánban, és arra a lehetőségre, amelyet a tervezett 2010. július 27-i biskeki adományozói konferencia az ilyen erőfeszítések megalapozásához nyújthat;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius válaszlépéseket olyan erőfeszítéseknek kell kísérniük, amelyek a helyzet stabilizálását szolgálják, és csökkentik az erőszak kiújulásának jelentős veszélyét, amely az Üzbegisztán, Kirgizisztán és Tádzsikisztán részét képező Fergana-völgy békéjét és biztonságát is fenyegeti; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a humanitárius válaszlépéseket olyan erőfeszítéseknek kell kísérniük, amelyek a helyzet stabilizálását szolgálják, és csökkentik az erőszak kiújulásának jelentős veszélyét, amely az Üzbegisztán, Kirgizisztán és Tádzsikisztán részét képező Fergana-völgy békéjét és biztonságát is fenyegeti;

| 8. | az EU humanitárius segítségnyújtásának jelentős fokozására szólít fel a nemrégiben Dél-Kirgizisztánban történt erőszakos események érintettjei vonatkozásában, valamint kéri a Stabilitási Eszköz átfogó igénybevételét; |
| --- | --- |

8.

az EU humanitárius segítségnyújtásának jelentős fokozására szólít fel a nemrégiben Dél-Kirgizisztánban történt erőszakos események érintettjei vonatkozásában, valamint kéri a Stabilitási Eszköz átfogó igénybevételét;

| 9. | úgy véli, hogy hosszabb távon is új szintre kell helyezni az EU kötelezettségvállalásait Dél-Kirgizisztánban; megismétli a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó kérését, hogy készítsen javaslatokat a Fejlesztési Együttműködési Eszköz forrásainak újraelosztására, amelynek célja, hogy az EU jobb helyzetbe kerüljön az új kirgizisztáni helyzetre adott tartós válaszok megadásához; leszögezi, hogy az EU közép-ázsiai politikájának egyik központi eleme az emberek biztonsága kell legyen; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy hosszabb távon is új szintre kell helyezni az EU kötelezettségvállalásait Dél-Kirgizisztánban; megismétli a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó kérését, hogy készítsen javaslatokat a Fejlesztési Együttműködési Eszköz forrásainak újraelosztására, amelynek célja, hogy az EU jobb helyzetbe kerüljön az új kirgizisztáni helyzetre adott tartós válaszok megadásához; leszögezi, hogy az EU közép-ázsiai politikájának egyik központi eleme az emberek biztonsága kell legyen;

| 10. | felhívja a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy az erőszak újbóli kitörésének megelőzése, az összecsapásokban érintett városokban fennálló helyzet stabilizálása, az áldozatok és a legveszélyeztetettebb személyek védelme, valamint a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésének elősegítése céljából nyújtsanak aktív támogatást és hozzájárulást az EBESZ rendőri missziójának mielőbbi bevetéséhez; |
| --- | --- |

10.

felhívja a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy az erőszak újbóli kitörésének megelőzése, az összecsapásokban érintett városokban fennálló helyzet stabilizálása, az áldozatok és a legveszélyeztetettebb személyek védelme, valamint a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésének elősegítése céljából nyújtsanak aktív támogatást és hozzájárulást az EBESZ rendőri missziójának mielőbbi bevetéséhez;

| 11. | tudomásul veszi az alkotmányról tartott, 2010. június 27-i kirgizisztáni népszavazás viszonylag békés lebonyolítását; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos rendhez és a jogállamisághoz való visszatérés alapvetően fontos az ország helyzetének hosszú távú stabilizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy a következő (előzetesen 2010 októberére tervezett) parlamenti választásoknak kell biztosítaniuk az alkotmányos alapot az erős legitimitást és a lakosság széles körű támogatását élvező kormány számára; felszólítja ezért a hatóságokat, hogy hozzanak azonnali és határozott intézkedéseket az EBESZ/ODIHR által megállapított jelentős hiányosságok orvoslására a közelgő parlamenti választások előtt; várakozással néz annak elébe, hogy a jövőbeli kirgizisztáni parlamenttel erős parlamentközi kapcsolatokat alakítson ki; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi az alkotmányról tartott, 2010. június 27-i kirgizisztáni népszavazás viszonylag békés lebonyolítását; hangsúlyozza, hogy az alkotmányos rendhez és a jogállamisághoz való visszatérés alapvetően fontos az ország helyzetének hosszú távú stabilizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy a következő (előzetesen 2010 októberére tervezett) parlamenti választásoknak kell biztosítaniuk az alkotmányos alapot az erős legitimitást és a lakosság széles körű támogatását élvező kormány számára; felszólítja ezért a hatóságokat, hogy hozzanak azonnali és határozott intézkedéseket az EBESZ/ODIHR által megállapított jelentős hiányosságok orvoslására a közelgő parlamenti választások előtt; várakozással néz annak elébe, hogy a jövőbeli kirgizisztáni parlamenttel erős parlamentközi kapcsolatokat alakítson ki;

| 12. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hírek szerint emberi jogi aktivistákat tartóztattak le Kirgizisztánban, és azonnali szabadon bocsátásukra szólít fel; felhívja a kirgiz hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az emberi jogok védelmezői akadálytalanul folytathassák az emberi jogok előmozdítását és védelmét szolgáló tevékenységüket; |
| --- | --- |

12.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hírek szerint emberi jogi aktivistákat tartóztattak le Kirgizisztánban, és azonnali szabadon bocsátásukra szólít fel; felhívja a kirgiz hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az emberi jogok védelmezői akadálytalanul folytathassák az emberi jogok előmozdítását és védelmét szolgáló tevékenységüket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy Kirgizisztánnak, szomszédainak, Oroszországnak, Kínának, az Európai Uniónak, az Egyesült Államoknak, az EBESZ-nek és a nemzetközi közösség többi tagjának közös érdeke, hogy megakadályozza a destabilizálódást, és minden érintett szereplőt felszólít a szinergiák azonosítására; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy Kirgizisztánnak, szomszédainak, Oroszországnak, Kínának, az Európai Uniónak, az Egyesült Államoknak, az EBESZ-nek és a nemzetközi közösség többi tagjának közös érdeke, hogy megakadályozza a destabilizálódást, és minden érintett szereplőt felszólít a szinergiák azonosítására;

| 14. | aggodalmának ad hangot a kirgizisztáni demokratikus átalakulás nehézségei miatt, amelyek, úgy tűnik, a kirgizisztáni ideiglenes kormány gyenge pozíciójából és az országban tevékenykedő bűnszervezetek – többek között a dél-kirgizisztáni kábítószer-kereskedők hálózatának – erejéből erednek; |
| --- | --- |

14.

aggodalmának ad hangot a kirgizisztáni demokratikus átalakulás nehézségei miatt, amelyek, úgy tűnik, a kirgizisztáni ideiglenes kormány gyenge pozíciójából és az országban tevékenykedő bűnszervezetek – többek között a dél-kirgizisztáni kábítószer-kereskedők hálózatának – erejéből erednek;

| 15. | úgy véli, hogy a különböző érdekek képviseletét és a köztük való egyeztetést lehetővé tévő politikai rendszer létrehozására van szükség a feszültségek csökkentése és az erőszak újabb kitörésének elkerülése végett, és hogy az EU-nak és tagállamainak tevékenyen támogatniuk kell a demokratikus átalakulást, és törekedniük kell arra, hogy a nemzetközi szereplők eltérő hozzáállása közeledjen egymáshoz a kirgizisztáni reformfolyamat kilátásainak javítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a különböző érdekek képviseletét és a köztük való egyeztetést lehetővé tévő politikai rendszer létrehozására van szükség a feszültségek csökkentése és az erőszak újabb kitörésének elkerülése végett, és hogy az EU-nak és tagállamainak tevékenyen támogatniuk kell a demokratikus átalakulást, és törekedniük kell arra, hogy a nemzetközi szereplők eltérő hozzáállása közeledjen egymáshoz a kirgizisztáni reformfolyamat kilátásainak javítása érdekében;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kirgizisztán ideiglenes kormányának, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kirgizisztán ideiglenes kormányának, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának.

---

(1)  HL C 184. E, 2009.8.6., 49. o.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/95

---

2010. július 8., csütörtökA HIV/AIDS, tekintettel a 18. Nemzetközi AIDS Konferenciára (Bécs, 2010. július 18-23.)

P7_TA(2010)0284

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re adott uniós válasz jogokon alapuló megközelítéséről

2011/C 351 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel a közelgő 18. Nemzetközi AIDS Konferenciára (Rights Here, Right Now), amely 2010. július 18–23. között Bécsben kerül megrendezésre,

tekintettel az ENSZ HIV/AIDS-ről szóló, „Globális válság – globális fellépés” című kötelezettségvállalási nyilatkozatára, amelyet az ENSZ Közgyűlése 2001. június 27-én fogadott el a 26. rendkívüli ülésszakán,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének rendkívüli ülésszaka (UNGASS) HIV/AIDS-ről szóló, 2006. június 2-i magas szintű ülésére, és az ezen elfogadott politikai nyilatkozatra,

tekintettel a UNAIDS-nek a HIV/AIDS-ről és emberi jogokról szóló, 1996. szeptember 23–25-én Genfben megtartott, második, valamint 2002. július 25–26-án ugyancsak Genfben tartott, harmadik nemzetközi konzultáción alapuló, a HIV/AIDS-ről és az emberi jogokról szóló nemzetközi iránymutatásaira,

tekintettel a WHO „,A világszintű hozzáférés felé: a HIV/AIDS területén való beavatkozás fontosságának növelése az egészségügyi ágazatban” című jelentésére,

tekintettel a 2001. április 27-i, HIV/AIDS-ről, tuberkulózisról és más kapcsolódó fertőző betegségekről szóló abujai nyilatkozatra, valamint Afrikának az UNGASS 2006. évi magas szintű üléséhez címzett közös álláspontjára, valamint a HIV/AIDS-hez, a tuberkulózishoz és a maláriához kapcsolódó szolgáltatásokhoz való egyetemes afrikai hozzáférésre irányuló gyorsított fellépésre vonatkozó felhívásra, amelyet 2006. május 4-én írt alá Abujában az Afrikai Unió,

tekintettel a „HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című, 2006. július 6-i állásfoglalására; az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006–2009) szóló, 2007. április 24-i állásfoglalására, valamint a „HIV/AIDS: korai diagnózis és gondozás” című, 2008. november 20-i állásfoglalására,

tekintettel a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni, külső fellépés révén végrehajtandó, 2007–2011-es európai cselekvési program eredményeiről szóló, 2009. novemberi tanácsi következtetésekre,

tekintettel a „HIV/AIDS elleni küzdelem az Európai Unióban és a szomszédos országokban”, valamint a HIV/AIDS elleni küzdelem az EU-ban és a szomszédos országokban 2009–2013 programra vonatkozó stratégiáról szóló bizottsági közleményre,

tekintettel az UNAIDS globális AIDS-járványról szóló, 2009. évi jelentésére,

tekintettel az UNAIDS 2009–2011-es célkitűzéseire (Outcome Framework 2009-2011),

tekintettel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításáról szóló, 2010. évi ENSZ-jelentésre,

tekintettel „a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című, 2010. június 15-i állásfoglalására,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a HIV/AIDS betegek száma világszerte 33,4 millióra tehető és folyamatosan nő, és ami igazán kétségbeejtő, hogy 2008-ban 2,7 millió ember fertőződött meg, ami azt jelenti, hogy a HIV/AIDS olyan globális vészhelyzetet teremt, amelynek megoldásához egyedülálló és átfogó globális válasz szükséges, |
| --- | --- |

A.

mivel a HIV/AIDS betegek száma világszerte 33,4 millióra tehető és folyamatosan nő, és ami igazán kétségbeejtő, hogy 2008-ban 2,7 millió ember fertőződött meg, ami azt jelenti, hogy a HIV/AIDS olyan globális vészhelyzetet teremt, amelynek megoldásához egyedülálló és átfogó globális válasz szükséges,

| B. | mivel a HIV/AIDS világszerte továbbra is az egyik vezető halálok, és 2008-ban 2 millió ember veszítette miatta életét, és várhatóan az elkövetkező évtizedekben is világszerte jelentős kiváltó oka lesz az idő előtti elhalálozásnak, |
| --- | --- |

B.

mivel a HIV/AIDS világszerte továbbra is az egyik vezető halálok, és 2008-ban 2 millió ember veszítette miatta életét, és várhatóan az elkövetkező évtizedekben is világszerte jelentős kiváltó oka lesz az idő előtti elhalálozásnak,

| C. | mivel 2009 végére a becslések szerint 5 millió, alacsony és közepes jövedelmű országban élő ember részesült retrovírusellenes kezelésben, ami öt év alatt tízszeres növekedés, és a közegészségügy történetében példátlan ugrás, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009 végére a becslések szerint 5 millió, alacsony és közepes jövedelmű országban élő ember részesült retrovírusellenes kezelésben, ami öt év alatt tízszeres növekedés, és a közegészségügy történetében példátlan ugrás,

| D. | mivel az új fertőzések száma továbbra is meghaladja a kezelés kiterjedését, és a 2009-ben a kezelésre szoruló emberek kétharmada továbbra sem kapta azt meg, ami azt jelenti, hogy 10 millió rászoruló ember nem fért hozzá a szükséges hatékony kezeléshez, |
| --- | --- |

D.

mivel az új fertőzések száma továbbra is meghaladja a kezelés kiterjedését, és a 2009-ben a kezelésre szoruló emberek kétharmada továbbra sem kapta azt meg, ami azt jelenti, hogy 10 millió rászoruló ember nem fért hozzá a szükséges hatékony kezeléshez,

| E. | mivel továbbra is a szubszaharai Afrika a legsúlyosabban érintett régió, ahol 22,4 millió ember él HIV/AIDS-szel és ahol a 2008-ban megfertőződöttek 71 %-a található, |
| --- | --- |

E.

mivel továbbra is a szubszaharai Afrika a legsúlyosabban érintett régió, ahol 22,4 millió ember él HIV/AIDS-szel és ahol a 2008-ban megfertőződöttek 71 %-a található,

| F. | mivel hiteles bizonyíték van arra, hogy a HIV/AIDS megelőzését célzó intézkedések az új fertőzések csökkentésének hatékony eszközét jelentik, |
| --- | --- |

F.

mivel hiteles bizonyíték van arra, hogy a HIV/AIDS megelőzését célzó intézkedések az új fertőzések csökkentésének hatékony eszközét jelentik,

| G. | mivel a programozás területén hiány tapasztalható a tekintetben, hogy bevonják a HIV/AIDS-ben szenvedőket a megelőző intézkedésekbe – különösen azokba, amelyek a HIV/AIDS-ben szenvedőket célozzák – és a megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés csökkentését célzó erőfeszítésekbe, |
| --- | --- |

G.

mivel a programozás területén hiány tapasztalható a tekintetben, hogy bevonják a HIV/AIDS-ben szenvedőket a megelőző intézkedésekbe – különösen azokba, amelyek a HIV/AIDS-ben szenvedőket célozzák – és a megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés csökkentését célzó erőfeszítésekbe,

| H. | mivel a nőket és lányokat továbbra is aránytalan mértékben sújtja a HIV/AIDS, és a szubszaharai Afrikában a HIV/AIDS-fertőzöttek mintegy 60 %-a közülük kerül ki, illetve a HIV/AIDS a reproduktív korban lévő nők körében továbbra is vezető halálozási ok, illetve betegség, |
| --- | --- |

H.

mivel a nőket és lányokat továbbra is aránytalan mértékben sújtja a HIV/AIDS, és a szubszaharai Afrikában a HIV/AIDS-fertőzöttek mintegy 60 %-a közülük kerül ki, illetve a HIV/AIDS a reproduktív korban lévő nők körében továbbra is vezető halálozási ok, illetve betegség,

| I. | mivel a jelenlegi HIV megelőzési lehetőségek nem elegendők a nők védelméhez, illetve az olyan megelőzési módszerek, mint például az óvszer vagy az önmegtartóztatás, nem jelentenek valós megoldást sok nő számára, különösen, akik házasságban élnek, akik gyermeket szeretnének, vagy akik szexuális erőszak kockázatának vannak kitéve, és mivel egy biztonságos és hatékony oltás vagy baktériumölő erőteljes új eszközökkel vértezhetné fel a nőket, hogy megvédhessék magukat a HIV-től anélkül, hogy korlátoznák gyermekvállalási szándékukat, |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi HIV megelőzési lehetőségek nem elegendők a nők védelméhez, illetve az olyan megelőzési módszerek, mint például az óvszer vagy az önmegtartóztatás, nem jelentenek valós megoldást sok nő számára, különösen, akik házasságban élnek, akik gyermeket szeretnének, vagy akik szexuális erőszak kockázatának vannak kitéve, és mivel egy biztonságos és hatékony oltás vagy baktériumölő erőteljes új eszközökkel vértezhetné fel a nőket, hogy megvédhessék magukat a HIV-től anélkül, hogy korlátoznák gyermekvállalási szándékukat,

| J. | mivel egyre több bizonyíték van arra, hogy az olyan kulcsfontosságú népességcsoportok körében magasabb a fertőzések és a kockázat szintje, mint például a szexuális munkások, a férfiakkal szexuális kapcsolatot létesítő férfiak, a transzneműek, a fogvatartottak, az intravénás kábítószereket használók, a migráns népességcsoportok, a menekültek és az utazó tevékenységet végző személyek, szinte valamennyi régióban, valamint azon országokban, ahol általános járvány méreteit ölti a fertőzés, és az e népességcsoportok számára indított, a HIV/AIDS megelőzését célzó programokhoz általánosságban alacsony prioritást és túl kevés pénzügyi forrást rendelnek, |
| --- | --- |

J.

mivel egyre több bizonyíték van arra, hogy az olyan kulcsfontosságú népességcsoportok körében magasabb a fertőzések és a kockázat szintje, mint például a szexuális munkások, a férfiakkal szexuális kapcsolatot létesítő férfiak, a transzneműek, a fogvatartottak, az intravénás kábítószereket használók, a migráns népességcsoportok, a menekültek és az utazó tevékenységet végző személyek, szinte valamennyi régióban, valamint azon országokban, ahol általános járvány méreteit ölti a fertőzés, és az e népességcsoportok számára indított, a HIV/AIDS megelőzését célzó programokhoz általánosságban alacsony prioritást és túl kevés pénzügyi forrást rendelnek,

| K. | mivel a HIV/AIDS-hez fűződő megbélyegzés miatt az EU-n belül a HIV/AIDS-fertőzöttek mintegy 30 %-a nem tudja, hogy fertőzött, és a tanulmányok azt mutatják, hogy a diagnosztizálatlan fertőzés segíti a HIV/AIDS terjedését és növeli a korai elhalálozások számát a HIV/AIDS-szel élők körében, |
| --- | --- |

K.

mivel a HIV/AIDS-hez fűződő megbélyegzés miatt az EU-n belül a HIV/AIDS-fertőzöttek mintegy 30 %-a nem tudja, hogy fertőzött, és a tanulmányok azt mutatják, hogy a diagnosztizálatlan fertőzés segíti a HIV/AIDS terjedését és növeli a korai elhalálozások számát a HIV/AIDS-szel élők körében,

| L. | tekintettel a WHO „,A világszintű hozzáférés felé: a HIV/AIDS területén való beavatkozás fontosságának növelése az egészségügyi ágazatban” című jelentésére, a becslések szerint Európában és Közép-Ázsiában a retrovírusellenes kezelés lefedettsége csupán 23 %, ami rossznak mondható, tekintve az oroszországi és ukrajnai helyzetet, |
| --- | --- |

L.

tekintettel a WHO „,A világszintű hozzáférés felé: a HIV/AIDS területén való beavatkozás fontosságának növelése az egészségügyi ágazatban” című jelentésére, a becslések szerint Európában és Közép-Ázsiában a retrovírusellenes kezelés lefedettsége csupán 23 %, ami rossznak mondható, tekintve az oroszországi és ukrajnai helyzetet,

| M. | mivel az azonos neműek iránti vonzalmat még mindig súlyosan megbélyegzik különösen a szubszaharai Afrikában, ahol 31 ország bűncselekménynek tekinti, ha azonos nemű felnőttek szabad akaratukból szexuális kapcsolatba lépnek, hiszen négy országban halálbüntetéssel, míg a többiben 10 évnél hosszabb bebörtönzéssel sújtják, és ez a megbélyegzés akadályozza a HIV/AIDS megelőzésére irányuló munkát, |
| --- | --- |

M.

mivel az azonos neműek iránti vonzalmat még mindig súlyosan megbélyegzik különösen a szubszaharai Afrikában, ahol 31 ország bűncselekménynek tekinti, ha azonos nemű felnőttek szabad akaratukból szexuális kapcsolatba lépnek, hiszen négy országban halálbüntetéssel, míg a többiben 10 évnél hosszabb bebörtönzéssel sújtják, és ez a megbélyegzés akadályozza a HIV/AIDS megelőzésére irányuló munkát,

| N. | mivel az illegális kábítószer-fogyasztók bűnözőkként történő kezelése számos országban megakadályozza, hogy HIV/AIDS-megelőzésben, kezelésben, gondozásban és támogatásban részesüljenek, valamint erősíti a HIV/AIDS intravénás kábítószer-használattal való terjedését, |
| --- | --- |

N.

mivel az illegális kábítószer-fogyasztók bűnözőkként történő kezelése számos országban megakadályozza, hogy HIV/AIDS-megelőzésben, kezelésben, gondozásban és támogatásban részesüljenek, valamint erősíti a HIV/AIDS intravénás kábítószer-használattal való terjedését,

| O. | mivel a jelentések szerint 106 országban még mindig hatályban vannak a HIV/AIDS-re adott hatékony válaszokat jelentősen akadályozó jogszabályok vagy politikák, |
| --- | --- |

O.

mivel a jelentések szerint 106 országban még mindig hatályban vannak a HIV/AIDS-re adott hatékony válaszokat jelentősen akadályozó jogszabályok vagy politikák,

| P. | mivel a HIV/AIDS miatt 2008-ban körülbelül 17,5 millió – túlnyomó részük a szubszaharai Afrikában élő –gyermek veszítette el egyik vagy mindkét szülőjét, amiért gyakran megbélyegzik őket vagy hátrányos megkülönböztetésben részesülnek és nem férnek hozzá olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az oktatás és a lakhatás, ami egyben növeli annak kockázatát, hogy ők maguk is megfertőződjenek, |
| --- | --- |

P.

mivel a HIV/AIDS miatt 2008-ban körülbelül 17,5 millió – túlnyomó részük a szubszaharai Afrikában élő –gyermek veszítette el egyik vagy mindkét szülőjét, amiért gyakran megbélyegzik őket vagy hátrányos megkülönböztetésben részesülnek és nem férnek hozzá olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az oktatás és a lakhatás, ami egyben növeli annak kockázatát, hogy ők maguk is megfertőződjenek,

| Q. | mivel a HIV/AIDS és a fogyatékosság közötti kapcsolat eddig nem kapott kellő figyelmet, noha a fogyatékkal élők minden kulcsfontosságú népességcsoport körében magasabb kockázatnak vannak kitéve a HIV/AIDS-nek, és hátrányt szenvednek a megelőzéshez, a kezeléshez és a gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, |
| --- | --- |

Q.

mivel a HIV/AIDS és a fogyatékosság közötti kapcsolat eddig nem kapott kellő figyelmet, noha a fogyatékkal élők minden kulcsfontosságú népességcsoport körében magasabb kockázatnak vannak kitéve a HIV/AIDS-nek, és hátrányt szenvednek a megelőzéshez, a kezeléshez és a gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén,

| R. | mivel a HIV/AIDS-re adott, jogokon alapuló válasz kulcsfontosságú a járvány megfékezésére irányuló erőfeszítések során, |
| --- | --- |

R.

mivel a HIV/AIDS-re adott, jogokon alapuló válasz kulcsfontosságú a járvány megfékezésére irányuló erőfeszítések során,

| 1. | megerősíti, hogy az egészségügyi ellátáshoz való hozzájutás az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának részét képezi, és a kormányok feladata, hogy teljesítsék kötelezettségüket, és mindenki számára biztosítsák a közegészségügyi szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

1.

megerősíti, hogy az egészségügyi ellátáshoz való hozzájutás az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának részét képezi, és a kormányok feladata, hogy teljesítsék kötelezettségüket, és mindenki számára biztosítsák a közegészségügyi szolgáltatásokat;

| 2. | ugyanakkor úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt fontosságot kell tulajdonítania az emberi jogi jogvédők védelmének és támogatásának, mind az EU-n belül, mind azon kívül, beleértve azokat is, akik elsősorban a közösségek HIV/AIDS-szel kapcsolatos oktatására összpontosítják tevékenységüket; e kapcsán annak biztosítására kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy az emberi jogok védelmezőiről szóló európai uniós iránymutatásban foglalt valamennyi konkrét fellépést és intézkedést megfelelően hajtsák végre a HIV/AIDS területével foglalkozó civil társadalmi képviselők tekintetében; |
| --- | --- |

2.

ugyanakkor úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt fontosságot kell tulajdonítania az emberi jogi jogvédők védelmének és támogatásának, mind az EU-n belül, mind azon kívül, beleértve azokat is, akik elsősorban a közösségek HIV/AIDS-szel kapcsolatos oktatására összpontosítják tevékenységüket; e kapcsán annak biztosítására kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy az emberi jogok védelmezőiről szóló európai uniós iránymutatásban foglalt valamennyi konkrét fellépést és intézkedést megfelelően hajtsák végre a HIV/AIDS területével foglalkozó civil társadalmi képviselők tekintetében;

| 3. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak és globális közegészségügyi prioritásként fokozzák a HIV/AIDS kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, azzal, hogy az emberi jogokat helyezik a HIV/AIDS megelőzése, kezelése, a gondozás és támogatás középpontjába – ideértve az EU fejlesztési együttműködést is; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek eleget kötelezettségvállalásaiknak és globális közegészségügyi prioritásként fokozzák a HIV/AIDS kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, azzal, hogy az emberi jogokat helyezik a HIV/AIDS megelőzése, kezelése, a gondozás és támogatás középpontjába – ideértve az EU fejlesztési együttműködést is;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a HIV/AIDS vírus nem szándékos átadása és az annak való kitettség (1) büntetőjogi üldözésének megszüntetésére irányuló erőfeszítéseket, többek között a HIV/AIDS fogyatékként való elismerésének ösztönzésével a fennálló és jövőbeli, hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó jogszabályok alkalmazásában; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a HIV/AIDS vírus nem szándékos átadása és az annak való kitettség (1) büntetőjogi üldözésének megszüntetésére irányuló erőfeszítéseket, többek között a HIV/AIDS fogyatékként való elismerésének ösztönzésével a fennálló és jövőbeli, hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó jogszabályok alkalmazásában;

| 5. | kéri a balti államokat, Oroszországot és Ukrajnát, hogy hajtsanak végre országukban a HIV/AIDS-szel szemben erőteljes küzdelmet megvalósító politikákat; |
| --- | --- |

5.

kéri a balti államokat, Oroszországot és Ukrajnát, hogy hajtsanak végre országukban a HIV/AIDS-szel szemben erőteljes küzdelmet megvalósító politikákat;

| 6. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a globális és nemzeti szinten folyó politikai párbeszédben mozdítsák elő a HIV/AIDS-re adott, jogokon alapuló válaszokhoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat és politikákat az alábbiak révén:






  — | a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok emberi jogainak, köztük a szexuális és reproduktív egészséghez fűződő jogainak (2) előmozdítása, védelmezése és tiszteletben tartása, |
| --- | --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a globális és nemzeti szinten folyó politikai párbeszédben mozdítsák elő a HIV/AIDS-re adott, jogokon alapuló válaszokhoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat és politikákat az alábbiak révén:

—

a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok emberi jogainak, köztük a szexuális és reproduktív egészséghez fűződő jogainak (2) előmozdítása, védelmezése és tiszteletben tartása,

| — | a fő gazdasági, jogi, szociális és technikai akadályok, valamint a szankciós jogszabályok és gyakorlatok napirenden tartása, amelyek hatékony válaszokat adnak a HIV-re, különösen a kulcsfontosságú népességcsoportok esetében, |
| --- | --- |

—

a fő gazdasági, jogi, szociális és technikai akadályok, valamint a szankciós jogszabályok és gyakorlatok napirenden tartása, amelyek hatékony válaszokat adnak a HIV-re, különösen a kulcsfontosságú népességcsoportok esetében,

| — | elsősorban a kulcsfontosságú népességcsoportoknak nyújtott, hatékony és bizonyítékokon alapuló HIV-AIDS-programokat és szolgáltatásokat korlátozó jogszabályok felülvizsgálata és módosítása, |
| --- | --- |

—

elsősorban a kulcsfontosságú népességcsoportoknak nyújtott, hatékony és bizonyítékokon alapuló HIV-AIDS-programokat és szolgáltatásokat korlátozó jogszabályok felülvizsgálata és módosítása,

| — | minden olyan jogszabály vagy határozat elleni küzdelem, amely büntetőjogilag üldözi a HIV vírus nem szándékos átadását, illetve diszkriminációt szít a HIV/AIDS-szel élő emberekkel szemben, illetve az olyan jogi akadályok elítélése, illetve a velük szembeni intézkedés, amelyek akadályozzák a nőkre és lányokra vonatkozó hatékony HIV-intézkedéseket, mint például a korlátozó szexuális és reproduktív egészségre vonatkozó jogszabályok és politikák, az öröklési jogi és tulajdonjogi jogszabályok, gyermekházasságra vonatkozó jogszabályok, stb., |
| --- | --- |

—

minden olyan jogszabály vagy határozat elleni küzdelem, amely büntetőjogilag üldözi a HIV vírus nem szándékos átadását, illetve diszkriminációt szít a HIV/AIDS-szel élő emberekkel szemben, illetve az olyan jogi akadályok elítélése, illetve a velük szembeni intézkedés, amelyek akadályozzák a nőkre és lányokra vonatkozó hatékony HIV-intézkedéseket, mint például a korlátozó szexuális és reproduktív egészségre vonatkozó jogszabályok és politikák, az öröklési jogi és tulajdonjogi jogszabályok, gyermekházasságra vonatkozó jogszabályok, stb.,

| — | az emberi jogoknak a HIV/AIDS-ra adott válaszok finanszírozási elosztására vonatkozó határozatok középpontjába helyezése az EU-n belül és kívül, |
| --- | --- |

—

az emberi jogoknak a HIV/AIDS-ra adott válaszok finanszírozási elosztására vonatkozó határozatok középpontjába helyezése az EU-n belül és kívül,

| — | olyan HIV/AIDS-programozás, amely a HIV/AIDS-szel élőket és más kulcsfontosságú népességcsoportokat céloz, és feladata az egyének és közösségek felelősségvállalásának javítása a HIV/AIDS-re adott válaszok tekintetében, a HIV/AIDS-fertőzés kockázatának csökkentése, valamint a HIV/AIDS hatásainak enyhítése révén, |
| --- | --- |

—

olyan HIV/AIDS-programozás, amely a HIV/AIDS-szel élőket és más kulcsfontosságú népességcsoportokat céloz, és feladata az egyének és közösségek felelősségvállalásának javítása a HIV/AIDS-re adott válaszok tekintetében, a HIV/AIDS-fertőzés kockázatának csökkentése, valamint a HIV/AIDS hatásainak enyhítése révén,

| — | a kulcsfontosságú népességcsoportoknak a HIV/AIDS megelőzése, kezelése, a gondozás és a támogató programozás megtervezésében, megvalósításában, monitoringjában és értékelésében való tartalmas részvételének megkönnyítése és előmozdítása, valamint a megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés csökkentése, |
| --- | --- |

—

a kulcsfontosságú népességcsoportoknak a HIV/AIDS megelőzése, kezelése, a gondozás és a támogató programozás megtervezésében, megvalósításában, monitoringjában és értékelésében való tartalmas részvételének megkönnyítése és előmozdítása, valamint a megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés csökkentése,

| — | az egészségügyhöz való teljes körű hozzáférés megkönnyítése, függetlenül attól, hogy HIV/AIDS-szel kapcsolatos megelőzésről, kezelésről, gondozásról és támogatásról, vagy egyéb, nem HIV/AIDS-szel kapcsolatos orvosi szolgáltatásról van szó, |
| --- | --- |

—

az egészségügyhöz való teljes körű hozzáférés megkönnyítése, függetlenül attól, hogy HIV/AIDS-szel kapcsolatos megelőzésről, kezelésről, gondozásról és támogatásról, vagy egyéb, nem HIV/AIDS-szel kapcsolatos orvosi szolgáltatásról van szó,

| — | a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok oktatáshoz való hozzáférésének és munkavállalásának előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok oktatáshoz való hozzáférésének és munkavállalásának előmozdítása,

| — | a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelem jövőbeni nyomon követésének olyan mutatókra történő kiterjesztése, amelyek közvetlenül érintik és értékelik a HIV/AIDS-hez kapcsolódó emberi jogi kérdéseket, |
| --- | --- |

—

a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelem jövőbeni nyomon követésének olyan mutatókra történő kiterjesztése, amelyek közvetlenül érintik és értékelik a HIV/AIDS-hez kapcsolódó emberi jogi kérdéseket,

| — | a tájékoztatást követő beleegyezés, a titoktartás és a tanácsadás alapelveinek tiszteletben tartása a HIV/AIDS-tesztek és más HIV/AIDS-hez kapcsolódó szolgáltatások tekintetében, |
| --- | --- |

—

a tájékoztatást követő beleegyezés, a titoktartás és a tanácsadás alapelveinek tiszteletben tartása a HIV/AIDS-tesztek és más HIV/AIDS-hez kapcsolódó szolgáltatások tekintetében,

| — | a HIV/AIDS-ben szenvedők és más kulcsfontosságú népességcsoportok megbélyegzése és kirekesztése elleni küzdelem, valamint a biztonsághoz és az erőszak és megaláztatás elleni védelemhez való joguk védelme, |
| --- | --- |

—

a HIV/AIDS-ben szenvedők és más kulcsfontosságú népességcsoportok megbélyegzése és kirekesztése elleni küzdelem, valamint a biztonsághoz és az erőszak és megaláztatás elleni védelemhez való joguk védelme,

| — | a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok HIV/AIDS-re adott válaszokban való részvételének megkönnyítése és ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a HIV/AIDS-szel élők és más kulcsfontosságú népességcsoportok HIV/AIDS-re adott válaszokban való részvételének megkönnyítése és ösztönzése,

| — | objektív és nem elítélő tájékoztatás a betegségről, |
| --- | --- |

—

objektív és nem elítélő tájékoztatás a betegségről,

| — | a HIV/AIDS-fertőzéssel kapcsolatos ismeretek, készségek és lehetőségek biztosítása; |
| --- | --- |

—

a HIV/AIDS-fertőzéssel kapcsolatos ismeretek, készségek és lehetőségek biztosítása;

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a járvány megfékezéséhez szükséges alapvető fontosságú intézkedésként foglalkozzanak a nők HIV/AIDSmegelőzésre, kezelésre és gondozásra vonatkozó szükségleteivel, mégpedig azáltal, hogy kiterjesztik a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátási programokhoz való hozzáférést, az ezen intézkedésekbe teljes mértékben beépülő HIV/AIDS szűréssel, tanácsadó és megelőző szolgáltagásokkal, valamint a nők HIV/AIDS kockázatához hozzájáruló olyan alapvető szociökonómiai tényezők megfordításával, mint a nemek közötti egyenlőtlenség, a szegénység, a gazdasági és oktatási lehetőségek hiánya, a jogvédelem és emberi jogi jogvédelem hiánya; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a járvány megfékezéséhez szükséges alapvető fontosságú intézkedésként foglalkozzanak a nők HIV/AIDSmegelőzésre, kezelésre és gondozásra vonatkozó szükségleteivel, mégpedig azáltal, hogy kiterjesztik a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátási programokhoz való hozzáférést, az ezen intézkedésekbe teljes mértékben beépülő HIV/AIDS szűréssel, tanácsadó és megelőző szolgáltagásokkal, valamint a nők HIV/AIDS kockázatához hozzájáruló olyan alapvető szociökonómiai tényezők megfordításával, mint a nemek közötti egyenlőtlenség, a szegénység, a gazdasági és oktatási lehetőségek hiánya, a jogvédelem és emberi jogi jogvédelem hiánya;

| 8. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsanak tisztességes és rugalmas finanszírozást az olyan új, megelőző technológiák, mint például az oltások és a baktériumölők kifejlesztésére irányuló kutatásokra; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsanak tisztességes és rugalmas finanszírozást az olyan új, megelőző technológiák, mint például az oltások és a baktériumölők kifejlesztésére irányuló kutatásokra;

| 9. | mély aggodalmának ad hangot, amiért a HIV-vel újonnan fertőzöttek fele gyermek vagy fiatal; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a gyermekek és fiatalok HIV/AIDS megelőzésre, kezelésre, gondozásra és támogatásra vonatkozó szükségleteivel, illetve biztosítsák hozzáférésüket a HIV/AIDS szolgáltatásokhoz, különösen a korai csecsemő diagnózishoz, a megfelelő és elérhető árú retrovírusellenes készítményekhez, pszichológiai-szociális támogatáshoz, szociális védelemhez és jogi védelemhez; |
| --- | --- |

9.

mély aggodalmának ad hangot, amiért a HIV-vel újonnan fertőzöttek fele gyermek vagy fiatal; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a gyermekek és fiatalok HIV/AIDS megelőzésre, kezelésre, gondozásra és támogatásra vonatkozó szükségleteivel, illetve biztosítsák hozzáférésüket a HIV/AIDS szolgáltatásokhoz, különösen a korai csecsemő diagnózishoz, a megfelelő és elérhető árú retrovírusellenes készítményekhez, pszichológiai-szociális támogatáshoz, szociális védelemhez és jogi védelemhez;

| 10. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a HIV/AIDS-re adott válaszok során a fogyatékkal élők részvételét, valamint emberi jogaik tiszteletben tartásának nemzeti HIV/AIDS stratégiai tervekbe és politikákba történő beépítését, illetve hogy biztosítsák, hogy hozzáférnek a HIV/AIDS szolgáltatásokhoz, amelyeket a szükségletekhez igazítanak és a más közösségek számára rendelkezésre álló szolgálatokkal egyenértékűek; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a HIV/AIDS-re adott válaszok során a fogyatékkal élők részvételét, valamint emberi jogaik tiszteletben tartásának nemzeti HIV/AIDS stratégiai tervekbe és politikákba történő beépítését, illetve hogy biztosítsák, hogy hozzáférnek a HIV/AIDS szolgáltatásokhoz, amelyeket a szükségletekhez igazítanak és a más közösségek számára rendelkezésre álló szolgálatokkal egyenértékűek;

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a fogvatartottak és az intravénás kábítószer-fogyasztók veszélyeztetettségének enyhítésére irányuló programokat; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a fogvatartottak és az intravénás kábítószer-fogyasztók veszélyeztetettségének enyhítésére irányuló programokat;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy szorgalmazzák a HIV és AIDS által leginkább sújtott országokban összehangolt, átlátható és elszámoltatható nemzeti HIV-politikai keretek kidolgozását, amelyek biztosítják a megelőzésre és gondozásra irányuló, HIV-vel kapcsolatos intézkedések elérhetőségét és hatékonyságát; ebben az összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy támogassák a nemzeti kormányokat és vonják be a civiltársadalmat, azáltal, hogy javítják a programok alacsony hatókörét a megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés csökkentése, valamint a nemzeti HIV/AIDS-re adott válaszok során az ügyek bírósági elbírálásához fűződő jogok érvényesítésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy szorgalmazzák a HIV és AIDS által leginkább sújtott országokban összehangolt, átlátható és elszámoltatható nemzeti HIV-politikai keretek kidolgozását, amelyek biztosítják a megelőzésre és gondozásra irányuló, HIV-vel kapcsolatos intézkedések elérhetőségét és hatékonyságát; ebben az összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy támogassák a nemzeti kormányokat és vonják be a civiltársadalmat, azáltal, hogy javítják a programok alacsony hatókörét a megbélyegzés és a hátrányos megkülönböztetés csökkentése, valamint a nemzeti HIV/AIDS-re adott válaszok során az ügyek bírósági elbírálásához fűződő jogok érvényesítésének javítása érdekében;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjön együtt az UNAIDS-szel és más partnerekkel az előrehaladás mérésére és a tudásmegosztásra vonatkozó mutatók, köztük a kulcsfontosságú népességcsoportokra jellemző mutatók javítása érdekében globális, nemzeti és elvi szinten, illetve a HIV-vel kapcsolatos emberi jogi kérdések javítására nemzetközi szinten a HIV/AIDS-szel kapcsolatos megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjön együtt az UNAIDS-szel és más partnerekkel az előrehaladás mérésére és a tudásmegosztásra vonatkozó mutatók, köztük a kulcsfontosságú népességcsoportokra jellemző mutatók javítása érdekében globális, nemzeti és elvi szinten, illetve a HIV-vel kapcsolatos emberi jogi kérdések javítására nemzetközi szinten a HIV/AIDS-szel kapcsolatos megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés csökkentése érdekében;

| 14. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a HIV és a jog kapcsolatával foglalkozó, a közelmúltban létrehozott globális bizottság munkáját annak biztosítása érdekében, hogy a jogalkotás hozzájárul a HIV/AIDS-re adott hatékony válaszokhoz; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a HIV és a jog kapcsolatával foglalkozó, a közelmúltban létrehozott globális bizottság munkáját annak biztosítása érdekében, hogy a jogalkotás hozzájárul a HIV/AIDS-re adott hatékony válaszokhoz;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vonja be az Európai Unió alapjogi ügynökségét, hogy gyűjtsön további bizonyítékokat a HIV/AIDS-szel élő emberek és más kulcsfontosságú népességcsoportok emberi jogi helyzetéről Európában, figyelemmel különösen a többszörös és átfogó hátrányos megkülönböztetésükkel kapcsolatos sérülékenységükre; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vonja be az Európai Unió alapjogi ügynökségét, hogy gyűjtsön további bizonyítékokat a HIV/AIDS-szel élő emberek és más kulcsfontosságú népességcsoportok emberi jogi helyzetéről Európában, figyelemmel különösen a többszörös és átfogó hátrányos megkülönböztetésükkel kapcsolatos sérülékenységükre;

| 16. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a fejlesztési célú kiadások legalább 20 %-át az egészségügyi alapellátásra és az alapfokú oktatásra fordítsák, növeljék a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alapnak és a többi, az egészségügyi rendszerek és közösségi rendszerek megerősítését célzó programnak nyújtott támogatást; felszólítja a fejlődő országokat is, hogy kezeljék prioritásként általában véve az egészségügyi kiadásokat és különösen a HIV/AIDS elleni küzdelmet, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson ösztönzőket a partnerországok számára annak biztosítása érdekében, hogy az országstratégiai dokumentumokban kiemelt jelentőséget kapjon az egészségügy mint kulcsfontosságú ágazat; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a fejlesztési célú kiadások legalább 20 %-át az egészségügyi alapellátásra és az alapfokú oktatásra fordítsák, növeljék a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alapnak és a többi, az egészségügyi rendszerek és közösségi rendszerek megerősítését célzó programnak nyújtott támogatást; felszólítja a fejlődő országokat is, hogy kezeljék prioritásként általában véve az egészségügyi kiadásokat és különösen a HIV/AIDS elleni küzdelmet, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson ösztönzőket a partnerországok számára annak biztosítása érdekében, hogy az országstratégiai dokumentumokban kiemelt jelentőséget kapjon az egészségügy mint kulcsfontosságú ágazat;

| 17. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fordítsák meg a fejlődő országokban a szexuális és reproduktív egészség és jogok előmozdítására nyújtott támogatások aggasztó csökkenésének folyamatát, és támogassák a nemi úton terjedő betegségek kezelésével és a reproduktív egészséget szolgáló életmentő gyógyszerek és fogamzásgátlók, köztük az óvszerek biztosításával kapcsolatos politikákat; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fordítsák meg a fejlődő országokban a szexuális és reproduktív egészség és jogok előmozdítására nyújtott támogatások aggasztó csökkenésének folyamatát, és támogassák a nemi úton terjedő betegségek kezelésével és a reproduktív egészséget szolgáló életmentő gyógyszerek és fogamzásgátlók, köztük az óvszerek biztosításával kapcsolatos politikákat;

| 18. | felszólítja az EU-t, hogy továbbra is pénzügyi eszközök együttes alkalmazása útján járjon el globális és nemzeti szinten a költségvetési támogatáson kívül, illetve olyan fontos szervezetek, különösen a civiltársadalmi szervezetek és közösségi alapú szervezetek, valamint mechanizmusok útján, amelyek sikeresnek bizonyultak a HIV/AIDS emberi jogi dimenziójának kezelése során; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az EU-t, hogy továbbra is pénzügyi eszközök együttes alkalmazása útján járjon el globális és nemzeti szinten a költségvetési támogatáson kívül, illetve olyan fontos szervezetek, különösen a civiltársadalmi szervezetek és közösségi alapú szervezetek, valamint mechanizmusok útján, amelyek sikeresnek bizonyultak a HIV/AIDS emberi jogi dimenziójának kezelése során;

| 19. | felszóltja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy alkossanak olyan jogszabályokat, amelyek megfizethető és hatékony HIV-gyógyszereket biztosítanak, többek között retrovírusellenes szereket és más biztonságos és hatékony gyógyszereket, diagnosztikai és más kapcsolódó technológiákat a HIV és az azzal összefüggő fertőzések és megbetegedések megelőzése, gyógyítása és tüneti kezelése érdekében; |
| --- | --- |

19.

felszóltja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy alkossanak olyan jogszabályokat, amelyek megfizethető és hatékony HIV-gyógyszereket biztosítanak, többek között retrovírusellenes szereket és más biztonságos és hatékony gyógyszereket, diagnosztikai és más kapcsolódó technológiákat a HIV és az azzal összefüggő fertőzések és megbetegedések megelőzése, gyógyítása és tüneti kezelése érdekében;

| 20. | helyteleníti azokat a kétoldalú és regionális megállapodásokat, amelyek a WTO TRIPS-megállapodásán („TRIPS plusz”) túlmutató rendelkezéseket tartalmaznak és ténylegesen akadályozzák vagy gyakorlatilag korlátozzák a kereskedelmi érdekekkel szemben az egészség védelmét megerősítő, a TRIPS-ről szóló, 2001. évi dohai nyilatkozatban foglalt biztosítékokat; rámutat azoknak az országoknak a felelősségére, amelyek arra késztetik a fejlődő országokat, hogy az ilyen szabadkereskedelmi megállapodásokat aláírják; |
| --- | --- |

20.

helyteleníti azokat a kétoldalú és regionális megállapodásokat, amelyek a WTO TRIPS-megállapodásán („TRIPS plusz”) túlmutató rendelkezéseket tartalmaznak és ténylegesen akadályozzák vagy gyakorlatilag korlátozzák a kereskedelmi érdekekkel szemben az egészség védelmét megerősítő, a TRIPS-ről szóló, 2001. évi dohai nyilatkozatban foglalt biztosítékokat; rámutat azoknak az országoknak a felelősségére, amelyek arra késztetik a fejlődő országokat, hogy az ilyen szabadkereskedelmi megállapodásokat aláírják;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kényszerengedélyezés és a különböző árak nem oldották meg teljesen a problémát, és kéri a Bizottságot, hogy javasoljon új megoldásokat a HIV/AIDS-kezelésekhez megfizethető áron való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kényszerengedélyezés és a különböző árak nem oldották meg teljesen a problémát, és kéri a Bizottságot, hogy javasoljon új megoldásokat a HIV/AIDS-kezelésekhez megfizethető áron való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében;

| 22. | üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által készített, „Kézikönyv az összes emberi jog leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transzszexuális emberek által történő gyakorolhatóságának elősegítéséhez és védelméhez” című munka elfogadását, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot ajánlásainak végrehajtására; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Tanács emberi jogi munkacsoportja által készített, „Kézikönyv az összes emberi jog leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transzszexuális emberek által történő gyakorolhatóságának elősegítéséhez és védelméhez” című munka elfogadását, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot ajánlásainak végrehajtására;

| 23. | felszólítja az EU azon intézményeit, amelyek megbízatásuk részeként az emberi jogi helyzetről szóló éves jelentést készítenek, hogy jelentéseikben térjenek ki a HIV-hez kötődő emberi jogokra ezáltal biztosítva, hogy a HIV-vel élők, illetve a fertőzésveszélynek kitett személyek is hallathatják hangjukat; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az EU azon intézményeit, amelyek megbízatásuk részeként az emberi jogi helyzetről szóló éves jelentést készítenek, hogy jelentéseikben térjenek ki a HIV-hez kötődő emberi jogokra ezáltal biztosítva, hogy a HIV-vel élők, illetve a fertőzésveszélynek kitett személyek is hallathatják hangjukat;

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg, hogy támogatják a Tanács 2009. novemberi cselekvési programja következtetéseinek (16) bekezdését, mégpedig hogy kezdeményezzenek széles körű konzultációs eljárást a tagállamokkal és egyéb érdekeltekkel egy európai cselekvési program elkészítésére a HIV/AIDS, a malária és a tuberkolózis elleni harcban a 2012-re vonatkozó külső cselekvési programon keresztül és azon túl, illetve hogy álljanak ki az uniós akciócsoportok létrehozása mellett, ami a Bizottság és a tagállamok számára szolgálna eszközül ahhoz, hogy bekapcsolódjanak a cselekvésbe a meghatározott kiemelt területeken; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg, hogy támogatják a Tanács 2009. novemberi cselekvési programja következtetéseinek (16) bekezdését, mégpedig hogy kezdeményezzenek széles körű konzultációs eljárást a tagállamokkal és egyéb érdekeltekkel egy európai cselekvési program elkészítésére a HIV/AIDS, a malária és a tuberkolózis elleni harcban a 2012-re vonatkozó külső cselekvési programon keresztül és azon túl, illetve hogy álljanak ki az uniós akciócsoportok létrehozása mellett, ami a Bizottság és a tagállamok számára szolgálna eszközül ahhoz, hogy bekapcsolódjanak a cselekvésbe a meghatározott kiemelt területeken;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ HIV/AIDS-ről szóló közös programjának, az Egészségügyi Világszervezetnek, valamint a XVIII. nemzetközi AIDS konferencia szervezőinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ HIV/AIDS-ről szóló közös programjának, az Egészségügyi Világszervezetnek, valamint a XVIII. nemzetközi AIDS konferencia szervezőinek.

---

(1)  Az UNAIDS a HIV vírus átadásának büntetőjogi üldözéséről szóló politikai összefoglalója szerint a kormányoknak a büntetőjogi üldözést a szándékos átadás eseteire kell korlátozniuk, azaz amikor az adott személy tud HIV pozitív fertőzöttségéről, a HIV vírus átadásának szándékával cselekszik és ténylegesen átadja azt.

(2)  A HIV/AIDS-szel élő emberek szexuális és reproduktív egészségének és jogainak előmozdítása, valamint kezelése a HIV-re adott emberi jogi alapú megközelítés egyik kulcsfontosságú eleme. Az ilyen megközelítésnek tükröznie kell a HIV/AIDS-szel élő emberek jogát ahhoz, hogy teljes és kielégítő szexuális életet éljenek, valamint tiszteletben kell tartania a HIV-pozitív emberek kívánságait és választását az utódnemzés kérdésében.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/101

---

2010. július 8., csütörtökA kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) 2010. augusztus 1-jei hatálybalépése és az EU szerepe

P7_TA(2010)0285

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséről és az EU szerepéről

2011/C 351 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2008. május 19–30-i dublini diplomáciai konferencián 107 ország által elfogadott, a kazettás bombákról szóló egyezményre (CCM),

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2008. május 30-i üzenetére, amelyben ösztönzi „a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül írják alá és ratifikálják ezt a fontos egyezményt” és kijelenti, hogy várja „annak gyors életbelépését”,

tekintettel a kazettás bombákról szóló egyezményre vonatkozó, 2008. november 20-i állásfoglalására (1),

tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (2),

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény Oslóban, majd New Yorkban az ENSZ-nél 2008. december 3-tól áll nyitva aláírásra, és a harmincadik ratifikációt követő hatodik hónap első napján, azaz 2010. augusztus 1-jén lép hatályba, |
| --- | --- |

A.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény Oslóban, majd New Yorkban az ENSZ-nél 2008. december 3-tól áll nyitva aláírásra, és a harmincadik ratifikációt követő hatodik hónap első napján, azaz 2010. augusztus 1-jén lép hatályba,

| B. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény meghatározása szerint a kazettás bombákat robbanótöltetek szétszórására vagy kibocsátására tervezték, egyenként kevesebb mint 20 kg tömegűek és robbanótölteteket tartalmaznak, |
| --- | --- |

B.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény meghatározása szerint a kazettás bombákat robbanótöltetek szétszórására vagy kibocsátására tervezték, egyenként kevesebb mint 20 kg tömegűek és robbanótölteteket tartalmaznak,

| C. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény tiltani fogja a kazettás bombák mint külön fegyverkategória használatát, gyártását, felhalmozását és szállítását, |
| --- | --- |

C.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény tiltani fogja a kazettás bombák mint külön fegyverkategória használatát, gyártását, felhalmozását és szállítását,

| D. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a részt vevő államokat az ilyen bombakészletek megsemmisítésére fogja kötelezni, |
| --- | --- |

D.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény a részt vevő államokat az ilyen bombakészletek megsemmisítésére fogja kötelezni,

| E. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény új humanitárius szabványokat fog meghatározni az áldozatoknak nyújtott segítség tekintetében és arra fogja kötelezni az érintett államokat, hogy eltakarítsák a konfliktusokból visszamaradt, fel nem robbant kazettás bombákat, |
| --- | --- |

E.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény új humanitárius szabványokat fog meghatározni az áldozatoknak nyújtott segítség tekintetében és arra fogja kötelezni az érintett államokat, hogy eltakarítsák a konfliktusokból visszamaradt, fel nem robbant kazettás bombákat,

| F. | mivel a kazettás bombák – mivel nagy számban szednek halálos áldozatokat – súlyos kockázatot jelentenek a civil lakosság számára, ha lakott területek környezetében alkalmazzák őket, és a konfliktusokat követő rendezés során e bombák számos tragikus civil sérülést és halálesetet okoztak, mivel a hátrahagyott, fel nem robbant tölteteket gyakran gyermekek vagy más gyanútlan, ártatlan személyek találják meg, |
| --- | --- |

F.

mivel a kazettás bombák – mivel nagy számban szednek halálos áldozatokat – súlyos kockázatot jelentenek a civil lakosság számára, ha lakott területek környezetében alkalmazzák őket, és a konfliktusokat követő rendezés során e bombák számos tragikus civil sérülést és halálesetet okoztak, mivel a hátrahagyott, fel nem robbant tölteteket gyakran gyermekek vagy más gyanútlan, ártatlan személyek találják meg,

| G. | mivel eddig húsz EU-tagállam írta alá, 11 ratifikálta, 7 pedig nem írta alá és nem is ratifikálta a kazettás bombákról szóló egyezményt, |
| --- | --- |

G.

mivel eddig húsz EU-tagállam írta alá, 11 ratifikálta, 7 pedig nem írta alá és nem is ratifikálta a kazettás bombákról szóló egyezményt,

| H. | mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény 2010. augusztus 1-jei hatálybalépését követően az egyezményhez való csatlakozáshoz több követelményt kell teljesíteni, mivel ezen időpont után az államoknak már egy egylépcsős folyamatban kell csatlakozniuk az Egyezményhez, |
| --- | --- |

H.

mivel a kazettás bombákról szóló egyezmény 2010. augusztus 1-jei hatálybalépését követően az egyezményhez való csatlakozáshoz több követelményt kell teljesíteni, mivel ezen időpont után az államoknak már egy egylépcsős folyamatban kell csatlakozniuk az Egyezményhez,

| I. | mivel a legtöbb európai uniós tagállam, a parlamentközi kezdeményezések és a civil szervezetek nagymértékű támogatása döntő jelentőségűnek bizonyult a kazettás bombákról szóló egyezményhez vezető oslói folyamat sikeres lezárásában, |
| --- | --- |

I.

mivel a legtöbb európai uniós tagállam, a parlamentközi kezdeményezések és a civil szervezetek nagymértékű támogatása döntő jelentőségűnek bizonyult a kazettás bombákról szóló egyezményhez vezető oslói folyamat sikeres lezárásában,

| J. | mivel ha mind a 27 EU-tagállam aláírja és ratifikálja a kazettás bombákról szóló egyezményt annak 2010. augusztus 1-jei hatálybalépését megelőzően, az határozott politikai jelzést adna a kazettás bombáktól mentes világ megteremtésére és a válogatás nélkül pusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó európai uniós célkitűzések támogatására, |
| --- | --- |

J.

mivel ha mind a 27 EU-tagállam aláírja és ratifikálja a kazettás bombákról szóló egyezményt annak 2010. augusztus 1-jei hatálybalépését megelőzően, az határozott politikai jelzést adna a kazettás bombáktól mentes világ megteremtésére és a válogatás nélkül pusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó európai uniós célkitűzések támogatására,

| 1. | üdvözli, hogy a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) 2010. augusztus 1-jén hatályba lép; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) 2010. augusztus 1-jén hatályba lép;

| 2. | felhívja valamennyi uniós tagállamot és tagjelölt országot, hogy sürgősen, még 2010 vége előtt írja alá és ratifikálja a CCM-et, ideértve azokat az államokat – Észtországot, Finnországot, Görögországot, Lengyelországot, Lettországot, Romániát, Szlovákiát és Törökországot –, amelyek még nem írták alá az egyezményt, valamint azokat – Bulgáriát, Ciprust, Csehországot, Hollandiát, Magyarországot, Litvániát, Olaszországot, Portugáliát és Svédországot –, amelyek már aláírták, ám még nem ratifikálták; |
| --- | --- |

2.

felhívja valamennyi uniós tagállamot és tagjelölt országot, hogy sürgősen, még 2010 vége előtt írja alá és ratifikálja a CCM-et, ideértve azokat az államokat – Észtországot, Finnországot, Görögországot, Lengyelországot, Lettországot, Romániát, Szlovákiát és Törökországot –, amelyek még nem írták alá az egyezményt, valamint azokat – Bulgáriát, Ciprust, Csehországot, Hollandiát, Magyarországot, Litvániát, Olaszországot, Portugáliát és Svédországot –, amelyek már aláírták, ám még nem ratifikálták;

| 3. | elismerését fejezi ki mindazon államoknak, amelyek aláírták és ratifikálták a CCM-et, valamint moratóriumot vezettek be a kazettás bombák használatára, gyártására és szállítására, továbbá befejezték e bombakészleteik megsemmisítését; |
| --- | --- |

3.

elismerését fejezi ki mindazon államoknak, amelyek aláírták és ratifikálták a CCM-et, valamint moratóriumot vezettek be a kazettás bombák használatára, gyártására és szállítására, továbbá befejezték e bombakészleteik megsemmisítését;

| 4. | sürgeti a CCM-et aláíró valamennyi uniós tagállamot, hogy a CCM 21. cikke szerinti kötelezettségükkel összhangban – a kétoldalú tárgyalásokat, a hadseregek közötti párbeszédet és a multilaterális fórumokat is beleértve – ragadjanak meg minden lehetőséget arra, hogy az egyezmény mielőbbi aláírására és ratifikálására vagy az egyezményhez való csatlakozásra buzdítsák azokat az államokat, amelyek nem aláíró felei a CCM-nek; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a CCM-et aláíró valamennyi uniós tagállamot, hogy a CCM 21. cikke szerinti kötelezettségükkel összhangban – a kétoldalú tárgyalásokat, a hadseregek közötti párbeszédet és a multilaterális fórumokat is beleértve – ragadjanak meg minden lehetőséget arra, hogy az egyezmény mielőbbi aláírására és ratifikálására vagy az egyezményhez való csatlakozásra buzdítsák azokat az államokat, amelyek nem aláíró felei a CCM-nek;

| 5. | felhívja valamennyi uniós tagállamot, hogy ne tegyen olyan lépéseket, amelyek megkerülhetik vagy veszélyeztethetik a kazettás bombákról szóló egyezményt és annak rendelkezéseit; felhívja különösen az EU valamennyi tagállamát, hogy ne fogadja el, ne támogassa és következésképpen ne ratifikálja a hagyományos fegyverekről szóló (CCW) egyezmény – a kazettás bombák használatát engedélyező – olyan esetleges jegyzőkönyvét, amely nincs összhangban a kazettás bombákról szóló egyezmény e bombák használatát tiltó 1. és 2. cikkével; felhívja a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy a CCW soron következő, 2010. augusztus 30. és szeptember 3. között, Genfben tartandó ülésén ennek megfelelően járjanak el; |
| --- | --- |

5.

felhívja valamennyi uniós tagállamot, hogy ne tegyen olyan lépéseket, amelyek megkerülhetik vagy veszélyeztethetik a kazettás bombákról szóló egyezményt és annak rendelkezéseit; felhívja különösen az EU valamennyi tagállamát, hogy ne fogadja el, ne támogassa és következésképpen ne ratifikálja a hagyományos fegyverekről szóló (CCW) egyezmény – a kazettás bombák használatát engedélyező – olyan esetleges jegyzőkönyvét, amely nincs összhangban a kazettás bombákról szóló egyezmény e bombák használatát tiltó 1. és 2. cikkével; felhívja a Tanácsot és az uniós tagállamokat, hogy a CCW soron következő, 2010. augusztus 30. és szeptember 3. között, Genfben tartandó ülésén ennek megfelelően járjanak el;

| 6. | sürgeti azokat az uniós tagállamokat, amelyek még nem részes felei a CCM-nek, hogy az egyezményhez való csatlakozásig hozzanak ideiglenes intézkedéseket, többek között vezessenek be moratóriumot a kazettás bombák használatára, gyártására és szállítására vonatkozóan, továbbá sürgősen kezdjék meg kazettásbomba-készleteik megsemmisítését; |
| --- | --- |

6.

sürgeti azokat az uniós tagállamokat, amelyek még nem részes felei a CCM-nek, hogy az egyezményhez való csatlakozásig hozzanak ideiglenes intézkedéseket, többek között vezessenek be moratóriumot a kazettás bombák használatára, gyártására és szállítására vonatkozóan, továbbá sürgősen kezdjék meg kazettásbomba-készleteik megsemmisítését;

| 7. | sürgeti valamennyi államot, hogy vegyen részt a részes felek 2010. november 8. és 12. között, Vientiánban megrendezendő első találkozóján (1MSP) Laoszban, amely a világ kazettás bombákkal legjobban fertőzött országa; |
| --- | --- |

7.

sürgeti valamennyi államot, hogy vegyen részt a részes felek 2010. november 8. és 12. között, Vientiánban megrendezendő első találkozóján (1MSP) Laoszban, amely a világ kazettás bombákkal legjobban fertőzött országa;

| 8. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az egyezmény végrehajtására, ideértve a készletek megsemmisítését, a bombamentesítés elvégzését és az áldozatoknak történő segítségnyújtást, valamint finanszírozás vagy a végrehajtáshoz különböző formában nyújtott segítség formájában támogassák az egyezményt végrehajtani kívánó államokat; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az egyezmény végrehajtására, ideértve a készletek megsemmisítését, a bombamentesítés elvégzését és az áldozatoknak történő segítségnyújtást, valamint finanszírozás vagy a végrehajtáshoz különböző formában nyújtott segítség formájában támogassák az egyezményt végrehajtani kívánó államokat;

| 9. | sürgeti az Egyezményt aláíró uniós tagállamokat, hogy fogadjanak el az annak végrehajtását célzó nemzeti szintű jogszabályokat; |
| --- | --- |

9.

sürgeti az Egyezményt aláíró uniós tagállamokat, hogy fogadjanak el az annak végrehajtását célzó nemzeti szintű jogszabályokat;

| 10. | felhívja az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az Unió CCM-hez való csatlakozása érdekében, amire a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta már sor kerülhet, továbbá hogy az első felülvizsgálati konferenciára közös álláspontról szóló tanácsi határozat formájában stratégiát dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

10.

felhívja az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az Unió CCM-hez való csatlakozása érdekében, amire a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta már sor kerülhet, továbbá hogy az első felülvizsgálati konferenciára közös álláspontról szóló tanácsi határozat formájában stratégiát dolgozzanak ki;

| 11. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokba a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó egységes záradék mellett egységes záradékként illesszék be a kazettás bombák tilalmát is; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokba a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó egységes záradék mellett egységes záradékként illesszék be a kazettás bombák tilalmát is;

| 12. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kazettás bombák elleni küzdelmet tegyék a közösségi segítségnyújtási programok szerves elemévé annak érdekében, hogy a harmadik országokat támogassák a készletek megsemmisítésében és a humanitárius segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kazettás bombák elleni küzdelmet tegyék a közösségi segítségnyújtási programok szerves elemévé annak érdekében, hogy a harmadik országokat támogassák a készletek megsemmisítésében és a humanitárius segítségnyújtásban;

| 13. | felhívja az európai uniós tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a kazettás bombák harmadik országok általi, nem állami szereplők számára történő elterjesztését; |
| --- | --- |

13.

felhívja az európai uniós tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a kazettás bombák harmadik országok általi, nem állami szereplők számára történő elterjesztését;

| 14. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy az ezen állásfoglalás keretében vállalt erőfeszítések tekintetében átláthatóan járjanak el, és az egyezmény szerinti tevékenységeikről nyilvánosan számoljanak be; |
| --- | --- |

14.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy az ezen állásfoglalás keretében vállalt erőfeszítések tekintetében átláthatóan járjanak el, és az egyezmény szerinti tevékenységeikről nyilvánosan számoljanak be;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és a Kazettásbomba-ellenes Koalíciónak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és a Kazettásbomba-ellenes Koalíciónak.

---

(1)  HL C 16 E., 2010.1.22., 61. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0061.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/103

---

2010. július 8., csütörtökA KAP 2013 utáni jövője

P7_TA(2010)0286

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről (2009/2236(INI))

2011/C 351 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének III. címére,

tekintettel a közös agrárpolitika állapotfelmérésére,

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)2020),

tekintettel „Az új egységes támogatási rendszer 2013 után: új megközelítés – új célok” című tanulmányára,

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete és a Világbank által készített Mezőgazdaság-tudományi és fejlesztési technológiai nemzetközi felmérésre (IAASTD), amelyet 58 ország írt alá,

tekintettel a Bizottságnak „A mezőgazdasági piacokkal és jövedelmekkel kapcsolatos kilátások (2008–2015)” című kiadványára,

tekintettel a Bizottságnak „A KAP kilátásai: a piaci beavatkozástól a szakpolitikai innovációig” című dokumentumára,

tekintettel az Európai Környezetpolitikai Intézet „Közjavak nyújtása a mezőgazdaságon keresztül az Európai Unióban” című tanulmányára,

tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147), valamint a Bizottság szolgálatainak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: mit jelent ez Európa mezőgazdasági és vidéki területei számára?” (SEC(2009)0417) és „Az európai mezőgazdaság szerepe az éghajlatváltozás enyhítésében” (SEC(2009)1093) című munkadokumentumaira,

tekintettel a Notre Europe által „A KAP reformja 2013 után: hosszabb távú előretekintés” címmel készített felmérésre,

tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló munkadokumentumra (1),

tekintettel az új tagállamok közös agrárpolitikába történő integrációjáról szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (2),

tekintettel az EU mezőgazdaságáról és az éghajlatváltozásról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (3),

tekintettel „A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégia” című 2010. március 25-i állásfoglalására (4),

tekintettel az eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0204/2010),

| A. | mivel az EU-nak továbbra is fenn kell tartania polgárai élelmezésbiztonságát, és hozzá kell járulnia a globális élelmiszerellátáshoz, miközben jobb és következetesebb együttműködést kell kialakítania a világ többi részével, különösen a fejlődő országokkal annak érdekében, hogy elősegítse mezőgazdasági ágazataik hosszú távú és fenntartható, a helyi szakértelmet teljes mértékben kihasználó fejlődését; mivel a jelenlegi helyzetben, amikor is az éhezők száma világviszonylatban meghaladta az 1 milliárd főt, az Európai Unióban pedig több mint 40 millió olyan szegény él, akinek nincs elég ennivalója, fel kell használni a tudományos fejlődést, ha az megfelelő megoldásokat képes adni a világ éhezői számának csökkentésére, nevezetesen az erőforrás-hatékonyság fokozásán keresztül, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak továbbra is fenn kell tartania polgárai élelmezésbiztonságát, és hozzá kell járulnia a globális élelmiszerellátáshoz, miközben jobb és következetesebb együttműködést kell kialakítania a világ többi részével, különösen a fejlődő országokkal annak érdekében, hogy elősegítse mezőgazdasági ágazataik hosszú távú és fenntartható, a helyi szakértelmet teljes mértékben kihasználó fejlődését; mivel a jelenlegi helyzetben, amikor is az éhezők száma világviszonylatban meghaladta az 1 milliárd főt, az Európai Unióban pedig több mint 40 millió olyan szegény él, akinek nincs elég ennivalója, fel kell használni a tudományos fejlődést, ha az megfelelő megoldásokat képes adni a világ éhezői számának csökkentésére, nevezetesen az erőforrás-hatékonyság fokozásán keresztül,

| B. | mivel az élelmiszerek iránti globális kereslet várhatóan megkétszereződik, és a világ népessége 2050-ig a FAO előrejelzése szerint a jelenlegi 7 milliárd főről 9 milliárdra nő, a globális élelmiszer-termelést pedig ennek megfelelően egyre szűkülő természeti erőforrások mellett növelni kell, ami azt jelenti, hogy a világnak több élelmiszert kell termelnie, azonban ehhez kevesebb vizet, földet, energiát, műtrágyát és peszticidet használhat fel, |
| --- | --- |

B.

mivel az élelmiszerek iránti globális kereslet várhatóan megkétszereződik, és a világ népessége 2050-ig a FAO előrejelzése szerint a jelenlegi 7 milliárd főről 9 milliárdra nő, a globális élelmiszer-termelést pedig ennek megfelelően egyre szűkülő természeti erőforrások mellett növelni kell, ami azt jelenti, hogy a világnak több élelmiszert kell termelnie, azonban ehhez kevesebb vizet, földet, energiát, műtrágyát és peszticidet használhat fel,

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében található felsorolásnak megfelelően a KAP célja a mezőgazdasági termelékenység növelése, a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása; mivel a KAP eddig sok tekintetben elérte célját, és hozzájárult az uniós integráció, az Európán belüli területi kohézió és az egységes piac működése érdekében tett erőfeszítésekhez; ugyanakkor csak részben járult hozzá a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosításához, és a mezőgazdasági piacok stabilizálásához sem vezetett eddig, minthogy a piacok rendkívül ingadozóvá váltak, veszélyeztetve az élelmezésbiztonságot; mivel további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a KAP oly módon érje el céljait, hogy közben hozzájárul a környezet és a vidéki foglalkoztatás megóvásához, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében található felsorolásnak megfelelően a KAP célja a mezőgazdasági termelékenység növelése, a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása; mivel a KAP eddig sok tekintetben elérte célját, és hozzájárult az uniós integráció, az Európán belüli területi kohézió és az egységes piac működése érdekében tett erőfeszítésekhez; ugyanakkor csak részben járult hozzá a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosításához, és a mezőgazdasági piacok stabilizálásához sem vezetett eddig, minthogy a piacok rendkívül ingadozóvá váltak, veszélyeztetve az élelmezésbiztonságot; mivel további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a KAP oly módon érje el céljait, hogy közben hozzájárul a környezet és a vidéki foglalkoztatás megóvásához,

| D. | mivel a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás továbbra is fontos ágazatai a gazdaságnak, ugyanakkor a természeti erőforrások és a kultúrtájak megőrzésével alapvető közjavakat biztosítanak, ami a vidéki területeken valamennyi emberi tevékenység előfeltétele; mivel az EU-ban már most is e két ágazat járul hozzá a legnagyobb mértékben az éghajlatra és az energiára vonatkozó európai célkitűzések eléréséhez, különösen a mezőgazdaságból és az erdőgazdálkodásból származó biomasszából előállított megújuló energiákra irányuló célkitűzések terén; mivel e hozzájárulásnak a jövőben nagyobbnak kell lennie; mivel e bioenergia-források elősegítik az EU energiafüggőségének csökkentését, valamint tekintettel a növekvő energiaárakra új munkahelyeket teremtenek, és növelik az ágazat bevételeit, |
| --- | --- |

D.

mivel a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás továbbra is fontos ágazatai a gazdaságnak, ugyanakkor a természeti erőforrások és a kultúrtájak megőrzésével alapvető közjavakat biztosítanak, ami a vidéki területeken valamennyi emberi tevékenység előfeltétele; mivel az EU-ban már most is e két ágazat járul hozzá a legnagyobb mértékben az éghajlatra és az energiára vonatkozó európai célkitűzések eléréséhez, különösen a mezőgazdaságból és az erdőgazdálkodásból származó biomasszából előállított megújuló energiákra irányuló célkitűzések terén; mivel e hozzájárulásnak a jövőben nagyobbnak kell lennie; mivel e bioenergia-források elősegítik az EU energiafüggőségének csökkentését, valamint tekintettel a növekvő energiaárakra új munkahelyeket teremtenek, és növelik az ágazat bevételeit,

| E. | mivel az uniós állampolgárok számára jelentős előnyökkel jár a KAP a megfizethető áron kínált, biztonságos, jó minőségű élelmiszerek elérhetősége és választéka, továbbá az élelmiszerbiztonság, a környezetvédelem, a munkahelyteremtés, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem intézkedései tekintetében, |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós állampolgárok számára jelentős előnyökkel jár a KAP a megfizethető áron kínált, biztonságos, jó minőségű élelmiszerek elérhetősége és választéka, továbbá az élelmiszerbiztonság, a környezetvédelem, a munkahelyteremtés, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem intézkedései tekintetében,

| F. | mivel a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és halászati ágazat jelenleg 13,6 millió személyt foglalkoztat közvetlenül, az agrár-élelmiszeripari ágazatban pedig (ahol az EU a világ legnagyobb élelmiszer- és ital-előállítója) további 5 millió munkavállaló dolgozik; mivel ez a teljes európai uniós foglalkoztatás 8,6 %-át jelenti, és az EU GDP-jének 4 %-át teszi ki, |
| --- | --- |

F.

mivel a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és halászati ágazat jelenleg 13,6 millió személyt foglalkoztat közvetlenül, az agrár-élelmiszeripari ágazatban pedig (ahol az EU a világ legnagyobb élelmiszer- és ital-előállítója) további 5 millió munkavállaló dolgozik; mivel ez a teljes európai uniós foglalkoztatás 8,6 %-át jelenti, és az EU GDP-jének 4 %-át teszi ki,

| G. | mivel az EU legutóbbi bővítéseinek (2004 és 2007) eredményeként a teljes mezőgazdasági munkaerőpiac további 7 millió termelővel bővült, a mezőgazdasági területek nagysága pedig 40 %-kal növekedett; mivel az egy főre jutó mezőgazdasági reáljövedelmek az elmúlt tíz évben 12,2 %-kal csökkentek a huszonhét tagú Unióban, fokozatosan az 1995. évi szintre zsugorodva; mivel az EU-27 országaiban a mezőgazdasági átlagjövedelem a gazdaság többi részére jellemző átlagjövedelem 50 %-a alatt marad, miközben a termelési költségek, úgymint a műtrágyák, a villamos energia és az üzemanyagok ára az elmúlt tizenöt évben most a legmagasabbak, amely jelentős mértékben megnehezíti a mezőgazdasági termelés folytatását az EU-ban, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU legutóbbi bővítéseinek (2004 és 2007) eredményeként a teljes mezőgazdasági munkaerőpiac további 7 millió termelővel bővült, a mezőgazdasági területek nagysága pedig 40 %-kal növekedett; mivel az egy főre jutó mezőgazdasági reáljövedelmek az elmúlt tíz évben 12,2 %-kal csökkentek a huszonhét tagú Unióban, fokozatosan az 1995. évi szintre zsugorodva; mivel az EU-27 országaiban a mezőgazdasági átlagjövedelem a gazdaság többi részére jellemző átlagjövedelem 50 %-a alatt marad, miközben a termelési költségek, úgymint a műtrágyák, a villamos energia és az üzemanyagok ára az elmúlt tizenöt évben most a legmagasabbak, amely jelentős mértékben megnehezíti a mezőgazdasági termelés folytatását az EU-ban,

| H. | mivel – figyelembe véve, hogy Európában a mezőgazdasági termelők 7 %-a fiatalabb 35 évesnél, és négy és félmillió 65 évesnél idősebb termelő 2020-ra abbahagyja a tevékenységét – veszélybe kerülhet a mezőgazdasági ágazat, ha a termelők száma továbbra is csökken, |
| --- | --- |

H.

mivel – figyelembe véve, hogy Európában a mezőgazdasági termelők 7 %-a fiatalabb 35 évesnél, és négy és félmillió 65 évesnél idősebb termelő 2020-ra abbahagyja a tevékenységét – veszélybe kerülhet a mezőgazdasági ágazat, ha a termelők száma továbbra is csökken,

| I. | mivel a mezőgazdaság az Európai Unió teljes területének 47 %-án működve az EU fő földhasznosító ágazata; mivel Unióban működő 13,7 millió mezőgazdasági üzem több mint 337 milliárd EUR értékű terméket állít elő; mivel az EU mezőgazdasági földterületének 15 %-a (mintegy 26 millió hektár) hegyvidéki térségekben található, és mivel e térségekben a természeti hátrányok megnehezítik a gazdálkodást, |
| --- | --- |

I.

mivel a mezőgazdaság az Európai Unió teljes területének 47 %-án működve az EU fő földhasznosító ágazata; mivel Unióban működő 13,7 millió mezőgazdasági üzem több mint 337 milliárd EUR értékű terméket állít elő; mivel az EU mezőgazdasági földterületének 15 %-a (mintegy 26 millió hektár) hegyvidéki térségekben található, és mivel e térségekben a természeti hátrányok megnehezítik a gazdálkodást,

| J. | mivel az ágazat szerkezetátalakításának eredményeként a mezőgazdasági üzemek átlagos mérete megnövekedett, ugyanakkor továbbra is a kisebb, átlagosan 12,6 hektáros gazdaságok vannak túlsúlyban; mivel továbbra is az önellátó gazdaságok jelentik az egyik legfontosabb kihívást, különösen az új tagállamok esetében, ahol az e típusú gazdálkodás foglalkoztatja a teljes munkaerő felét; és mivel a kis méretű gazdaságok és az azokat üzemeltető termelők különösen fontos szerepet játszanak a nem termeléshez kötődő közjavak előállításában, |
| --- | --- |

J.

mivel az ágazat szerkezetátalakításának eredményeként a mezőgazdasági üzemek átlagos mérete megnövekedett, ugyanakkor továbbra is a kisebb, átlagosan 12,6 hektáros gazdaságok vannak túlsúlyban; mivel továbbra is az önellátó gazdaságok jelentik az egyik legfontosabb kihívást, különösen az új tagállamok esetében, ahol az e típusú gazdálkodás foglalkoztatja a teljes munkaerő felét; és mivel a kis méretű gazdaságok és az azokat üzemeltető termelők különösen fontos szerepet játszanak a nem termeléshez kötődő közjavak előállításában,

| K. | mivel a gazdasági válság rendkívül hátrányosan érintette a mezőgazdaságot, ugyanis a gazdaságok jövedelme 2008 és 2009 között átlagosan 12,2 %-kal csökkent, az utolsó évben pedig megnövekedett a munkanélküliség a vidéki területeken; mivel a gazdasági válság közvetlen hatásaként a fogyasztás 2008 és 2009 között átlagosan 10,55 %-kal csökkent Európában, egyes tagállamokban pedig a 20 %-ot is meghaladta; mivel a gazdasági válság további hatásai közé tartozik az is, hogy a mezőgazdasági termelők hitelszűkébe kerültek, a tagállamok államháztartására pedig olyan terhek nehezedtek, amelyek gyengítették társfinanszírozási képességüket, |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági válság rendkívül hátrányosan érintette a mezőgazdaságot, ugyanis a gazdaságok jövedelme 2008 és 2009 között átlagosan 12,2 %-kal csökkent, az utolsó évben pedig megnövekedett a munkanélküliség a vidéki területeken; mivel a gazdasági válság közvetlen hatásaként a fogyasztás 2008 és 2009 között átlagosan 10,55 %-kal csökkent Európában, egyes tagállamokban pedig a 20 %-ot is meghaladta; mivel a gazdasági válság további hatásai közé tartozik az is, hogy a mezőgazdasági termelők hitelszűkébe kerültek, a tagállamok államháztartására pedig olyan terhek nehezedtek, amelyek gyengítették társfinanszírozási képességüket,

| L. | mivel az áringadozás a mezőgazdasági piacok állandó jellemzője, mértéke azonban az utóbbi időben több tényező együttes hatása – többek között a szélsőséges időjárási körülmények, az energiaárak, a spekuláció és a kereslet változása – miatt kiugróan megnőtt, és az OECD és a FAO előrejelzései szerint tovább fokozódik, ami az európai piacokon a mezőgazdasági termékek árainak szélsőséges ütemű emelkedéséhez és zuhanásához vezet; mivel 2006 és 2008 között egyes termények ára számottevően, egyes esetekben – például a gabonaféléknél – akár 180 %-kal is megnőtt; mivel a tejtermékek ára 2009-ben összeomlott, átlagosan 40 %-kal csökkenve; mivel ez a trend egyéb termékeket is érintett – például gabonafélék, zöldség-gyümölcs, olívaolaj –, és a szélsőséges áringadozás kedvezőtlen következményekkel járt a termelőkre nézve, és a fogyasztóknak sem mindig vált előnyére, |
| --- | --- |

L.

mivel az áringadozás a mezőgazdasági piacok állandó jellemzője, mértéke azonban az utóbbi időben több tényező együttes hatása – többek között a szélsőséges időjárási körülmények, az energiaárak, a spekuláció és a kereslet változása – miatt kiugróan megnőtt, és az OECD és a FAO előrejelzései szerint tovább fokozódik, ami az európai piacokon a mezőgazdasági termékek árainak szélsőséges ütemű emelkedéséhez és zuhanásához vezet; mivel 2006 és 2008 között egyes termények ára számottevően, egyes esetekben – például a gabonaféléknél – akár 180 %-kal is megnőtt; mivel a tejtermékek ára 2009-ben összeomlott, átlagosan 40 %-kal csökkenve; mivel ez a trend egyéb termékeket is érintett – például gabonafélék, zöldség-gyümölcs, olívaolaj –, és a szélsőséges áringadozás kedvezőtlen következményekkel járt a termelőkre nézve, és a fogyasztóknak sem mindig vált előnyére,

| M. | mivel az agrár-környezetvédelmi mutatók szerint a mezőgazdasági ágazat jelentős mértékben hozzájárulhat az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére tett erőfeszítésekhez, különösen a szén-dioxid-megkötés, az üvegházhatást okozó gázok nettó kibocsátásának közvetlen csökkentése és a megújuló energia előállítása tekintetében, ami tényleges kibocsátás-csökkenést biztosít; mivel a fenntartható mezőgazdasági tevékenység alapvető fontosságú a biológiai sokféleség megőrzése, a vízgazdálkodás és a talajerózió elleni küzdelem vonatkozásában, és kulcsfontosságú tényezője lehet az éghajlatváltozás kezelésének, |
| --- | --- |

M.

mivel az agrár-környezetvédelmi mutatók szerint a mezőgazdasági ágazat jelentős mértékben hozzájárulhat az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére tett erőfeszítésekhez, különösen a szén-dioxid-megkötés, az üvegházhatást okozó gázok nettó kibocsátásának közvetlen csökkentése és a megújuló energia előállítása tekintetében, ami tényleges kibocsátás-csökkenést biztosít; mivel a fenntartható mezőgazdasági tevékenység alapvető fontosságú a biológiai sokféleség megőrzése, a vízgazdálkodás és a talajerózió elleni küzdelem vonatkozásában, és kulcsfontosságú tényezője lehet az éghajlatváltozás kezelésének,

| N. | mivel az üvegházhatást okozó gázoknak a mezőgazdasági tevékenység (például az állattenyésztés) által okozott kibocsátása 1990 és 2007 között 20 %-kal csökkent a 27 tagállamban; mivel a mezőgazdaság által okozott kibocsátás aránya az 1990-es 11 %-ról 2007-re 9,3 %-ra csökkent, többek között a műtrágyák és a hígtrágya hatékonyabb felhasználásának, a KAP közelmúltbeli szerkezeti reformjának, valamint a mezőgazdasági és környezetvédelmi kezdeményezések fokozatos végrehajtásának eredményeként, |
| --- | --- |

N.

mivel az üvegházhatást okozó gázoknak a mezőgazdasági tevékenység (például az állattenyésztés) által okozott kibocsátása 1990 és 2007 között 20 %-kal csökkent a 27 tagállamban; mivel a mezőgazdaság által okozott kibocsátás aránya az 1990-es 11 %-ról 2007-re 9,3 %-ra csökkent, többek között a műtrágyák és a hígtrágya hatékonyabb felhasználásának, a KAP közelmúltbeli szerkezeti reformjának, valamint a mezőgazdasági és környezetvédelmi kezdeményezések fokozatos végrehajtásának eredményeként,

| O. | mivel az éves szinten 87,6 milliárd EUR értékű termék behozatalával (ami a világ mezőgazdaságának körülbelül 20 %-a) az EU a mezőgazdasági termékek nettó importőrévé vált; mivel bizonyos esetekben a kereskedelem mérlege határozottan a harmadik országok felé mozdult el (az EU jelenleg 19 milliárd EUR értékben hoz be mezőgazdasági termékeket a Mercosur-országokból és csak kevesebb mint 1 milliárd EUR értékben exportál a régióba); mivel a mezőgazdasági termékek esetében az EU-t továbbra is a kereskedelmi deficit növekedése jellemzi, |
| --- | --- |

O.

mivel az éves szinten 87,6 milliárd EUR értékű termék behozatalával (ami a világ mezőgazdaságának körülbelül 20 %-a) az EU a mezőgazdasági termékek nettó importőrévé vált; mivel bizonyos esetekben a kereskedelem mérlege határozottan a harmadik országok felé mozdult el (az EU jelenleg 19 milliárd EUR értékben hoz be mezőgazdasági termékeket a Mercosur-országokból és csak kevesebb mint 1 milliárd EUR értékben exportál a régióba); mivel a mezőgazdasági termékek esetében az EU-t továbbra is a kereskedelmi deficit növekedése jellemzi,

| P. | mivel az EU továbbra is a világ vezető agrártermék-exportőre (a teljes globális kereskedelemből körülbelül 17 %-kal részesedik); mivel az elmúlt 10 év folyamán jelentős mértékben csökkent az EU piaci részesedése (2000-ben az EU a világkereskedelem körülbelül 19 %-át adta); mivel az EU jellemzően magas hozzáadott értékű és feldolgozott termékeket exportál (teljes mezőgazdasági kivitelének 67 %-a), |
| --- | --- |

P.

mivel az EU továbbra is a világ vezető agrártermék-exportőre (a teljes globális kereskedelemből körülbelül 17 %-kal részesedik); mivel az elmúlt 10 év folyamán jelentős mértékben csökkent az EU piaci részesedése (2000-ben az EU a világkereskedelem körülbelül 19 %-át adta); mivel az EU jellemzően magas hozzáadott értékű és feldolgozott termékeket exportál (teljes mezőgazdasági kivitelének 67 %-a),

| Q. | mivel a jó minőségű termékek alapvető fontosságúak az Európai Unió termelési és exportkapacitása szempontjából, és ezek az EU nemzetközi kereskedelmének hatalmas részét adják; mivel az EU jelentős gazdasági értékkel rendelkező, magas színvonalú termékeket exportál, és a védett eredetű és földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében e termékek és élelmiszerek éves nettó értéke 14 milliárd EUR (a borok és párlatok nélkül, amelyek szintén jelentős részét képezik az EU kivitelének);mivel annak érdekében, hogy a fogyasztói elvárások kielégítésére tovább fejlődjön a minőségi termékek előállítása, figyelembe kell venni az ezen ágazatok versenyképességének biztosítását szolgáló különleges igényeket, például azt, hogy a harmadik országbeli kereskedelmi partnerek hatékonyabban védjék az EU földrajzi jelzéseit és eredetmegjelöléseit, |
| --- | --- |

Q.

mivel a jó minőségű termékek alapvető fontosságúak az Európai Unió termelési és exportkapacitása szempontjából, és ezek az EU nemzetközi kereskedelmének hatalmas részét adják; mivel az EU jelentős gazdasági értékkel rendelkező, magas színvonalú termékeket exportál, és a védett eredetű és földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében e termékek és élelmiszerek éves nettó értéke 14 milliárd EUR (a borok és párlatok nélkül, amelyek szintén jelentős részét képezik az EU kivitelének);mivel annak érdekében, hogy a fogyasztói elvárások kielégítésére tovább fejlődjön a minőségi termékek előállítása, figyelembe kell venni az ezen ágazatok versenyképességének biztosítását szolgáló különleges igényeket, például azt, hogy a harmadik országbeli kereskedelmi partnerek hatékonyabban védjék az EU földrajzi jelzéseit és eredetmegjelöléseit,

| R. | mivel a termelők támogatására vonatkozó becslések (producer support estimate, PSE) azt mutatják, hogy az EU-ban a gazdaságok teljes támogatása 2000 óta fokozatosan csökken, és mostanra az egy főre jutó támogatás megközelítette az EU fő kereskedelmi partnereire jellemző támogatási szintet, míg más kereskedelmi partnerek fenntartották és növelték a kereskedelmet torzító támogatásokat az elmúlt évek során, |
| --- | --- |

R.

mivel a termelők támogatására vonatkozó becslések (producer support estimate, PSE) azt mutatják, hogy az EU-ban a gazdaságok teljes támogatása 2000 óta fokozatosan csökken, és mostanra az egy főre jutó támogatás megközelítette az EU fő kereskedelmi partnereire jellemző támogatási szintet, míg más kereskedelmi partnerek fenntartották és növelték a kereskedelmet torzító támogatásokat az elmúlt évek során,

| S. | mivel a támogatás jelenlegi elosztása és szintje a tagállamok és gazdaságok között annak múltbeli elosztásának és szintjének eredménye, mikor a támogatást a termelés típusához és mennyiségéhez kötötték, és az volt a célja, hogy kompenzálja a gazdálkodók bevételének csökkenését, amelyet a garantált felvásárlási árak esése okozott; mivel az elosztásnak ezt a módját az EU gazdáinak egy része érthető módon igazságtalannak érzi, fenntartása ráadásul nincs összhangban a KAP jövőbeni céljaival, |
| --- | --- |

S.

mivel a támogatás jelenlegi elosztása és szintje a tagállamok és gazdaságok között annak múltbeli elosztásának és szintjének eredménye, mikor a támogatást a termelés típusához és mennyiségéhez kötötték, és az volt a célja, hogy kompenzálja a gazdálkodók bevételének csökkenését, amelyet a garantált felvásárlási árak esése okozott; mivel az elosztásnak ezt a módját az EU gazdáinak egy része érthető módon igazságtalannak érzi, fenntartása ráadásul nincs összhangban a KAP jövőbeni céljaival,

| T. | mivel 2007 óta az önkéntes modulációs mechanizmusok lehetővé teszik a pénzügyi támogatások újraelosztását a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztés között, anélkül azonban, hogy javították volna a mezőgazdaság számára elkülönített pénzeszközök átláthatóságát, rendeltetésszerű felhasználását és egyszerűsítését, |
| --- | --- |

T.

mivel 2007 óta az önkéntes modulációs mechanizmusok lehetővé teszik a pénzügyi támogatások újraelosztását a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztés között, anélkül azonban, hogy javították volna a mezőgazdaság számára elkülönített pénzeszközök átláthatóságát, rendeltetésszerű felhasználását és egyszerűsítését,

| U. | mivel az EU költségvetésében a KAP kiadásainak aránya az 1985. évi közel 75 %-ról folyamatosan a 2013. évre tervezett 39,3 %-ra csökken; mivel ez az EU GDP-jének kevesebb mint 0,45 %-át teszi ki; mivel a piaci intézkedésekre vonatkozó költségvetési kiadások csökkenése még ennél is jelentősebb, hiszen a KAP valamennyi 1992. évi kiadásainak 74 %-áról a jelenlegi kevesebb mint 10 %-ra estek vissza; mivel a KAP kiadásai a piactámogatásról és az exporttámogatásról fokozatosan a termeléshez nem kötődő kifizetések és a vidékfejlesztés felé mozdultak el, |
| --- | --- |

U.

mivel az EU költségvetésében a KAP kiadásainak aránya az 1985. évi közel 75 %-ról folyamatosan a 2013. évre tervezett 39,3 %-ra csökken; mivel ez az EU GDP-jének kevesebb mint 0,45 %-át teszi ki; mivel a piaci intézkedésekre vonatkozó költségvetési kiadások csökkenése még ennél is jelentősebb, hiszen a KAP valamennyi 1992. évi kiadásainak 74 %-áról a jelenlegi kevesebb mint 10 %-ra estek vissza; mivel a KAP kiadásai a piactámogatásról és az exporttámogatásról fokozatosan a termeléshez nem kötődő kifizetések és a vidékfejlesztés felé mozdultak el,

| V. | mivel ezek a reformok jelentősen megváltoztatták a gazdaságok támogatásának eszközeit, megőrizve eközben a KAP három alapvető elvét, amelyek a következők:






  — | egységes piac; |
| --- | --- | --- |

V.

mivel ezek a reformok jelentősen megváltoztatták a gazdaságok támogatásának eszközeit, megőrizve eközben a KAP három alapvető elvét, amelyek a következők:

—

egységes piac;

| — | a közösségi preferencia elve; |
| --- | --- |

—

a közösségi preferencia elve;

| — | pénzügyi szolidaritás, |
| --- | --- |

—

pénzügyi szolidaritás,

| W. | mivel a KAP-nak 2013 után számos kihívással kell majd szembenéznie, és a célkitűzések szélesebb körének kell megfelelnie, alapvető fontosságú, hogy az Unió által a KAP költségvetésére elkülönített összeg legalább a jelenlegi szinten maradjon, |
| --- | --- |

W.

mivel a KAP-nak 2013 után számos kihívással kell majd szembenéznie, és a célkitűzések szélesebb körének kell megfelelnie, alapvető fontosságú, hogy az Unió által a KAP költségvetésére elkülönített összeg legalább a jelenlegi szinten maradjon,

| X. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a többéves pénzügyi keretet jogilag kötelező erejű jogi aktussá teszi, melyhez az éves költségvetésnek alkalmazkodnia kell, |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a többéves pénzügyi keretet jogilag kötelező erejű jogi aktussá teszi, melyhez az éves költségvetésnek alkalmazkodnia kell,

| Y. | mivel a közvetlen támogatás formájában jelentkező kiadások az EU GDP-jének 0,38 %-át (2008-as adat), míg a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó kiadások 0,11 %-át képviselik, |
| --- | --- |

Y.

mivel a közvetlen támogatás formájában jelentkező kiadások az EU GDP-jének 0,38 %-át (2008-as adat), míg a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó kiadások 0,11 %-át képviselik,

| Z. | mivel a 2. fejezetben jelenleg rendelkezésre álló kevés tartalék a 2011. évi költségvetéstől számítva nagyon megnehezíti az Unió számára, hogy megfelelő választ adjon a piaci válsághelyzetekre és a váratlan nemzetközi eseményekre, és megfoszthatja tartalmától az éves költségvetési eljárást, |
| --- | --- |

Z.

mivel a 2. fejezetben jelenleg rendelkezésre álló kevés tartalék a 2011. évi költségvetéstől számítva nagyon megnehezíti az Unió számára, hogy megfelelő választ adjon a piaci válsághelyzetekre és a váratlan nemzetközi eseményekre, és megfoszthatja tartalmától az éves költségvetési eljárást,

| AA. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az Európai Parlament felhatalmazást kapott arra, hogy az Unió mezőgazdasági politikáját ne csupán a többéves mezőgazdasági programok tekintetében, hanem az éves mezőgazdasági költségvetés módosításán keresztül is formálja, így felruházva a Parlamentet a méltányos és fenntartható közös agrárpolitika biztosításának felelősségével, |
| --- | --- |

AA.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az Európai Parlament felhatalmazást kapott arra, hogy az Unió mezőgazdasági politikáját ne csupán a többéves mezőgazdasági programok tekintetében, hanem az éves mezőgazdasági költségvetés módosításán keresztül is formálja, így felruházva a Parlamentet a méltányos és fenntartható közös agrárpolitika biztosításának felelősségével,

| AB. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a közös agrárpolitikára a rendes jogalkotási eljárás vonatkozik, és az Európai Parlamentnek fontos szerepe lett az e területtel kapcsolatos hatékony és eredményes jogszabályok elfogadásának elősegítésében, |
| --- | --- |

AB.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a közös agrárpolitikára a rendes jogalkotási eljárás vonatkozik, és az Európai Parlamentnek fontos szerepe lett az e területtel kapcsolatos hatékony és eredményes jogszabályok elfogadásának elősegítésében,

| AC. | mivel a legfrissebb Eurobarométer felmérés szerint a megkérdezett európai uniós polgárok 90 %-a vélte fontosnak a mezőgazdaságot és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából, a megkérdezettek 83 %-a helyesli a mezőgazdasági termelők pénzügyi támogatását, és volt általában azon a véleményen, hogy az agrárpolitikáról a továbbiakban is európai szinten kell dönteni, |
| --- | --- |

AC.

mivel a legfrissebb Eurobarométer felmérés szerint a megkérdezett európai uniós polgárok 90 %-a vélte fontosnak a mezőgazdaságot és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából, a megkérdezettek 83 %-a helyesli a mezőgazdasági termelők pénzügyi támogatását, és volt általában azon a véleményen, hogy az agrárpolitikáról a továbbiakban is európai szinten kell dönteni,

| AD. | mivel a közös agrárpolitika jövőbeni céljairól és tartalmáról széleskörű nyilvános párbeszédet kell folytatni a KAP ismertségének növelése érdekében, és mivel ebből kifolyólag a KAP 2013 utáni jövőjéről szóló nyilvános vitára vonatkozó bizottsági kezdeményezés üdvözlésre méltó, |
| --- | --- |

AD.

mivel a közös agrárpolitika jövőbeni céljairól és tartalmáról széleskörű nyilvános párbeszédet kell folytatni a KAP ismertségének növelése érdekében, és mivel ebből kifolyólag a KAP 2013 utáni jövőjéről szóló nyilvános vitára vonatkozó bizottsági kezdeményezés üdvözlésre méltó,

| AE. | mivel a KAP célja a több feladatot betöltő, minden területre kiterjedő és fenntartható európai mezőgazdaság megőrzése, |
| --- | --- |

AE.

mivel a KAP célja a több feladatot betöltő, minden területre kiterjedő és fenntartható európai mezőgazdaság megőrzése,

A KAP fejlődése: a piac torzításától a piacorientált szemlélet felé

| 1. | emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitikán gyökeres változást hozó reformokat hajtottak végre az elmúlt 25 év során, amelyek különösen a termeléstámogatás felől a termelők támogatásának irányában való határozott elmozdulást (5), a rendszeres intervenciós felvásárlásoknak és az európai feleslegeknek a világpiacokon való dömpingszerű értékesítésének csökkenését (6), valamint a KAP-nak és az európai unió mezőgazdasági termelőinek piacorientáltabbá válását hozták magukkal; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitikán gyökeres változást hozó reformokat hajtottak végre az elmúlt 25 év során, amelyek különösen a termeléstámogatás felől a termelők támogatásának irányában való határozott elmozdulást (5), a rendszeres intervenciós felvásárlásoknak és az európai feleslegeknek a világpiacokon való dömpingszerű értékesítésének csökkenését (6), valamint a KAP-nak és az európai unió mezőgazdasági termelőinek piacorientáltabbá válását hozták magukkal;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitika meghatározó szerepet játszott a termelés növekedésében és az európai népesség élelemmel való ellátásában a második világháborút követően, továbbá arra, hogy a KAP volt az EGK első közös politikája, amely megalapozta az európai együttműködés és az egyéb szakpolitikai integrációk útját; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a közös agrárpolitika meghatározó szerepet játszott a termelés növekedésében és az európai népesség élelemmel való ellátásában a második világháborút követően, továbbá arra, hogy a KAP volt az EGK első közös politikája, amely megalapozta az európai együttműködés és az egyéb szakpolitikai integrációk útját;

| 3. | rámutat arra, hogy a KAP minden ágazat esetében az adott ágazat viszonyaira alkalmazott, alapvető fontosságú piaci eszközeit jelenleg a piacingadozás csökkentését elősegítő és ezáltal a gazdák számára bizonyos mértékű stabilitás kialakítását biztosító védőhálóként alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy a megváltozott piaci politika nem eredményezte a termelők felvásárlóktól való függésének mérséklődését; megjegyzi továbbá, hogy a független egységes támogatási rendszer elfogadása óta a WTO-követelményeinek megfelelően határozott elmozdulás történt a kereskedelmet torzító intézkedések felől; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a KAP minden ágazat esetében az adott ágazat viszonyaira alkalmazott, alapvető fontosságú piaci eszközeit jelenleg a piacingadozás csökkentését elősegítő és ezáltal a gazdák számára bizonyos mértékű stabilitás kialakítását biztosító védőhálóként alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy a megváltozott piaci politika nem eredményezte a termelők felvásárlóktól való függésének mérséklődését; megjegyzi továbbá, hogy a független egységes támogatási rendszer elfogadása óta a WTO-követelményeinek megfelelően határozott elmozdulás történt a kereskedelmet torzító intézkedések felől;

| 4. | megállapítja, hogy az 1992-ben, 1999-ben és különösen a 2003-ban kezdeményezett KAP-reform, amelyet az állapotfelmérés keretében felülvizsgáltak, és amely bevezette a támogatások termeléstől való elválasztásának elvét, valamint a különböző ágazati reformokat, egyaránt azt a célt szolgálta, hogy lehetővé tegye az EU mezőgazdasági termelőinek, hogy hatékonyabban reagáljanak a piac jelzéseire, és alkalmazkodjanak az új piaci feltételekhez; szeretné, hogy ez a trend további reformokban folytatódjék, mivel a mezőgazdasági termelés speciális jellegéből adódóan még szükség van piaci intézkedésekre; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az 1992-ben, 1999-ben és különösen a 2003-ban kezdeményezett KAP-reform, amelyet az állapotfelmérés keretében felülvizsgáltak, és amely bevezette a támogatások termeléstől való elválasztásának elvét, valamint a különböző ágazati reformokat, egyaránt azt a célt szolgálta, hogy lehetővé tegye az EU mezőgazdasági termelőinek, hogy hatékonyabban reagáljanak a piac jelzéseire, és alkalmazkodjanak az új piaci feltételekhez; szeretné, hogy ez a trend további reformokban folytatódjék, mivel a mezőgazdasági termelés speciális jellegéből adódóan még szükség van piaci intézkedésekre;

| 5. | rámutat arra, hogy a vidékfejlesztés ma már szerves részét képezi a KAP struktúrájának, és egy megfelelő eszközökkel rendelkező vidékfejlesztési stratégián keresztül a jövőbeni KAP-nak is fontos elemét kell képeznie, amelynek középpontjában a vidéki közösségek, a környezet minőségének javítása, a mezőgazdaság modernizációja és szerkezetátalakítása, az EU vidéki területei közötti kohézió erősítése, a hátrányos helyzetű vagy a művelésből való végleges kivonás veszélyének kitett térségek talpra állítása, a termékek marketingjének és versenyképességének javítása, a vidéki térségekben a foglalkoztatás szintjének fenntartása és új munkahelyek teremtése, valamint az állapotfelmérés keretében kezelt új kihívások, nevezetesen az éghajlatváltozás, a megújuló energiák alkalmazása, a vízgazdálkodás és a biológiai sokféleség áll; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a vidékfejlesztés ma már szerves részét képezi a KAP struktúrájának, és egy megfelelő eszközökkel rendelkező vidékfejlesztési stratégián keresztül a jövőbeni KAP-nak is fontos elemét kell képeznie, amelynek középpontjában a vidéki közösségek, a környezet minőségének javítása, a mezőgazdaság modernizációja és szerkezetátalakítása, az EU vidéki területei közötti kohézió erősítése, a hátrányos helyzetű vagy a művelésből való végleges kivonás veszélyének kitett térségek talpra állítása, a termékek marketingjének és versenyképességének javítása, a vidéki térségekben a foglalkoztatás szintjének fenntartása és új munkahelyek teremtése, valamint az állapotfelmérés keretében kezelt új kihívások, nevezetesen az éghajlatváltozás, a megújuló energiák alkalmazása, a vízgazdálkodás és a biológiai sokféleség áll;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a mezőgazdaság mindig is a közjavak, vagy ahogy ma nevezzük, az „első generációs” közjavak előállítója volt, gondolunk itt nevezetesen az élelmezésbiztonságra és az élelmiszer-biztonságra, valamint a mezőgazdasági termények magas tápértékére, amelyek továbbra is igazolják a KAP létjogosultságát, megfelelve a KAP lényegének és képviselve az európai polgárokat foglalkoztató legfőbb kérdést; a nemrégiben meghatározott, azaz a „második generációs” közjavak, mint például a környezetvédelem, a területfejlesztés és az állatjólét szintén a KAP célkitűzései között szerepelnek, az első generációs javak kiegészítéseként, következésképp azokat nem helyettesíthetik; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a mezőgazdaság mindig is a közjavak, vagy ahogy ma nevezzük, az „első generációs” közjavak előállítója volt, gondolunk itt nevezetesen az élelmezésbiztonságra és az élelmiszer-biztonságra, valamint a mezőgazdasági termények magas tápértékére, amelyek továbbra is igazolják a KAP létjogosultságát, megfelelve a KAP lényegének és képviselve az európai polgárokat foglalkoztató legfőbb kérdést; a nemrégiben meghatározott, azaz a „második generációs” közjavak, mint például a környezetvédelem, a területfejlesztés és az állatjólét szintén a KAP célkitűzései között szerepelnek, az első generációs javak kiegészítéseként, következésképp azokat nem helyettesíthetik;

| 7. | üdvözli annak elismerését, hogy a mezőgazdasági termelők – például környezetünk védelme, jó minőségű élelmiszerek termelése, helyes állattenyésztési gyakorlatok folytatása, az EU nagy értéket képviselő tájainak formálása, és e tájak sokféleségének és minőségének javítása révén – sokoldalú szerepet töltenek be a közjavak előállításában, valamint üdvözli a fenntarthatóbb mezőgazdasági termelés gyakorlatára való átállást, amely nem csupán a földnek a jó mezőgazdasági és környezeti állapotban (Good Agricultural and Environmental Condition, GAEC) való megőrzésére vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, hanem a még magasabb normáknak az agrár-környezetvédelmi rendszereken, a precíziós gazdálkodáson, a biogazdálkodáson és fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok minden további formáján keresztül történő elérését is jelenti; |
| --- | --- |

7.

üdvözli annak elismerését, hogy a mezőgazdasági termelők – például környezetünk védelme, jó minőségű élelmiszerek termelése, helyes állattenyésztési gyakorlatok folytatása, az EU nagy értéket képviselő tájainak formálása, és e tájak sokféleségének és minőségének javítása révén – sokoldalú szerepet töltenek be a közjavak előállításában, valamint üdvözli a fenntarthatóbb mezőgazdasági termelés gyakorlatára való átállást, amely nem csupán a földnek a jó mezőgazdasági és környezeti állapotban (Good Agricultural and Environmental Condition, GAEC) való megőrzésére vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, hanem a még magasabb normáknak az agrár-környezetvédelmi rendszereken, a precíziós gazdálkodáson, a biogazdálkodáson és fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok minden további formáján keresztül történő elérését is jelenti;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az EU valamennyi szakpolitikája közül a KAP jutott az integráció legmagasabb szintjére, következésképp a legnagyobb arányban részesedik az EU költségvetéséből; elismeri, hogy a költségvetésből való részesedése folyamatosan csökkent az EU költségvetésének 1985-ös 75 %-áról a 2013-ra tervezett 39,3 %-ra (7), amely nem éri el az EU teljes GDP-jének 0,45 %-át (8), ugyanakkor az EU-hoz csatlakozó 12 új tagállam miatt a támogatás sokkal szélesebb körben terítődik; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az EU valamennyi szakpolitikája közül a KAP jutott az integráció legmagasabb szintjére, következésképp a legnagyobb arányban részesedik az EU költségvetéséből; elismeri, hogy a költségvetésből való részesedése folyamatosan csökkent az EU költségvetésének 1985-ös 75 %-áról a 2013-ra tervezett 39,3 %-ra (7), amely nem éri el az EU teljes GDP-jének 0,45 %-át (8), ugyanakkor az EU-hoz csatlakozó 12 új tagállam miatt a támogatás sokkal szélesebb körben terítődik;

| 9. | ennek fényében úgy véli, hogy a KAP fejlődést mutat, környezettudatosabbá és piacorientáltabbá vált, és jelentős mértékben csökkentette a fejlődő országokra gyakorolt hatását, ugyanakkor támogatja a mezőgazdasági termelőket abban, hogy jó minőségű élelmiszereket állíthassanak elő az európai fogyasztók számára; |
| --- | --- |

9.

ennek fényében úgy véli, hogy a KAP fejlődést mutat, környezettudatosabbá és piacorientáltabbá vált, és jelentős mértékben csökkentette a fejlődő országokra gyakorolt hatását, ugyanakkor támogatja a mezőgazdasági termelőket abban, hogy jó minőségű élelmiszereket állíthassanak elő az európai fogyasztók számára;

Kihívások, amelyekre a 2013 utáni KAP-nak választ kell adnia

| 10. | kiemeli, hogy a mezőgazdaság számára továbbra is az élelmezésbiztonság jelenti a legfontosabb kihívást nem csak uniós, hanem világviszonylatban is, különös tekintettel a fejlődő országokra, mivel az előrejelzések szerint a világ népessége 2050-ig 7 milliárd főről 9 milliárdra nő, és a FAO szerint 2050-re várhatóan megkétszereződik az élelmiszer iránti kereslet (különösen a feltörekvő gazdaságokban, például Kínában vagy Indiában); |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy a mezőgazdaság számára továbbra is az élelmezésbiztonság jelenti a legfontosabb kihívást nem csak uniós, hanem világviszonylatban is, különös tekintettel a fejlődő országokra, mivel az előrejelzések szerint a világ népessége 2050-ig 7 milliárd főről 9 milliárdra nő, és a FAO szerint 2050-re várhatóan megkétszereződik az élelmiszer iránti kereslet (különösen a feltörekvő gazdaságokban, például Kínában vagy Indiában);

| 11. | megerősíti, hogy Európának az eddigiekhez hasonlóan hozzá kell járulnia a globális élelmiszerellátáshoz az igények kielégítésének biztosítása érdekében, amit megnehezít, hogy eközben az éghajlatváltozás miatt egyre inkább tapasztalható a mezőgazdasági tevékenység megszűnése, valamint a vízkészletek és az energiaforrások fogyatkozása, és ez súlyosan korlátozza majd az európai készletek növelésére irányuló lehetőségeket; |
| --- | --- |

11.

megerősíti, hogy Európának az eddigiekhez hasonlóan hozzá kell járulnia a globális élelmiszerellátáshoz az igények kielégítésének biztosítása érdekében, amit megnehezít, hogy eközben az éghajlatváltozás miatt egyre inkább tapasztalható a mezőgazdasági tevékenység megszűnése, valamint a vízkészletek és az energiaforrások fogyatkozása, és ez súlyosan korlátozza majd az európai készletek növelésére irányuló lehetőségeket;

| 12. | megállapítja, hogy a globális energiaválság és a növekvő energiaárak miatt megemelkednek a mezőgazdasági termelés költségei, ami az élelmiszerárak növekedéséhez és piaci árak fokozódó ingadozásához vezet mind a mezőgazdasági termelők, mind pedig a fogyasztók esetében, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az élelmiszerellátás stabilitására, és jelentős mértékben gátolja majd a jelenlegi termelési szintek fenntartására és növelésére való képességet; mindazonáltal úgy véli, hogy növelné a mezőgazdasági és az erdőgazdálkodási ágazat fenntarthatóságát, ha energetikailag önellátóvá válnának; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a globális energiaválság és a növekvő energiaárak miatt megemelkednek a mezőgazdasági termelés költségei, ami az élelmiszerárak növekedéséhez és piaci árak fokozódó ingadozásához vezet mind a mezőgazdasági termelők, mind pedig a fogyasztók esetében, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az élelmiszerellátás stabilitására, és jelentős mértékben gátolja majd a jelenlegi termelési szintek fenntartására és növelésére való képességet; mindazonáltal úgy véli, hogy növelné a mezőgazdasági és az erdőgazdálkodási ágazat fenntarthatóságát, ha energetikailag önellátóvá válnának;

| 13. | úgy véli, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az üvegházhatást okozó gázkibocsátásai csökkentésének folytatásával és a szén-dioxid-megkötés fokozásával jelentős mértékben járuljon hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az üvegházhatást okozó gázkibocsátásai csökkentésének folytatásával és a szén-dioxid-megkötés fokozásával jelentős mértékben járuljon hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez;

| 14. | elismeri, hogy a mezőgazdasági termelés már eddig is jelentős előrelépést ért el az üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentésében, valamint általában a környezetvédelmi problémák kezelésében (vízforrások, talaj, biológiai sokféleség, biomassza stb. kezelése), fenntartja azonban, hogy ezen erőfeszítéseket folytatni kell annak érdekében, hogy a termelési módszerek a fejlődés fenntarthatóbb formáját szolgálják, amely környezetvédelmi és társadalmi, valamint gazdasági értelemben hatékony; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a mezőgazdasági termelés már eddig is jelentős előrelépést ért el az üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentésében, valamint általában a környezetvédelmi problémák kezelésében (vízforrások, talaj, biológiai sokféleség, biomassza stb. kezelése), fenntartja azonban, hogy ezen erőfeszítéseket folytatni kell annak érdekében, hogy a termelési módszerek a fejlődés fenntarthatóbb formáját szolgálják, amely környezetvédelmi és társadalmi, valamint gazdasági értelemben hatékony;

| 15. | emlékeztet arra, hogy eleget kell tenni a fogyasztóknak a garantált élelmiszerbiztonsággal szembeni elvárásainak, továbbá a magasabb szintű normák, a kíméletesebb állattartás és a pénzért cserébe nyújtott érték iránti igényeinek; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy eleget kell tenni a fogyasztóknak a garantált élelmiszerbiztonsággal szembeni elvárásainak, továbbá a magasabb szintű normák, a kíméletesebb állattartás és a pénzért cserébe nyújtott érték iránti igényeinek;

| 16. | úgy véli, hogy a KAP-nak a továbbiakban is megoldást kell kínálnia a művelésből kivont földek, a vidék elnéptelenedésének és a vidéki népesség öregedésének veszélyére, és kézzelfogható segítséget kell nyújtania az ellenük folytatott küzdelemhez, megfelelő finanszírozás és segítségnyújtás létrehozása révén, hogy biztosítható legyen a vidéki közösségek hosszú távú fenntarthatósága az EU-ban; ezért úgy véli, hogy a továbbiakban is szükséges célirányos vidékfejlesztést folytatni a közös agrárpolitikán belül; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a KAP-nak a továbbiakban is megoldást kell kínálnia a művelésből kivont földek, a vidék elnéptelenedésének és a vidéki népesség öregedésének veszélyére, és kézzelfogható segítséget kell nyújtania az ellenük folytatott küzdelemhez, megfelelő finanszírozás és segítségnyújtás létrehozása révén, hogy biztosítható legyen a vidéki közösségek hosszú távú fenntarthatósága az EU-ban; ezért úgy véli, hogy a továbbiakban is szükséges célirányos vidékfejlesztést folytatni a közös agrárpolitikán belül;

| 17. | úgy véli, hogy a KAP-nak haladéktalanul választ kell adnia a gazdasági válságnak a mezőgazdasági vállalkozásokra gyakorolt hatására, például arra, hogy a mezőgazdasági termelők nem jutnak hitelhez, csökken a gazdaságok jövedelme (9), és nő a vidéki munkanélküliség; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a KAP-nak haladéktalanul választ kell adnia a gazdasági válságnak a mezőgazdasági vállalkozásokra gyakorolt hatására, például arra, hogy a mezőgazdasági termelők nem jutnak hitelhez, csökken a gazdaságok jövedelme (9), és nő a vidéki munkanélküliség;

| 18. | rámutat arra, hogy a tagállamoknak eltérő a gazdasági válság kezelésére mozgósítható kapacitása, ez pedig a vidéki régiók közötti növekvő egyenlőtlenségekhez vezethet az EU-ban; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy a tagállamoknak eltérő a gazdasági válság kezelésére mozgósítható kapacitása, ez pedig a vidéki régiók közötti növekvő egyenlőtlenségekhez vezethet az EU-ban;

| 19. | elismeri, hogy a KAP-nak figyelembe kell vennie a mezőgazdaságnak a struktúra és a modernizáció terén fennálló eltérő igényeit a kibővített EU-ban, azzal a céllal, hogy a fejlődés és kohézió azonos szintjét érjék el; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a KAP-nak figyelembe kell vennie a mezőgazdaságnak a struktúra és a modernizáció terén fennálló eltérő igényeit a kibővített EU-ban, azzal a céllal, hogy a fejlődés és kohézió azonos szintjét érjék el;

| 20. | úgy véli, hogy e kihívások fényében a 2013 utáni KAP-ot egy olyan erős, fenntartható, kellő támogatással rendelkező, megbízható és hiteles, több funkciót is betöltő élelmezés- és mezőgazdasági politikába kell ágyazni, amely határozott fellépéssel hatékony és célirányos üzenetet küld a mezőgazdasági termelők számára, és úgy válaszolja meg a vidéki közösségek problémáit, hogy közben a szélesebb társadalmat is szolgálja; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy e kihívások fényében a 2013 utáni KAP-ot egy olyan erős, fenntartható, kellő támogatással rendelkező, megbízható és hiteles, több funkciót is betöltő élelmezés- és mezőgazdasági politikába kell ágyazni, amely határozott fellépéssel hatékony és célirányos üzenetet küld a mezőgazdasági termelők számára, és úgy válaszolja meg a vidéki közösségek problémáit, hogy közben a szélesebb társadalmat is szolgálja;

Egy erős KAP szükségessége 2013 után

A gazdasági igényeknek való megfelelés

| 21. | véleménye szerint az Európa 2020 stratégiára való tekintettel erős és fenntartható közös európai agrárpolitikára van szükség valamennyi európai mezőgazdasági termelő érdekeinek képviselete, valamint a társadalom számára szélesebb körű előnyök biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a KAP-nak lehetővé kell tennie, hogy a mezőgazdaság betöltse szerepét az európai gazdaságban, és biztosítania kell számára a megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy a világpiacon is versenyképessé váljon; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás, a világ egyes részeinek politikai instabilitása, valamint a járványok kitörése vagy más, a termelési kapacitásra nézve hátrányos események összefüggésében az EU stratégiai okokból nem engedheti meg magának, hogy a világ más részeire hagyatkozzon az európai élelmezésbiztonság megteremtése tekintetében; |
| --- | --- |

21.

véleménye szerint az Európa 2020 stratégiára való tekintettel erős és fenntartható közös európai agrárpolitikára van szükség valamennyi európai mezőgazdasági termelő érdekeinek képviselete, valamint a társadalom számára szélesebb körű előnyök biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a KAP-nak lehetővé kell tennie, hogy a mezőgazdaság betöltse szerepét az európai gazdaságban, és biztosítania kell számára a megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy a világpiacon is versenyképessé váljon; úgy véli, hogy az éghajlatváltozás, a világ egyes részeinek politikai instabilitása, valamint a járványok kitörése vagy más, a termelési kapacitásra nézve hátrányos események összefüggésében az EU stratégiai okokból nem engedheti meg magának, hogy a világ más részeire hagyatkozzon az európai élelmezésbiztonság megteremtése tekintetében;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az EU mezőgazdasága az EU gazdaságának központi ágazata marad, amely a termelési-forgalmazási lánc megelőző és a következő szakaszában lévő élelmiszer- és italgyártási piacra gyakorolt multiplikátorhatás révén mind közvetve, mind pedig közvetlenül jelentős mértékben járul hozzá az EU GDP-jéhez és a munkahelyteremtéshez; úgy véli ennélfogva, hogy az erős európai uniós mezőgazdaság és az erős élelmiszer- és italgyártás elválaszthatatlanok, és kölcsönösen hozzájárulnak egymás sikeréhez, különösen az exportpiacokon; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az EU mezőgazdasága az EU gazdaságának központi ágazata marad, amely a termelési-forgalmazási lánc megelőző és a következő szakaszában lévő élelmiszer- és italgyártási piacra gyakorolt multiplikátorhatás révén mind közvetve, mind pedig közvetlenül jelentős mértékben járul hozzá az EU GDP-jéhez és a munkahelyteremtéshez; úgy véli ennélfogva, hogy az erős európai uniós mezőgazdaság és az erős élelmiszer- és italgyártás elválaszthatatlanok, és kölcsönösen hozzájárulnak egymás sikeréhez, különösen az exportpiacokon;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az egyik fő ok, amiért az EU-nak erős KAP-ra van szüksége az, hogy hozzájáruljon az életképes és dinamikus, az európai kulturális sokféleség középpontjában elhelyezkedő vidéki közösségek megőrzéséhez és fejlődéséhez, amelyek nélkülözhetetlenek a fenntartható és kiegyensúlyozott gazdasági-társadalmi fejlődéshez Európa egész területén; meglátása szerint ennek érdekében csökkenteni kell a vidéki és a városi közösségek közötti társadalmi-gazdasági különbségeket, hogy megálljon a művelésből kivont földterületek növekedése és a vidék elnéptelenedése, ami még inkább elszigeteli a vidéki területeket; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az egyik fő ok, amiért az EU-nak erős KAP-ra van szüksége az, hogy hozzájáruljon az életképes és dinamikus, az európai kulturális sokféleség középpontjában elhelyezkedő vidéki közösségek megőrzéséhez és fejlődéséhez, amelyek nélkülözhetetlenek a fenntartható és kiegyensúlyozott gazdasági-társadalmi fejlődéshez Európa egész területén; meglátása szerint ennek érdekében csökkenteni kell a vidéki és a városi közösségek közötti társadalmi-gazdasági különbségeket, hogy megálljon a művelésből kivont földterületek növekedése és a vidék elnéptelenedése, ami még inkább elszigeteli a vidéki területeket;

| 24. | rámutat arra, hogy a fenntartható vidéki népesség biztosítása érdekében hosszú távú politikák segítségével minél előbb vonzóvá kell tenni a fiatal nemzedékek és a nők számára a vidéki térségeket, és új, alternatív gazdasági lehetőségeket kell kínálni számukra; úgy véli, hogy új lehetőségeket kell felkutatni a fiatalok érdeklődésének felkeltése érdekében, például előnyös kölcsönöket és hiteleket kell biztosítani számukra a beruházásokhoz, és el kell ismerni szakmai készségeiket ahhoz, hogy viszonylag könnyen bekapcsolódhassanak a vidéki gazdaságba; elismeri azokat az akadályokat, amelyekkel a fiatal gazdálkodók az ágazatba való belépésükkor szembesülnek, mint például a magas indulási költségek, a földterületek időnként megfizethetetlen ára és a hitelfelvételi lehetőségekhez való hozzáférés nehézsége, különösen nehéz időkben; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy a fenntartható vidéki népesség biztosítása érdekében hosszú távú politikák segítségével minél előbb vonzóvá kell tenni a fiatal nemzedékek és a nők számára a vidéki térségeket, és új, alternatív gazdasági lehetőségeket kell kínálni számukra; úgy véli, hogy új lehetőségeket kell felkutatni a fiatalok érdeklődésének felkeltése érdekében, például előnyös kölcsönöket és hiteleket kell biztosítani számukra a beruházásokhoz, és el kell ismerni szakmai készségeiket ahhoz, hogy viszonylag könnyen bekapcsolódhassanak a vidéki gazdaságba; elismeri azokat az akadályokat, amelyekkel a fiatal gazdálkodók az ágazatba való belépésükkor szembesülnek, mint például a magas indulási költségek, a földterületek időnként megfizethetetlen ára és a hitelfelvételi lehetőségekhez való hozzáférés nehézsége, különösen nehéz időkben;

| 25. | úgy véli, hogy a vidéki munkanélküliség növekedésének kérdését a munkahelyek megőrzésével, minőségi munkahelyek teremtésének előmozdításával, valamint a diverzifikáció és az új jövedelemforrások további lehetőségeinek biztosításával kell rendezni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a vidéki munkanélküliség növekedésének kérdését a munkahelyek megőrzésével, minőségi munkahelyek teremtésének előmozdításával, valamint a diverzifikáció és az új jövedelemforrások további lehetőségeinek biztosításával kell rendezni;

| 26. | emlékeztet arra, hogy – amint azt a Lisszaboni Szerződés 39. cikke is jogosan felveti – a mezőgazdaság olyan speciális ágazat, amelyet hosszú távú termelési ciklus, valamint a piac hiányosságainak többféle típusa – például a piac jelentős ingadozása, a természeti katasztrófáknak való jelentős kitettség, a magas szintű kockázat, a kereslet rugalmasságának hiánya – sújt, továbbá az jellemez, hogy a mezőgazdasági termelőknek inkább az „árelfogadó”, semmint az „ármeghatározó” fél szerepe jut az élelmiszerláncban; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy – amint azt a Lisszaboni Szerződés 39. cikke is jogosan felveti – a mezőgazdaság olyan speciális ágazat, amelyet hosszú távú termelési ciklus, valamint a piac hiányosságainak többféle típusa – például a piac jelentős ingadozása, a természeti katasztrófáknak való jelentős kitettség, a magas szintű kockázat, a kereslet rugalmasságának hiánya – sújt, továbbá az jellemez, hogy a mezőgazdasági termelőknek inkább az „árelfogadó”, semmint az „ármeghatározó” fél szerepe jut az élelmiszerláncban;

| 27. | úgy véli, hogy egyes, többéves termelési cikluson keresztül jelentős tőkebefektetést igénylő mezőgazdasági ágazatok (például tej- és bortermelés, illetve citrusfélék, olíva- és általában a gyümölcstermesztés) esetében új kínálatszabályozó módszerek bevezetésére van szükség; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy egyes, többéves termelési cikluson keresztül jelentős tőkebefektetést igénylő mezőgazdasági ágazatok (például tej- és bortermelés, illetve citrusfélék, olíva- és általában a gyümölcstermesztés) esetében új kínálatszabályozó módszerek bevezetésére van szükség;

| 28. | rámutat arra, hogy – ami a legfontosabb – az európai agrárpolitikának a jövőben is közös politikának kell maradnia, és csupán az EU egészére kiterjedő, kiegyenlített és méltányos, közös célkitűzésekkel és szabályokkal rendelkező, ám bizonyos ágazatok és régiók sajátos jellemzőit elismerő támogatási rendszer biztosíthatja a megfelelő körülményeket a mezőgazdasági termelők számára, valamint az igazságos versenyfeltételekkel rendelkező, megfelelően működő egységes piacot a mezőgazdasági termékek és a termelők számára, ily módon jobb ár-érték arányt érve el, mint az egyes tagállamok újra nemzeti hatáskörbe vont, esetlegesen egymással ellentmondó agrárpolitikái; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy – ami a legfontosabb – az európai agrárpolitikának a jövőben is közös politikának kell maradnia, és csupán az EU egészére kiterjedő, kiegyenlített és méltányos, közös célkitűzésekkel és szabályokkal rendelkező, ám bizonyos ágazatok és régiók sajátos jellemzőit elismerő támogatási rendszer biztosíthatja a megfelelő körülményeket a mezőgazdasági termelők számára, valamint az igazságos versenyfeltételekkel rendelkező, megfelelően működő egységes piacot a mezőgazdasági termékek és a termelők számára, ily módon jobb ár-érték arányt érve el, mint az egyes tagállamok újra nemzeti hatáskörbe vont, esetlegesen egymással ellentmondó agrárpolitikái;

| 29. | úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának biztosítania kell az alábbiak együttes jelenlétét:






  — | magas hozzáadott értékű mezőgazdaság, melynek jó minőségű előállított és feldolgozott termékei erős világpiaci pozíciót biztosítanak; |
| --- | --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a közös agrárpolitikának biztosítania kell az alábbiak együttes jelenlétét:

—

magas hozzáadott értékű mezőgazdaság, melynek jó minőségű előállított és feldolgozott termékei erős világpiaci pozíciót biztosítanak;

| — | regionális piacokra nyitott mezőgazdaság; |
| --- | --- |

—

regionális piacokra nyitott mezőgazdaság;

| — | a helyi piacokra támaszkodó mezőgazdaság, szem előtt tartva, hogy az érintett termelők egy része szerény jövedelemmel rendelkező kistermelő, akik életkoruk, képesítésük, választott életformájuk miatt – különösen a gazdasági visszaesés és a magas munkanélküliség sújtotta időkben – igen nehezen tudnának elhelyezkedni a mezőgazdaságon kívül, ha fel kellene hagyniuk a termelő tevékenységgel; |
| --- | --- |

—

a helyi piacokra támaszkodó mezőgazdaság, szem előtt tartva, hogy az érintett termelők egy része szerény jövedelemmel rendelkező kistermelő, akik életkoruk, képesítésük, választott életformájuk miatt – különösen a gazdasági visszaesés és a magas munkanélküliség sújtotta időkben – igen nehezen tudnának elhelyezkedni a mezőgazdaságon kívül, ha fel kellene hagyniuk a termelő tevékenységgel;

A közjavak terén jelentkező előnyök

| 30. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság által termelt legfontosabb közjó az élelmiszer; elismeri, hogy a mezőgazdasági termelők egy sor olyan közjavat biztosítanak, amelyekért a piac nem részesíti őket ellentételezésben; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók tisztességes ellentételezésben részesüljenek és további ösztönzőket kapjanak a biztonságos és jó minőségű termékek, a jobb állatjóléti körülmények és további környezetvédelmi előnyök nyújtásának folytatásához, ezenkívül ahhoz, hogy Európa-szerte teremtsenek több munkahelyet, a vidék megóvásának érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság által termelt legfontosabb közjó az élelmiszer; elismeri, hogy a mezőgazdasági termelők egy sor olyan közjavat biztosítanak, amelyekért a piac nem részesíti őket ellentételezésben; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók tisztességes ellentételezésben részesüljenek és további ösztönzőket kapjanak a biztonságos és jó minőségű termékek, a jobb állatjóléti körülmények és további környezetvédelmi előnyök nyújtásának folytatásához, ezenkívül ahhoz, hogy Európa-szerte teremtsenek több munkahelyet, a vidék megóvásának érdekében;

| 31. | emlékeztet ezért arra, hogy amennyiben nem folytatnak fenntartható (gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból hosszú távon működőképes) mezőgazdasági termelői tevékenységet az EU-ban, veszélybe kerül a közszolgáltatások biztosítása; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet ezért arra, hogy amennyiben nem folytatnak fenntartható (gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból hosszú távon működőképes) mezőgazdasági termelői tevékenységet az EU-ban, veszélybe kerül a közszolgáltatások biztosítása;

| 32. | elismeri azt, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók generációi alakították ki az EU nagy értékű tájait, és ennélfogva ellentételezésben kell őket részesíteni e tevékenység fenntartható folytatásáért, különösen a hegyvidéki régiókban és a természeti adottságok tekintetében hátrányos helyzetű területeken; úgy véli, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók tevékenyen járulnak hozzá Európa jelentős kulturális értékéhez és vonzerejéhez, így teremtve meg a sikeres vidéki turizmus hátterét; rámutat ugyanakkor, hogy ezt európai regionális politikával és nemzeti eszközökkel kell kiegészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő szinergiahatások révén stabil regionális feltételek alakuljanak ki, amelyek a megfelelően működő mezőgazdaság alapvető előfeltételei; |
| --- | --- |

32.

elismeri azt, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók generációi alakították ki az EU nagy értékű tájait, és ennélfogva ellentételezésben kell őket részesíteni e tevékenység fenntartható folytatásáért, különösen a hegyvidéki régiókban és a természeti adottságok tekintetében hátrányos helyzetű területeken; úgy véli, hogy a mezőgazdasági gazdálkodók tevékenyen járulnak hozzá Európa jelentős kulturális értékéhez és vonzerejéhez, így teremtve meg a sikeres vidéki turizmus hátterét; rámutat ugyanakkor, hogy ezt európai regionális politikával és nemzeti eszközökkel kell kiegészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő szinergiahatások révén stabil regionális feltételek alakuljanak ki, amelyek a megfelelően működő mezőgazdaság alapvető előfeltételei;

| 33. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági gazdálkodóknak rendelkezésére áll a társadalmi szükségletekhez illeszkedő további környezeti hasznok előállításához szükséges potenciál, különösen a talajmegőrzés és -helyreállítás, a helyes vízgazdálkodás és a vízminőség javítása, valamint a mezőgazdasági földterületek biológiai sokféleségének megőrzése terén, továbbá hogy a mezőgazdasági gazdálkodókat ösztönözni kell e tevékenységek ellátására és e célból beruházási támogatást kell biztosítani számukra; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy a mezőgazdasági gazdálkodóknak rendelkezésére áll a társadalmi szükségletekhez illeszkedő további környezeti hasznok előállításához szükséges potenciál, különösen a talajmegőrzés és -helyreállítás, a helyes vízgazdálkodás és a vízminőség javítása, valamint a mezőgazdasági földterületek biológiai sokféleségének megőrzése terén, továbbá hogy a mezőgazdasági gazdálkodókat ösztönözni kell e tevékenységek ellátására és e célból beruházási támogatást kell biztosítani számukra;

| 34. | rámutat arra, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer a közvetlen támogatások nyújtását a jogszabályi követelményekkel való megfeleléstől, valamint a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotban való tartásától teszi függővé, és ez továbbra is egyike a legmegfelelőbb eszközöknek az ökoszisztéma-szolgáltatások biztosításának gazdálkodók általi optimalizálásához és az új környezetvédelmi kihívásokkal való szembenézéshez az alapvető közjavakkal való ellátás biztosítása révén; megjegyzi azonban, hogy a kölcsönös megfeleltetés bevezetése számos adminisztratív és a gazdálkodók hozzájárulásával kapcsolatos problémát vetett fel, akiknek úgy tűnt, hogy elveszítenek bizonyos fokú szabadságot a munkájukban; ezért azt kéri, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények előírásainak egyszerűbb végrehajtási rendszere révén csökkentsék a gazdálkodók adminisztratív terheit; |
| --- | --- |

34.

rámutat arra, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer a közvetlen támogatások nyújtását a jogszabályi követelményekkel való megfeleléstől, valamint a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotban való tartásától teszi függővé, és ez továbbra is egyike a legmegfelelőbb eszközöknek az ökoszisztéma-szolgáltatások biztosításának gazdálkodók általi optimalizálásához és az új környezetvédelmi kihívásokkal való szembenézéshez az alapvető közjavakkal való ellátás biztosítása révén; megjegyzi azonban, hogy a kölcsönös megfeleltetés bevezetése számos adminisztratív és a gazdálkodók hozzájárulásával kapcsolatos problémát vetett fel, akiknek úgy tűnt, hogy elveszítenek bizonyos fokú szabadságot a munkájukban; ezért azt kéri, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények előírásainak egyszerűbb végrehajtási rendszere révén csökkentsék a gazdálkodók adminisztratív terheit;

| 35. | úgy véli, hogy a mezőgazdaság éghajlatra gyakorolt hatása jelentősen mérsékelhető a mezőgazdaságban dolgozók hatékonyabb oktatásával és képzésével, a kutatásból és a fejlesztésből eredő innováció jobb felhasználásával és a mezőgazdasági termelés hatékonyságának javításával; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a mezőgazdaság éghajlatra gyakorolt hatása jelentősen mérsékelhető a mezőgazdaságban dolgozók hatékonyabb oktatásával és képzésével, a kutatásból és a fejlesztésből eredő innováció jobb felhasználásával és a mezőgazdasági termelés hatékonyságának javításával;

| 36. | úgy véli – a rendelkezésre álló legújabb kutatásokkal összhangban –, hogy a közös agrárpolitika és a helyes mezőgazdasági gyakorlatok nélkül a termelés fenntarthatatlan módjai alakulnának ki szerte az EU-ban (szélsőséges mértékben intenzívvé váló termelés a legjobb termőterületeken és egyre több föld kivonása a művelésből a hátrányos helyzetű területeken), súlyos károkat okozva ezzel a környezetnek; ragaszkodik ahhoz, hogy az erős KAP-on keresztül megvalósuló támogatás költsége elhanyagolható azokhoz a költségekhez képest, amelyet a fellépés hiánya és ennek nem kívánt hátrányos következményei jelentenének; |
| --- | --- |

36.

úgy véli – a rendelkezésre álló legújabb kutatásokkal összhangban –, hogy a közös agrárpolitika és a helyes mezőgazdasági gyakorlatok nélkül a termelés fenntarthatatlan módjai alakulnának ki szerte az EU-ban (szélsőséges mértékben intenzívvé váló termelés a legjobb termőterületeken és egyre több föld kivonása a művelésből a hátrányos helyzetű területeken), súlyos károkat okozva ezzel a környezetnek; ragaszkodik ahhoz, hogy az erős KAP-on keresztül megvalósuló támogatás költsége elhanyagolható azokhoz a költségekhez képest, amelyet a fellépés hiánya és ennek nem kívánt hátrányos következményei jelentenének;

A KAP új prioritásai a 21. században

| 37. | úgy véli, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy jelentős mértékben hozzájárulhasson az új EU 2020 stratégia prioritásainak megvalósításához – az éghajlatváltozás kezeléséhez, új munkahelyek létrehozásához a környezetbarát növekedés révén és a megújuló energiával való ellátáshoz –, ugyanakkor biztonságos és kiváló minőségű élelmiszertermékek előállításával folytassa tovább az élelmezésbiztonság megteremtését az európai fogyasztók számára; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy jelentős mértékben hozzájárulhasson az új EU 2020 stratégia prioritásainak megvalósításához – az éghajlatváltozás kezeléséhez, új munkahelyek létrehozásához a környezetbarát növekedés révén és a megújuló energiával való ellátáshoz –, ugyanakkor biztonságos és kiváló minőségű élelmiszertermékek előállításával folytassa tovább az élelmezésbiztonság megteremtését az európai fogyasztók számára;

Igazságos KAP

| 38. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU mezőgazdaságának versenyképesnek kell maradnia a kereskedelmi partnerek és/vagy – különösen a termékminőség, az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem, a szociális szabályozás és az állatjólét tekintetében – a termelőkre az uniós előírásoknál alacsonyabb szintű követelményeket meghatározó országok, illetve ezeknek a kereskedelmet torzító intézkedései ellen folytatott ádáz versenyben; ennélfogva úgy véli, hogy a versenyképesség különböző szinteken (helyi, regionális, belső piac és világpiac) történő javításának a 2013 utáni KAP számára is alapvető fontosságú célkitűzésnek kell maradnia, annak biztosítása érdekében, hogy nagy értékű élelmiszerek és egyéb mezőgazdasági termékek széles skálája álljon az EU rendelkezésére, amelyek továbbra is jelentős részesedéssel rendelkeznek a világpiacon, és tisztességes kereskedelmet és jövedelmező árakat biztosítsanak a mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

38.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU mezőgazdaságának versenyképesnek kell maradnia a kereskedelmi partnerek és/vagy – különösen a termékminőség, az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem, a szociális szabályozás és az állatjólét tekintetében – a termelőkre az uniós előírásoknál alacsonyabb szintű követelményeket meghatározó országok, illetve ezeknek a kereskedelmet torzító intézkedései ellen folytatott ádáz versenyben; ennélfogva úgy véli, hogy a versenyképesség különböző szinteken (helyi, regionális, belső piac és világpiac) történő javításának a 2013 utáni KAP számára is alapvető fontosságú célkitűzésnek kell maradnia, annak biztosítása érdekében, hogy nagy értékű élelmiszerek és egyéb mezőgazdasági termékek széles skálája álljon az EU rendelkezésére, amelyek továbbra is jelentős részesedéssel rendelkeznek a világpiacon, és tisztességes kereskedelmet és jövedelmező árakat biztosítsanak a mezőgazdasági termelők számára;

| 39. | emlékeztet arra, hogy az EU mezőgazdasági termelői a legszigorúbb biztonsági, minőségi és állatjóléti előírásoknak megfelelően állítják elő az élelmiszereket, amiért megfelelő ellentételezésben kell őket részesíteni; úgy véli, hogy a harmadik országokból származó behozataloknak – a WTO által előírt jogok és kötelezettségek tiszteletben tartása mellett – ugyanezen követelményeknek kellene megfelelniük a tisztességes verseny, illetve annak érdekében, hogy a fogyasztók – különösképpen a megbízható nyomon követhetőség alapján – megfelelő tájékoztatás alapján választhassák ki, mely termékeket vásárolják meg; felszólítja a Bizottságot, hogy képviselje az európai gazdálkodók érdekeit az EU nevében tárgyalt több és kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az EU mezőgazdasági termelői a legszigorúbb biztonsági, minőségi és állatjóléti előírásoknak megfelelően állítják elő az élelmiszereket, amiért megfelelő ellentételezésben kell őket részesíteni; úgy véli, hogy a harmadik országokból származó behozataloknak – a WTO által előírt jogok és kötelezettségek tiszteletben tartása mellett – ugyanezen követelményeknek kellene megfelelniük a tisztességes verseny, illetve annak érdekében, hogy a fogyasztók – különösképpen a megbízható nyomon követhetőség alapján – megfelelő tájékoztatás alapján választhassák ki, mely termékeket vásárolják meg; felszólítja a Bizottságot, hogy képviselje az európai gazdálkodók érdekeit az EU nevében tárgyalt több és kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban;

| 40. | ragaszkodik ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelő tevékenység egész Európában való fenntartása alapvető fontosságú abban, hogy fennmaradjon a sokszínű és helyi élelmiszertermelés, biztosítva legyen a vidék társadalmi-gazdasági dinamikája és a foglalkoztatás – különösen a jelenlegi gazdasági válsággal összefüggésben –, valamint a környezet folyamatos megóvása és tájrendezés segítségével elkerülhető legyen a művelésből való kivonás veszélye az EU vidéki területein; ezért úgy véli, hogy a hátrányos helyzetű régióknak meg kell adni a lehetőséget, hogy felülkerekedjenek a sajátos helyzetükből adódó további akadályokon és meghozzák az alkalmazkodáshoz szükséges intézkedéseket; úgy véli, hogy foglalkozni kell az önellátó gazdálkodás jelentette egyedi kihívással; |
| --- | --- |

40.

ragaszkodik ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelő tevékenység egész Európában való fenntartása alapvető fontosságú abban, hogy fennmaradjon a sokszínű és helyi élelmiszertermelés, biztosítva legyen a vidék társadalmi-gazdasági dinamikája és a foglalkoztatás – különösen a jelenlegi gazdasági válsággal összefüggésben –, valamint a környezet folyamatos megóvása és tájrendezés segítségével elkerülhető legyen a művelésből való kivonás veszélye az EU vidéki területein; ezért úgy véli, hogy a hátrányos helyzetű régióknak meg kell adni a lehetőséget, hogy felülkerekedjenek a sajátos helyzetükből adódó további akadályokon és meghozzák az alkalmazkodáshoz szükséges intézkedéseket; úgy véli, hogy foglalkozni kell az önellátó gazdálkodás jelentette egyedi kihívással;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a gazdálkodóknak hosszú távú beruházási kilátásokra és megfelelő bevételekre van szükségük feladataik végrehajtásához; ezért kéri, hogy a mezőgazdasági termelői közösség tisztességes és stabil nyereségének garantálása maradjon az új KAP elsődleges célkitűzése – a fogyasztók számára jó ár-érték arány és méltányos elbánás biztosítása mellett – a versenyképesség agrárszektoron belüli növelésén keresztül és azáltal, hogy a gazdálkodóknak lehetővé teszik tényleges költségeik fedezését és a piac jelzéseire való reagálást; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a gazdálkodóknak hosszú távú beruházási kilátásokra és megfelelő bevételekre van szükségük feladataik végrehajtásához; ezért kéri, hogy a mezőgazdasági termelői közösség tisztességes és stabil nyereségének garantálása maradjon az új KAP elsődleges célkitűzése – a fogyasztók számára jó ár-érték arány és méltányos elbánás biztosítása mellett – a versenyképesség agrárszektoron belüli növelésén keresztül és azáltal, hogy a gazdálkodóknak lehetővé teszik tényleges költségeik fedezését és a piac jelzéseire való reagálást;

| 42. | kéri, hogy hozzanak intézkedéseket az elsődleges termelők és a termelői csoportok igazgatási kapacitásának és az élelmiszerlánc többi gazdasági szereplőjével szembeni tárgyalóerejének megerősítése érdekében, és ösztönzi a különböző szakágak szereplői közötti kapcsolatok megerősítését szolgáló szervezetek létrehozását, amennyiben azok képesek javítani az információáramlást, valamint a fogyasztói kereslet és a kínálat összhangba hozatalát; meglátása szerint ezek a lépések javíthatnák az élelmiszer-ellátási lánc működését és az élelmiszerárak átláthatóságát, valamint segítenének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kérdésének rendezésében annak érdekében, hogy a termelők hozzájussanak a megérdemelt hozzáadott értékhez; úgy véli, hogy e célkitűzések eléréséhez az EU versenyszabályainak kiigazítására vagy tisztázására lehet szükség, hogy azok figyelembe vegyék a mezőgazdasági piacok sajátosságait, feltéve, hogy e módosítások nem hátráltatják az egységes piac megfelelő működését; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy hozzanak intézkedéseket az elsődleges termelők és a termelői csoportok igazgatási kapacitásának és az élelmiszerlánc többi gazdasági szereplőjével szembeni tárgyalóerejének megerősítése érdekében, és ösztönzi a különböző szakágak szereplői közötti kapcsolatok megerősítését szolgáló szervezetek létrehozását, amennyiben azok képesek javítani az információáramlást, valamint a fogyasztói kereslet és a kínálat összhangba hozatalát; meglátása szerint ezek a lépések javíthatnák az élelmiszer-ellátási lánc működését és az élelmiszerárak átláthatóságát, valamint segítenének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok kérdésének rendezésében annak érdekében, hogy a termelők hozzájussanak a megérdemelt hozzáadott értékhez; úgy véli, hogy e célkitűzések eléréséhez az EU versenyszabályainak kiigazítására vagy tisztázására lehet szükség, hogy azok figyelembe vegyék a mezőgazdasági piacok sajátosságait, feltéve, hogy e módosítások nem hátráltatják az egységes piac megfelelő működését;

| 43. | úgy véli, hogy rugalmas és hatékony piacszabályozási intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a KAP jövőbeni keretrendszerében megfelelő biztonsági háló működjön a szélsőséges piaciár-ingadozások elkerülése és nagyobb fokú stabilitás biztosítása érdekében, valamint azért, hogy gyors és hatékony választ lehessen adni az ágazatban jelentkező gazdasági válságokra; álláspontja szerint ezen intézkedéseket kockázatkezelési rendszerrel kell kiegészíteni, amely segít a természeti és egészségügyi katasztrófák következményeinek minimalizálásában; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy rugalmas és hatékony piacszabályozási intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a KAP jövőbeni keretrendszerében megfelelő biztonsági háló működjön a szélsőséges piaciár-ingadozások elkerülése és nagyobb fokú stabilitás biztosítása érdekében, valamint azért, hogy gyors és hatékony választ lehessen adni az ágazatban jelentkező gazdasági válságokra; álláspontja szerint ezen intézkedéseket kockázatkezelési rendszerrel kell kiegészíteni, amely segít a természeti és egészségügyi katasztrófák következményeinek minimalizálásában;

| 44. | úgy véli továbbá, hogy ahhoz, hogy a piacot hatékonyabban lehessen kezelni, és elkerülhetők legyenek a túltermelési válságok, a néhány szektorban rendelkezésre álló, a termelési potenciál kezelésére használatos specifikus eszközöket meg kell tartani a tisztességesség és diszkriminációmentesség elvei alapján; |
| --- | --- |

44.

úgy véli továbbá, hogy ahhoz, hogy a piacot hatékonyabban lehessen kezelni, és elkerülhetők legyenek a túltermelési válságok, a néhány szektorban rendelkezésre álló, a termelési potenciál kezelésére használatos specifikus eszközöket meg kell tartani a tisztességesség és diszkriminációmentesség elvei alapján;

| 45. | kéri a KAP támogatásainak igazságos elosztását, és ragaszkodik ahhoz, hogy ennek mind az új, mind pedig a régi tagállamokban igazságosnak kell lennie a mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

45.

kéri a KAP támogatásainak igazságos elosztását, és ragaszkodik ahhoz, hogy ennek mind az új, mind pedig a régi tagállamokban igazságosnak kell lennie a mezőgazdasági termelők számára;

| 46. | úgy véli, hogy az első pillér alatti közvetlen kifizetések csökkentése katasztrofális következményekkel járna nem csupán a gazdákra, de ugyanolyan mértékben a vidékre, a mezőgazdasággal kapcsolatos közszolgáltatásokra, a fogyasztókra és a társadalomra nézve is, mivel ez utóbbi egésze hasznot húz e támogatásokból; a közvetlen kifizetések ezért alapvető fontosságúak és fenn kell őket tartani, különösen az új tagállamok számára; felhívja a figyelmet a KAP-támogatás csökkentésének a gazdaságok értékére gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatására, főként a banki hitelt törlesztő mezőgazdasági termelőkre nézve komoly következményekre, különösen az európai mezőgazdaságot súlyosan érintő gazdasági válsággal összefüggésben; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az első pillér alatti közvetlen kifizetések csökkentése katasztrofális következményekkel járna nem csupán a gazdákra, de ugyanolyan mértékben a vidékre, a mezőgazdasággal kapcsolatos közszolgáltatásokra, a fogyasztókra és a társadalomra nézve is, mivel ez utóbbi egésze hasznot húz e támogatásokból; a közvetlen kifizetések ezért alapvető fontosságúak és fenn kell őket tartani, különösen az új tagállamok számára; felhívja a figyelmet a KAP-támogatás csökkentésének a gazdaságok értékére gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatására, főként a banki hitelt törlesztő mezőgazdasági termelőkre nézve komoly következményekre, különösen az európai mezőgazdaságot súlyosan érintő gazdasági válsággal összefüggésben;

| 47. | úgy véli, hogy az életképes mezőgazdasági vállalkozások – azáltal, hogy helyi szinten munkahelyeket teremtenek és szolgáltatásokat nyújtanak – alapvető fontosságúak a fellendülésben lévő vidéki közösségek fenntartása szempontjából; úgy véli ezért, hogy a közös agrárpolitikába a helyi közösségeket is be kell vonni annak érdekében, hogy az utóbbiak társadalmi-gazdasági életképességéhez szükséges feltételek adottak legyenek, többek között a családi gazdálkodások megőrzésével, valamint szükség esetén a gazdaságok folyamatos átszervezésével és korszerűsítésével; emlékeztet arra, hogy e tekintetben a diverzifikációs intézkedések és a vidéki infrastruktúrák fejlesztése úgyszintén fontos; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az életképes mezőgazdasági vállalkozások – azáltal, hogy helyi szinten munkahelyeket teremtenek és szolgáltatásokat nyújtanak – alapvető fontosságúak a fellendülésben lévő vidéki közösségek fenntartása szempontjából; úgy véli ezért, hogy a közös agrárpolitikába a helyi közösségeket is be kell vonni annak érdekében, hogy az utóbbiak társadalmi-gazdasági életképességéhez szükséges feltételek adottak legyenek, többek között a családi gazdálkodások megőrzésével, valamint szükség esetén a gazdaságok folyamatos átszervezésével és korszerűsítésével; emlékeztet arra, hogy e tekintetben a diverzifikációs intézkedések és a vidéki infrastruktúrák fejlesztése úgyszintén fontos;

Fenntartható KAP

| 48. | úgy véli, hogy a mezőgazdaságnak vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás kezelésében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak csökkentésével, a szén-dioxid-megkötő kapacitás növelésével és több fenntartható energiaforrás, valamint bioalapú anyagok kifejlesztésével és felhasználásával; úgy véli, hogy az éghajlattal kapcsolatos megfontolásokat, ahol lehetséges, integrálni kell a KAP-intézkedésein keresztül; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a mezőgazdaságnak vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás kezelésében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak csökkentésével, a szén-dioxid-megkötő kapacitás növelésével és több fenntartható energiaforrás, valamint bioalapú anyagok kifejlesztésével és felhasználásával; úgy véli, hogy az éghajlattal kapcsolatos megfontolásokat, ahol lehetséges, integrálni kell a KAP-intézkedésein keresztül;

| 49. | úgy véli, hogy a termelés hatékonysága alapvető fontosságú a szűkös erőforrásokkal való fenntarthatóbb gazdálkodás szempontjából, és hogy a mezőgazdasági termelőknek meg kellene újítaniuk műszaki termelési módszereiket a leghatékonyabb pénzügyi, tudományos és technikai igazgatási eszközök alkalmazásával, amely gazdaságilag, társadalmilag és környezeti szempontból fenntarthatóbb módon segítené elő az élelmiszerek és a megújuló mezőgazdasági anyagok iránti növekvő kereslet kielégítését; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a termelés hatékonysága alapvető fontosságú a szűkös erőforrásokkal való fenntarthatóbb gazdálkodás szempontjából, és hogy a mezőgazdasági termelőknek meg kellene újítaniuk műszaki termelési módszereiket a leghatékonyabb pénzügyi, tudományos és technikai igazgatási eszközök alkalmazásával, amely gazdaságilag, társadalmilag és környezeti szempontból fenntarthatóbb módon segítené elő az élelmiszerek és a megújuló mezőgazdasági anyagok iránti növekvő kereslet kielégítését;

| 50. | Az Európa 2020 stratégia összefüggésében hangsúlyozza, hogy a kutatás-fejlesztés, valamint az új technológiák és a helyes mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása fontos a versenyképesség javítása és a termelés növelése érdekében, miközben csökkentik a peszticidek, műtrágyák, valamint a szűkös erőforrások (például víz, energia) használatát; úgy véli, hogy az új kihívások kezelésére tovább kell ösztönözni a mezőgazdasági innovációba történő befektetéseket, többek között a KAP, valamint az EU kutatási és fejlesztési keretprogramjai segítségével; |
| --- | --- |

50.

Az Európa 2020 stratégia összefüggésében hangsúlyozza, hogy a kutatás-fejlesztés, valamint az új technológiák és a helyes mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása fontos a versenyképesség javítása és a termelés növelése érdekében, miközben csökkentik a peszticidek, műtrágyák, valamint a szűkös erőforrások (például víz, energia) használatát; úgy véli, hogy az új kihívások kezelésére tovább kell ösztönözni a mezőgazdasági innovációba történő befektetéseket, többek között a KAP, valamint az EU kutatási és fejlesztési keretprogramjai segítségével;

| 51. | ennek érdekében mezőgazdaság-tudományi tanácsadók aktív jelenlétét javasolja a régiókban, akik iránymutatást nyújtanak a környezetet kímélő közjavak előállítására törekvő gazdálkodók számára; |
| --- | --- |

51.

ennek érdekében mezőgazdaság-tudományi tanácsadók aktív jelenlétét javasolja a régiókban, akik iránymutatást nyújtanak a környezetet kímélő közjavak előállítására törekvő gazdálkodók számára;

| 52. | úgy véli, hogy biztosítékokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy a biotechnológiát tovább lehessen alkalmazni a mezőgazdaságban anélkül, hogy annak hatása lenne a jelenlegi termelési módszerekre; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy biztosítékokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy a biotechnológiát tovább lehessen alkalmazni a mezőgazdaságban anélkül, hogy annak hatása lenne a jelenlegi termelési módszerekre;

Környezetbarát KAP

| 53. | megjegyzi, hogy a piac eddig nem jutalmazta megfelelően a mezőgazdasági termelőket a környezet és egyéb közjavak védelméért; ezért úgy véli, hogy a KAP-nak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a fenntarthatóságra annak révén, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások optimalizálása és az EU mezőgazdasági földterületeivel való helyes környezetvédelmi erőforrás-gazdálkodás hatékonyságának további javítása céljából megfelelő gazdasági ösztönzőket kínál a mezőgazdasági termelőknek; hangsúlyozza, hogy mindezt anélkül kell elérni, hogy a termelőkre külön pénzügyi vagy bürokratikus terheket rónának; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a piac eddig nem jutalmazta megfelelően a mezőgazdasági termelőket a környezet és egyéb közjavak védelméért; ezért úgy véli, hogy a KAP-nak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a fenntarthatóságra annak révén, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások optimalizálása és az EU mezőgazdasági földterületeivel való helyes környezetvédelmi erőforrás-gazdálkodás hatékonyságának további javítása céljából megfelelő gazdasági ösztönzőket kínál a mezőgazdasági termelőknek; hangsúlyozza, hogy mindezt anélkül kell elérni, hogy a termelőkre külön pénzügyi vagy bürokratikus terheket rónának;

| 54. | úgy véli, hogy a termelési tényezőknek az ismeretek fejlődéséből adódó javulása következtében a mezőgazdasági gazdálkodók megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy hozzájáruljanak a környezetbarát növekedéshez, és a környezetbarát energia olyan formáinak kifejlesztésén keresztül járuljanak hozzá az energiaválság leküzdéséhez, mint a biomassza, biohulladék, biogáz, második generációs bioüzemanyagok és a kis léptékben alkalmazott szél-, nap- és vízenergia, ami szintén elősegíti új környezetbarát munkalehetőségek megteremtését; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a termelési tényezőknek az ismeretek fejlődéséből adódó javulása következtében a mezőgazdasági gazdálkodók megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy hozzájáruljanak a környezetbarát növekedéshez, és a környezetbarát energia olyan formáinak kifejlesztésén keresztül járuljanak hozzá az energiaválság leküzdéséhez, mint a biomassza, biohulladék, biogáz, második generációs bioüzemanyagok és a kis léptékben alkalmazott szél-, nap- és vízenergia, ami szintén elősegíti új környezetbarát munkalehetőségek megteremtését;

Egységes és egyszerű szakpolitika

| 55. | kiemeli, hogy a közös agrárpolitika minden eddiginél fontosabbá vált annak biztosításában, hogy a jól működő egységes piacon szavatolva legyen az élelmiszer-ellátás, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, valamint a termékbiztonsággal és az állatok jólétével kapcsolatos legmagasabb szintű közös normák határokon átnyúló dimenziója; |
| --- | --- |

55.

kiemeli, hogy a közös agrárpolitika minden eddiginél fontosabbá vált annak biztosításában, hogy a jól működő egységes piacon szavatolva legyen az élelmiszer-ellátás, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, valamint a termékbiztonsággal és az állatok jólétével kapcsolatos legmagasabb szintű közös normák határokon átnyúló dimenziója;

| 56. | úgy véli, hogy az új KAP-nak egy egyszerűsített támogatási rendszer segítségével egyszerűen igazgathatónak és átláthatónak kell lennie, továbbá csökkentenie kell a bürokráciát és a termelőkre, különösen a kistermelőkre nehezedő adminisztratív terheket annak érdekében, hogy ez utóbbiak fő feladatukra, a jó minőségű mezőgazdasági termékek előállítására összpontosíthassanak; véleménye szerint ezt többek között olyan, az eredményekről kötött megállapodásokhoz, egyszerű szerződésekhez és többéves kifizetésekhez hasonló teljesítési eszközök felé való elmozdulással lehet elérni, amelyek meghatározzák a célokat és a termelőkre bízzák, hogy a célok teljesítése érdekében kiválasszák saját termelési rendszerüket; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy az új KAP-nak egy egyszerűsített támogatási rendszer segítségével egyszerűen igazgathatónak és átláthatónak kell lennie, továbbá csökkentenie kell a bürokráciát és a termelőkre, különösen a kistermelőkre nehezedő adminisztratív terheket annak érdekében, hogy ez utóbbiak fő feladatukra, a jó minőségű mezőgazdasági termékek előállítására összpontosíthassanak; véleménye szerint ezt többek között olyan, az eredményekről kötött megállapodásokhoz, egyszerű szerződésekhez és többéves kifizetésekhez hasonló teljesítési eszközök felé való elmozdulással lehet elérni, amelyek meghatározzák a célokat és a termelőkre bízzák, hogy a célok teljesítése érdekében kiválasszák saját termelési rendszerüket;

| 57. | megfelelő intézkedések meghozatalára szólít fel ahhoz, hogy érthetővé váljon nem csak a gazdálkodók, hanem egész Európa polgárai számára, hogy miből áll a KAP, és hogy átlátható tájékoztatás álljon rendelkezésre a kitűzött célokról, a hozzáférhető eszközökről és a KAP végrehajtásából előreláthatóan származó jótékony hatásokról; |
| --- | --- |

57.

megfelelő intézkedések meghozatalára szólít fel ahhoz, hogy érthetővé váljon nem csak a gazdálkodók, hanem egész Európa polgárai számára, hogy miből áll a KAP, és hogy átlátható tájékoztatás álljon rendelkezésre a kitűzött célokról, a hozzáférhető eszközökről és a KAP végrehajtásából előreláthatóan származó jótékony hatásokról;

| 58. | úgy véli, hogy a Bizottságnak egy arányosabb és kockázatalapú megközelítéssel kell rendelkeznie a szabályozási ellenőrzések alkalmazása, a megfelelőségi ellenőrzések lefolytatása, valamint a pénzügyi korrekciók előírása tekintetében; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a Bizottságnak egy arányosabb és kockázatalapú megközelítéssel kell rendelkeznie a szabályozási ellenőrzések alkalmazása, a megfelelőségi ellenőrzések lefolytatása, valamint a pénzügyi korrekciók előírása tekintetében;

| 59. | kéri, hogy bocsássanak az Európai Parlament rendelkezésére azonnali, friss információkat a mezőgazdasági költségvetés aktuális állapotáról; |
| --- | --- |

59.

kéri, hogy bocsássanak az Európai Parlament rendelkezésére azonnali, friss információkat a mezőgazdasági költségvetés aktuális állapotáról;

Az igazságos, környezetbarát és fenntartható KAP

| 60. | sürgeti a KAP újratervezését, hogy az – összhangban az Európai Tanács tavaszi ülésének az Európa 2020 stratégiáról szóló következtetésével – intelligens, inkluzív és környezetbarát növekedést biztosító eszközöket nyújtson; |
| --- | --- |

60.

sürgeti a KAP újratervezését, hogy az – összhangban az Európai Tanács tavaszi ülésének az Európa 2020 stratégiáról szóló következtetésével – intelligens, inkluzív és környezetbarát növekedést biztosító eszközöket nyújtson;

| 61. | elismeri a KAP meglévő és új prioritásainak széles körét, és megjegyzi, hogy az új tagállamok az Európai Unióhoz való csatlakozásukkor joggal számítottak arra, hogy a KAP által nyújtott támogatás idővel összehasonlítható szintre kerül a régi tagállamoknak nyújtott támogatással; az új kihívások kezelése és a megreformált KAP prioritásainak teljesítése érdekében kéri, hogy a KAP számára a 2013. évi költségvetésben elkülönített összeget tartsák legalább ugyanazon a szinten a következő pénzügyi programozási időszakban; |
| --- | --- |

61.

elismeri a KAP meglévő és új prioritásainak széles körét, és megjegyzi, hogy az új tagállamok az Európai Unióhoz való csatlakozásukkor joggal számítottak arra, hogy a KAP által nyújtott támogatás idővel összehasonlítható szintre kerül a régi tagállamoknak nyújtott támogatással; az új kihívások kezelése és a megreformált KAP prioritásainak teljesítése érdekében kéri, hogy a KAP számára a 2013. évi költségvetésben elkülönített összeget tartsák legalább ugyanazon a szinten a következő pénzügyi programozási időszakban;

| 62. | kéri, hogy a KAP költségvetését lássák el az év végi rugalmasságot lehetővé tevő mechanizmussal, hogy az el nem költött összegeket tovább lehessen vinni, és újból ki lehessen osztani a következő évre; |
| --- | --- |

62.

kéri, hogy a KAP költségvetését lássák el az év végi rugalmasságot lehetővé tevő mechanizmussal, hogy az el nem költött összegeket tovább lehessen vinni, és újból ki lehessen osztani a következő évre;

| 63. | ragaszkodik ahhoz, hogy a KAP-ot nem szabad újra nemzeti hatáskörbe vonni, ezért úgy véli, hogy a közvetlen támogatást továbbra is teljes mértékben az EU költségvetéséből kell finanszírozni, így utasítva el mindenfajta további társfinanszírozást, amely sérthetné az EU egységes piacán belüli tisztességes versenyt; |
| --- | --- |

63.

ragaszkodik ahhoz, hogy a KAP-ot nem szabad újra nemzeti hatáskörbe vonni, ezért úgy véli, hogy a közvetlen támogatást továbbra is teljes mértékben az EU költségvetéséből kell finanszírozni, így utasítva el mindenfajta további társfinanszírozást, amely sérthetné az EU egységes piacán belüli tisztességes versenyt;

| 64. | kéri a KAP forrásainak az EU mezőgazdasági termelői közötti igazságos elosztását; emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági termelésnek az EU-n belüli sokfélesége miatt objektív kritériumokat kell megállapítani az elosztás igazságos rendszerének kialakításához; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések hozzájárulnak a közjavak biztosításához, segítenek a termelők bevételeinek stabilizálásában és biztosítékot jelentenek a kockázatok ellen, részben biztosítva a társadalmilag kívánatos magas életszínvonalat az EU-ban, valamint a vámjellegű akadályok folyamatos csökkentését, illetve támogatva a piaci ellentételezésben nem részesülő alapvető közjavak biztosítását;






  — | úgy véli, hogy a közvetlen támogatási összegeknek a tagállamok közötti elosztásában jelentkező eltérések mérséklése, valamint az európai mezőgazdaságot jellemző sokféle gazdálkodási mód tükrözése érdekében a hektáralapú elszámolás önmagában nem elegendő, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további objektív kritériumokra, továbbá a mezőgazdasági ágazat összetettségének és a tagállamok közötti különbségeknek figyelembe vételével értékelje azok lehetséges hatásait a kiegyensúlyozottabb elosztás elérése céljából; |
| --- | --- | --- |

64.

kéri a KAP forrásainak az EU mezőgazdasági termelői közötti igazságos elosztását; emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági termelésnek az EU-n belüli sokfélesége miatt objektív kritériumokat kell megállapítani az elosztás igazságos rendszerének kialakításához; hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések hozzájárulnak a közjavak biztosításához, segítenek a termelők bevételeinek stabilizálásában és biztosítékot jelentenek a kockázatok ellen, részben biztosítva a társadalmilag kívánatos magas életszínvonalat az EU-ban, valamint a vámjellegű akadályok folyamatos csökkentését, illetve támogatva a piaci ellentételezésben nem részesülő alapvető közjavak biztosítását;

—

úgy véli, hogy a közvetlen támogatási összegeknek a tagállamok közötti elosztásában jelentkező eltérések mérséklése, valamint az európai mezőgazdaságot jellemző sokféle gazdálkodási mód tükrözése érdekében a hektáralapú elszámolás önmagában nem elegendő, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további objektív kritériumokra, továbbá a mezőgazdasági ágazat összetettségének és a tagállamok közötti különbségeknek figyelembe vételével értékelje azok lehetséges hatásait a kiegyensúlyozottabb elosztás elérése céljából;

| — | kéri egyértelmű, igazságos és objektív kritériumok meghatározását a vidékfejlesztési célkitűzések forrásainak felosztásához; |
| --- | --- |

—

kéri egyértelmű, igazságos és objektív kritériumok meghatározását a vidékfejlesztési célkitűzések forrásainak felosztásához;

| 65. | úgy véli, hogy a következő pénzügyi programozási időszakban a közvetlen támogatásnak a területalapú támogatás felé kell elmozdulnia valamennyi tagállam esetében; ehhez megfelelő átállási idő állna rendelkezésre, elegendő rugalmasságot biztosítva a még mindig a régi kifizetési rendszert alkalmazó termelők és mezőgazdasági struktúrák számára a változásokhoz való alkalmazkodáshoz, és a támogatás elosztásának túlságosan radikális módon történő átalakításának elkerüléséhez, a tagállamok közötti kiegyensúlyozott elosztás gyors elérésének sérelme nélkül; megállapítja, hogy a korábbi alapról való átállás sajátos kihívást jelenthet a viszonylag nagy kiterjedésű úgynevezett „puszta területekkel” (olyan támogatásra jogosult terület, amely után nem igényeltek támogatást) rendelkező tagállamok számára; kéri, hogy a jövőbeni támogatás kialakításakor a legteljesebb mértékben vegyék figyelembe e régiók szükségleteit; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak és a régióknak továbbra is olyan rugalmas módon kell folytatniuk a saját területalapú támogatási rendszereik regionalizálását, hogy az saját konkrét prioritásaikat tükrözze, betartva ugyanakkor a tisztességes verseny elvét a belső piacon; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a következő pénzügyi programozási időszakban a közvetlen támogatásnak a területalapú támogatás felé kell elmozdulnia valamennyi tagállam esetében; ehhez megfelelő átállási idő állna rendelkezésre, elegendő rugalmasságot biztosítva a még mindig a régi kifizetési rendszert alkalmazó termelők és mezőgazdasági struktúrák számára a változásokhoz való alkalmazkodáshoz, és a támogatás elosztásának túlságosan radikális módon történő átalakításának elkerüléséhez, a tagállamok közötti kiegyensúlyozott elosztás gyors elérésének sérelme nélkül; megállapítja, hogy a korábbi alapról való átállás sajátos kihívást jelenthet a viszonylag nagy kiterjedésű úgynevezett „puszta területekkel” (olyan támogatásra jogosult terület, amely után nem igényeltek támogatást) rendelkező tagállamok számára; kéri, hogy a jövőbeni támogatás kialakításakor a legteljesebb mértékben vegyék figyelembe e régiók szükségleteit; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak és a régióknak továbbra is olyan rugalmas módon kell folytatniuk a saját területalapú támogatási rendszereik regionalizálását, hogy az saját konkrét prioritásaikat tükrözze, betartva ugyanakkor a tisztességes verseny elvét a belső piacon;

| 66. | úgy véli, hogy nem szabad visszatérni arra, hogy a termeléssel összekapcsolt támogatások jelentsék az irányadó elvet a KAP alkalmazása során; úgy véli azonban, hogy – figyelembe véve a KAP állapotfelmérését követő döntések nyomán a korábbi támogatási modellről a területalapú támogatási modellre való átállást – megfelelő mozgásteret kell hagyni a tagállamok számára; úgy véli, hogy e rugalmasság lehetővé teszi majd a tagállamok számára, hogy kielégíthessék a területükre jellemző sajátos szükségleteket, és hogy megelőzhessék a termelés teljes leállását, illetve a mezőgazdasági termelés sokszínűségének csökkenését; úgy véli, hogy e mozgástér – a WTO követelményeinek megfelelően – a sérülékeny mezőgazdasági ágazatok és területek, valamint környezetvédelmi szempontból érzékeny területek esetében – termeléshez kötött maximalizált támogatások formájában valósulhatna meg, tisztességes versenyfeltételeket biztosítva a termelőknek az egész Unióban; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy nem szabad visszatérni arra, hogy a termeléssel összekapcsolt támogatások jelentsék az irányadó elvet a KAP alkalmazása során; úgy véli azonban, hogy – figyelembe véve a KAP állapotfelmérését követő döntések nyomán a korábbi támogatási modellről a területalapú támogatási modellre való átállást – megfelelő mozgásteret kell hagyni a tagállamok számára; úgy véli, hogy e rugalmasság lehetővé teszi majd a tagállamok számára, hogy kielégíthessék a területükre jellemző sajátos szükségleteket, és hogy megelőzhessék a termelés teljes leállását, illetve a mezőgazdasági termelés sokszínűségének csökkenését; úgy véli, hogy e mozgástér – a WTO követelményeinek megfelelően – a sérülékeny mezőgazdasági ágazatok és területek, valamint környezetvédelmi szempontból érzékeny területek esetében – termeléshez kötött maximalizált támogatások formájában valósulhatna meg, tisztességes versenyfeltételeket biztosítva a termelőknek az egész Unióban;

| 67. | megállapítja, hogy az igazságos és fenntarthatóbb KAP érdekében a következő központi és kulcsfontosságú építőkövekre van szükség: élelmezésbiztonság és tisztességes kereskedelem, fenntarthatóság, európai mezőgazdaság, élelmiszer-minőség, biológiai sokféleség és környezetvédelem, valamint környezetbarát növekedés; úgy véli, hogy meg kell tartani a két pilléren nyugvó rendszert, amelynek ugyanakkor el kell kerülnie a politikai célkitűzések és eszközök megkettőzését, és tükröznie kell a fentiekben meghatározott építőkövek tartalmát; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy az igazságos és fenntarthatóbb KAP érdekében a következő központi és kulcsfontosságú építőkövekre van szükség: élelmezésbiztonság és tisztességes kereskedelem, fenntarthatóság, európai mezőgazdaság, élelmiszer-minőség, biológiai sokféleség és környezetvédelem, valamint környezetbarát növekedés; úgy véli, hogy meg kell tartani a két pilléren nyugvó rendszert, amelynek ugyanakkor el kell kerülnie a politikai célkitűzések és eszközök megkettőzését, és tükröznie kell a fentiekben meghatározott építőkövek tartalmát;

| 68. | úgy véli, hogy az egyszerűsítés, az egyértelműség és a közös álláspont érdekében a KAP összes prioritásának finanszírozását a reform kezdetétől fogva össze kell egyeztetni; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy az egyszerűsítés, az egyértelműség és a közös álláspont érdekében a KAP összes prioritásának finanszírozását a reform kezdetétől fogva össze kell egyeztetni;

Élelmiszerbiztonság és tisztességes kereskedelem

| 69. | fenntartja, hogy a mezőgazdasági üzemek életképessége és a gazdálkodók jó életminősége elengedhetetlen a mezőgazdasági tevékenység fenntartásához; úgy véli ezért, hogy az európai mezőgazdasági termelési modell társadalmi és gazdasági fenntarthatóságának garantálása érdekében az EU valamennyi mezőgazdasági termelőjének alapszintű, az EU által finanszírozott, területalapú közvetlen támogatást kell kapnia, amelynek biztosítania kell az európai fogyasztók alapvető élelmezésbiztonságát, lehetővé kell tennie a mezőgazdasági termelők számára versenyképes, jó minőségű élelmiszerek termelését, és amelynek Európa-szerte biztosítania kell a mezőgazdasági termelői tevékenység folytatását és a vidéki területeken való foglalkoztatás ösztönzését, valamint az alapszintű közjavak biztosítását a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra, valamint a magas szintű minőségi és állatjóléti normákra vonatkozó kölcsönös megfeleltetési követelmények révén; |
| --- | --- |

69.

fenntartja, hogy a mezőgazdasági üzemek életképessége és a gazdálkodók jó életminősége elengedhetetlen a mezőgazdasági tevékenység fenntartásához; úgy véli ezért, hogy az európai mezőgazdasági termelési modell társadalmi és gazdasági fenntarthatóságának garantálása érdekében az EU valamennyi mezőgazdasági termelőjének alapszintű, az EU által finanszírozott, területalapú közvetlen támogatást kell kapnia, amelynek biztosítania kell az európai fogyasztók alapvető élelmezésbiztonságát, lehetővé kell tennie a mezőgazdasági termelők számára versenyképes, jó minőségű élelmiszerek termelését, és amelynek Európa-szerte biztosítania kell a mezőgazdasági termelői tevékenység folytatását és a vidéki területeken való foglalkoztatás ösztönzését, valamint az alapszintű közjavak biztosítását a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra, valamint a magas szintű minőségi és állatjóléti normákra vonatkozó kölcsönös megfeleltetési követelmények révén;

| 70. | kéri, hogy a minimumtevékenységre vonatkozó előírások útján a kölcsönös megfeleltetés szabályaiban írják elő azt az abszolút követelményt, hogy csak az aktív mezőgazdasági termelést lehessen támogatni, cserébe pedig a kifizetés és az arányosság legyen a szabályok végrehajtásának kulcsfontosságú elve; |
| --- | --- |

70.

kéri, hogy a minimumtevékenységre vonatkozó előírások útján a kölcsönös megfeleltetés szabályaiban írják elő azt az abszolút követelményt, hogy csak az aktív mezőgazdasági termelést lehessen támogatni, cserébe pedig a kifizetés és az arányosság legyen a szabályok végrehajtásának kulcsfontosságú elve;

Fenntarthatóság

| 71. | úgy véli, hogy az EU által finanszírozott, kiegészítő jellegű támogatást kell egyszerű többéves szerződések formájában a mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátani, amely támogatná őket a szén-dioxid-kibocsátásuk termelési egységre vetített csökkentéséért és/vagy a szén-dioxidnak a talajban fenntartható termelési módszerek alkalmazásával és a hosszú ideig eltartható mezőgazdasági anyagok előállításakor felhasználható biomassza előállításával történő megkötése növeléséért; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy az EU által finanszírozott, kiegészítő jellegű támogatást kell egyszerű többéves szerződések formájában a mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátani, amely támogatná őket a szén-dioxid-kibocsátásuk termelési egységre vetített csökkentéséért és/vagy a szén-dioxidnak a talajban fenntartható termelési módszerek alkalmazásával és a hosszú ideig eltartható mezőgazdasági anyagok előállításakor felhasználható biomassza előállításával történő megkötése növeléséért;

| 72. | megjegyzi, hogy ez kétszeres előnnyel járna, mivel alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátás és/vagy hatékonyságnövelés révén a környezetvédelem és a gazdaság szempontjából fenntarthatóbbá tenné az EU mezőgazdaságát, és biztosítaná azt is, hogy a mezőgazdasági termelőknek pénzügyi előnye származzon a szén-dioxid megkötéséből a földjükön, és azonos megítélés alá esnének az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében lévő más iparágakkal; kéri az egyértelmű és mérhető kritériumok és célok megfelelő meghatározását, hogy a lehető leghamarabb sor kerülhessen a támogatások szétosztására minden tagállamban; |
| --- | --- |

72.

megjegyzi, hogy ez kétszeres előnnyel járna, mivel alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátás és/vagy hatékonyságnövelés révén a környezetvédelem és a gazdaság szempontjából fenntarthatóbbá tenné az EU mezőgazdaságát, és biztosítaná azt is, hogy a mezőgazdasági termelőknek pénzügyi előnye származzon a szén-dioxid megkötéséből a földjükön, és azonos megítélés alá esnének az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében lévő más iparágakkal; kéri az egyértelmű és mérhető kritériumok és célok megfelelő meghatározását, hogy a lehető leghamarabb sor kerülhessen a támogatások szétosztására minden tagállamban;

Európai mezőgazdaság

| 73. | kéri a mezőgazdasági termelőket a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken, többek között például a hegyvidéki, környezetvédelmi szempontból érzékeny és/vagy az éghajlatváltozás által leginkább érintett, illetve a legkülső régiókban található területeken folytatott termelésért ellentételező konkrét intézkedések folytatódjanak annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelői tevékenység, a földgazdálkodás és a helyi élelmiszertermelés EU-szerte folytatódjon, így csökkentve a földek művelésből való kivonásának veszélyét, biztosítva a kiegyensúlyozott területi gazdálkodást szerte az EU-ban, valamint garantálva a mezőgazdasági termelés racionális fejlesztését; |
| --- | --- |

73.

kéri a mezőgazdasági termelőket a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken, többek között például a hegyvidéki, környezetvédelmi szempontból érzékeny és/vagy az éghajlatváltozás által leginkább érintett, illetve a legkülső régiókban található területeken folytatott termelésért ellentételező konkrét intézkedések folytatódjanak annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelői tevékenység, a földgazdálkodás és a helyi élelmiszertermelés EU-szerte folytatódjon, így csökkentve a földek művelésből való kivonásának veszélyét, biztosítva a kiegyensúlyozott területi gazdálkodást szerte az EU-ban, valamint garantálva a mezőgazdasági termelés racionális fejlesztését;

| 74. | úgy véli, hogy a hátrányos helyzetű területekre vonatkozó rendszer (LFA-rendszer) bármiféle – különösen az LFA-területek kijelölési és besorolási módját illető – reformjának figyelembe kell vennie a mezőgazdasági termelők által az EU valamennyi térségében tapasztalt nehézségeket, amelyek a különböző biofizikai és éghajlati feltételek függvényében igen eltérőek lehetnek. Véleménye szerint kellő átállási időszakot kell biztosítani azon területek számára, amelyeket kivonnak bármilyen új szabály hatálya alól; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a hátrányos helyzetű területekre vonatkozó rendszer (LFA-rendszer) bármiféle – különösen az LFA-területek kijelölési és besorolási módját illető – reformjának figyelembe kell vennie a mezőgazdasági termelők által az EU valamennyi térségében tapasztalt nehézségeket, amelyek a különböző biofizikai és éghajlati feltételek függvényében igen eltérőek lehetnek. Véleménye szerint kellő átállási időszakot kell biztosítani azon területek számára, amelyeket kivonnak bármilyen új szabály hatálya alól;

| 75. | felhívja a figyelmet a városkörnyéki területeken a mezőgazdasági termelők által betöltött különleges szerepre, ahol súlyos nyomás nehezedhet a vidéki és mezőgazdasági erőforrásokra; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a városi lakosság közelében az élelmiszerek és a közjavak termelését; |
| --- | --- |

75.

felhívja a figyelmet a városkörnyéki területeken a mezőgazdasági termelők által betöltött különleges szerepre, ahol súlyos nyomás nehezedhet a vidéki és mezőgazdasági erőforrásokra; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a városi lakosság közelében az élelmiszerek és a közjavak termelését;

Élelmiszerminőség

| 76. | hangsúlyozza, hogy a KAP-ban az élelmiszerek minőségével kapcsolatos – beleértve a földrajzi jelzésekre (OEM/OFJ/HKT) vonatkozó – politika kialakításának prioritást kell élveznie, amelyet el kell mélyíteni és meg kell erősíteni az EU e területen betöltött vezető pozíciójának fenntartása érdekében; véleménye szerint e minőségi termékek esetében engedélyezni kell egyedi irányítási, védelmi és támogatási eszközök alkalmazását, amelyek lehetővé teszik e termékek harmonikus fejlesztését és az európai mezőgazdaság fenntartható növekedéséhez és versenyképességéhez való további jelentős hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a KAP-ban az élelmiszerek minőségével kapcsolatos – beleértve a földrajzi jelzésekre (OEM/OFJ/HKT) vonatkozó – politika kialakításának prioritást kell élveznie, amelyet el kell mélyíteni és meg kell erősíteni az EU e területen betöltött vezető pozíciójának fenntartása érdekében; véleménye szerint e minőségi termékek esetében engedélyezni kell egyedi irányítási, védelmi és támogatási eszközök alkalmazását, amelyek lehetővé teszik e termékek harmonikus fejlesztését és az európai mezőgazdaság fenntartható növekedéséhez és versenyképességéhez való további jelentős hozzájárulásukat;

Biológiai sokféleség és környezetvédelem

| 77. | úgy véli, hogy a termelők költséghatékony módon tudnak hozzájárulni a biológiai sokféleség megőrzéséhez, a környezet védelméhez, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és hatásainak mérsékléséhez, ezért ezt tovább kell ösztönözni; kéri, hogy a KAP a mezőgazdasági területek túlnyomó többsége esetében teremtsen lehetőséget arra, hogy e területekre is vonatkozzanak a mezőgazdasági termelőket a további ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásáért jutalmazó agrár-környezetvédelmi rendszerek, ösztönözve a fenntarthatóbb, alacsony ráfordítást igénylő modelleket, például a biogazdálkodást, az integrált mezőgazdaságot, a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást és a fenntartható intenzív mezőgazdasági gyakorlatokat; úgy véli, hogy valamennyi ilyen vidékfejlesztési intézkedésnek társfinanszírozásban, szükség esetén megnövelt költségvetéssel kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy a termelők költséghatékony módon tudnak hozzájárulni a biológiai sokféleség megőrzéséhez, a környezet védelméhez, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és hatásainak mérsékléséhez, ezért ezt tovább kell ösztönözni; kéri, hogy a KAP a mezőgazdasági területek túlnyomó többsége esetében teremtsen lehetőséget arra, hogy e területekre is vonatkozzanak a mezőgazdasági termelőket a további ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásáért jutalmazó agrár-környezetvédelmi rendszerek, ösztönözve a fenntarthatóbb, alacsony ráfordítást igénylő modelleket, például a biogazdálkodást, az integrált mezőgazdaságot, a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást és a fenntartható intenzív mezőgazdasági gyakorlatokat; úgy véli, hogy valamennyi ilyen vidékfejlesztési intézkedésnek társfinanszírozásban, szükség esetén megnövelt költségvetéssel kell megvalósulnia;

Környezetbarát növekedés

| 78. | úgy véli, hogy a környezetbarát növekedésnek kell az új vidékfejlesztési stratégia középpontjában állnia, amely a környezetbarát munkahelyek létrehozására összpontosít a következők révén:






  — | helyi dinamikus eszközök kifejlesztése, például helyi marketing, helyi feldolgozás, a projektek támogatása a helyi gazdálkodási ágazat összes érintettje bevonásával |
| --- | --- | --- |

78.

úgy véli, hogy a környezetbarát növekedésnek kell az új vidékfejlesztési stratégia középpontjában állnia, amely a környezetbarát munkahelyek létrehozására összpontosít a következők révén:

—

helyi dinamikus eszközök kifejlesztése, például helyi marketing, helyi feldolgozás, a projektek támogatása a helyi gazdálkodási ágazat összes érintettje bevonásával

| — | biomasszán, biohulladékon és biogázon, valamint a megújuló energia kis léptékben való hasznosításán alapuló energiatermelés kialakítása, valamint a második generációs bioüzemanyagok, mezőgazdasági anyagok és a környezetbarát vegyi termékek előállításának ösztönzése |
| --- | --- |

—

biomasszán, biohulladékon és biogázon, valamint a megújuló energia kis léptékben való hasznosításán alapuló energiatermelés kialakítása, valamint a második generációs bioüzemanyagok, mezőgazdasági anyagok és a környezetbarát vegyi termékek előállításának ösztönzése

| — | az új kutatási és fejlesztési technikákba való befektetés az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése érdekében |
| --- | --- |

—

az új kutatási és fejlesztési technikákba való befektetés az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése érdekében

| — | az új technológiai megoldások alkalmazásával kapcsolatos képzés és tanácsadás biztosítása a mezőgazdasági termelőknek és a termelésbe bekapcsolódó fiatal mezőgazdasági termelők támogatása, |
| --- | --- |

—

az új technológiai megoldások alkalmazásával kapcsolatos képzés és tanácsadás biztosítása a mezőgazdasági termelőknek és a termelésbe bekapcsolódó fiatal mezőgazdasági termelők támogatása,

| 79. | úgy véli, hogy a KAP kulcsfontosságú építőköveinek megerősítéséhez megfelelő védőhálót kell kialakítani; úgy véli, hogy ennek a védőhálónak megfelelően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy ne érjék váratlanul a piaci fejlemények, és olyan, a szélsőséges ingadozásokkor alkalmazható, valamint a válságokkal szembeni gyorsreagálású eszközként aktiválható eszközöket is tartalmaz, mint például a magán- és közraktározás, a piaci beavatkozás, vagy a piactisztítás; úgy véli, hogy ebből a célból költségvetési tartalékként egy speciális tételt kell elkülöníteni az EU költségvetésében, amely gyorsan aktiválható lehetne az esetleg bekövetkező válsághelyzetek során; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a KAP kulcsfontosságú építőköveinek megerősítéséhez megfelelő védőhálót kell kialakítani; úgy véli, hogy ennek a védőhálónak megfelelően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy ne érjék váratlanul a piaci fejlemények, és olyan, a szélsőséges ingadozásokkor alkalmazható, valamint a válságokkal szembeni gyorsreagálású eszközként aktiválható eszközöket is tartalmaz, mint például a magán- és közraktározás, a piaci beavatkozás, vagy a piactisztítás; úgy véli, hogy ebből a célból költségvetési tartalékként egy speciális tételt kell elkülöníteni az EU költségvetésében, amely gyorsan aktiválható lehetne az esetleg bekövetkező válsághelyzetek során;

| 80. | ezeket az intézkedéseket a piaci ingadozás csökkentését, valamint a mezőgazdasági üzletvitel és tervezés számára stabil feltételek biztosítását célzó eszközökkel kell segíteni; ebben az összefüggésben a szélsőséges piaci és éghajlati feltételeken való felülkerekedés lehetséges módjai között új innovatív gazdasági és pénzügyi eszközök, például átfogó betakarítás-biztosítási kötvények, határidős ügyleti piacok és kölcsönös befektetési alapok igénybevételét is fontolóra lehetne venni, a kidolgozás alatt álló magánrendszerek megzavarása nélkül; |
| --- | --- |

80.

ezeket az intézkedéseket a piaci ingadozás csökkentését, valamint a mezőgazdasági üzletvitel és tervezés számára stabil feltételek biztosítását célzó eszközökkel kell segíteni; ebben az összefüggésben a szélsőséges piaci és éghajlati feltételeken való felülkerekedés lehetséges módjai között új innovatív gazdasági és pénzügyi eszközök, például átfogó betakarítás-biztosítási kötvények, határidős ügyleti piacok és kölcsönös befektetési alapok igénybevételét is fontolóra lehetne venni, a kidolgozás alatt álló magánrendszerek megzavarása nélkül;

| 81. | úgy véli, hogy a termelési kapacitás bővülésének szabályozása több mezőgazdasági ágazatban létfontosságú szerepet játszhat a fenntartható fejlődés biztosításában; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy a termelési kapacitás bővülésének szabályozása több mezőgazdasági ágazatban létfontosságú szerepet játszhat a fenntartható fejlődés biztosításában;

| 82. | nyomatékosan kijelenti, hogy haladéktalanul szükség van arra, hogy az átláthatósággal, a szerződéses kapcsolatokkal és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozó intézkedések révén – a piaci intézkedések kiegészítéséül – megszilárdítsák az elsődleges termelőknek az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt helyét; úgy véli, hogy a versenyszabályok esetleges kiigazítását szintén meg kell vizsgálni, hogy javítani lehessen az elsődleges termelők szervezeteinek hatékonyságát, és szükség esetén lehetővé lehessen tenni méretbeli növekedésüket, ami javítaná tárgyalási pozícióikat a főbb kiskereskedőkkel és feldolgozókkal szemben; ebben az összefüggésben meg kell fontolni nemzeti/európai ombudsman(ok) kinevezését az élelmiszer-ellátási láncon belüli viták rendezésére; |
| --- | --- |

82.

nyomatékosan kijelenti, hogy haladéktalanul szükség van arra, hogy az átláthatósággal, a szerződéses kapcsolatokkal és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozó intézkedések révén – a piaci intézkedések kiegészítéséül – megszilárdítsák az elsődleges termelőknek az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt helyét; úgy véli, hogy a versenyszabályok esetleges kiigazítását szintén meg kell vizsgálni, hogy javítani lehessen az elsődleges termelők szervezeteinek hatékonyságát, és szükség esetén lehetővé lehessen tenni méretbeli növekedésüket, ami javítaná tárgyalási pozícióikat a főbb kiskereskedőkkel és feldolgozókkal szemben; ebben az összefüggésben meg kell fontolni nemzeti/európai ombudsman(ok) kinevezését az élelmiszer-ellátási láncon belüli viták rendezésére;

| 83. | emlékeztet arra, hogy – a többi jelenlegi piaci eszközhöz hasonlóan és a WTO-kötelezettségvállalások összefüggésében – folytatni kell az export-visszatérítések fokozatos megszüntetését az EU-ban, a WTO-partnerek hasonló intézkedéseivel párhuzamosan; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy – a többi jelenlegi piaci eszközhöz hasonlóan és a WTO-kötelezettségvállalások összefüggésében – folytatni kell az export-visszatérítések fokozatos megszüntetését az EU-ban, a WTO-partnerek hasonló intézkedéseivel párhuzamosan;

| 84. | úgy véli, hogy szükség van az európai mezőgazdaság versenyképességének előmozdítására a Közösség határain belül és azokon túl, annak érdekében, hogy megtalálhassuk a jövő főbb kihívásainak – többek között az EU élelmiszerellátásának, a világ növekvő népessége élelmiszerrel való ellátásának, a környezetvédelmi szempontból helyes megközelítésnek, a biológiai sokféleség, valamint az éghajlatváltozással való küzdelemnek – a megoldását; |
| --- | --- |

84.

úgy véli, hogy szükség van az európai mezőgazdaság versenyképességének előmozdítására a Közösség határain belül és azokon túl, annak érdekében, hogy megtalálhassuk a jövő főbb kihívásainak – többek között az EU élelmiszerellátásának, a világ növekvő népessége élelmiszerrel való ellátásának, a környezetvédelmi szempontból helyes megközelítésnek, a biológiai sokféleség, valamint az éghajlatváltozással való küzdelemnek – a megoldását;

| 85. | emlékeztet arra, hogy az EU támogathat olyan intézkedéseket európai és harmadik országokban, melyek Európában és világszerte tájékoztatást nyújtanak az európai mezőgazdasági és élemiszer-ipari termékekről, illetve kiemelik azok előnyeit; úgy véli, hogy szükség van e támogatások költségvetésének felülvizsgálatára annak érdekében, hogy növeljék az EU mezőgazdasági és élelmiszeripari termékeinek ismertségét az EU és a harmadik országok piacain; úgy véli, hogy ezeket a támogatási rendszereket szélesebb körben kell használni és az új KAP-ban nyomatékosabban és hatékonyabban kell alkalmazni; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy az EU támogathat olyan intézkedéseket európai és harmadik országokban, melyek Európában és világszerte tájékoztatást nyújtanak az európai mezőgazdasági és élemiszer-ipari termékekről, illetve kiemelik azok előnyeit; úgy véli, hogy szükség van e támogatások költségvetésének felülvizsgálatára annak érdekében, hogy növeljék az EU mezőgazdasági és élelmiszeripari termékeinek ismertségét az EU és a harmadik országok piacain; úgy véli, hogy ezeket a támogatási rendszereket szélesebb körben kell használni és az új KAP-ban nyomatékosabban és hatékonyabban kell alkalmazni;

| 86. | álláspontja szerint a közös mezőgazdasági politikának biztosítania kell, hogy változatosabb, elérhető árú termékskálára épülő egészségesebb étrend álljon valamennyi fogyasztó – s különösen a legszegényebbek – rendelkezésére; a szegénység leküzdése és az egészség javítása érdekében folytatni kell a legszegényebbeket célzó segélyprogramokat, valamint ki kell terjeszteni az iskolai zöldség- és gyümölcsfogyasztásra buzdító programokat; |
| --- | --- |

86.

álláspontja szerint a közös mezőgazdasági politikának biztosítania kell, hogy változatosabb, elérhető árú termékskálára épülő egészségesebb étrend álljon valamennyi fogyasztó – s különösen a legszegényebbek – rendelkezésére; a szegénység leküzdése és az egészség javítása érdekében folytatni kell a legszegényebbeket célzó segélyprogramokat, valamint ki kell terjeszteni az iskolai zöldség- és gyümölcsfogyasztásra buzdító programokat;

| 87. | úgy véli, hogy az új KAP kialakításának és végrehajtásának középpontjában az egyszerűségnek, az arányosságnak és a bürokrácia csökkentésének kell állnia; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy az új KAP kialakításának és végrehajtásának középpontjában az egyszerűségnek, az arányosságnak és a bürokrácia csökkentésének kell állnia;

A KAP a többéves pénzügyi keretben és az éves költségvetési eljárásban

| 88. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új közös agrárpolitika célkitűzéseire tekintettel a politika hatékonyabb támogatása érdekében az új többéves pénzügyi keret megfelelő finanszírozást biztosítson, összhangban azokkal a jelentős kihívásokkal, amelyekkel ennek az EU élelmiszerbiztonsága szempontjából kulcsfontosságú ágazatnak szembe kell néznie az elkövetkező években; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új közös agrárpolitika célkitűzéseire tekintettel a politika hatékonyabb támogatása érdekében az új többéves pénzügyi keret megfelelő finanszírozást biztosítson, összhangban azokkal a jelentős kihívásokkal, amelyekkel ennek az EU élelmiszerbiztonsága szempontjából kulcsfontosságú ágazatnak szembe kell néznie az elkövetkező években;

| 89. | emlékeztet arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó négy évében az éves költségvetésről csak a többéves pénzügyi keret különböző fejezeteiben rendelkezésre álló tartalékok felhasználásával vagy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 23. cikkében meghatározott felülvizsgálat útján sikerült megegyezni, a 2. fejezet plafonértékei alatt egyéb uniós prioritások finanszírozására rendelkezésre álló tartalékok felhasználásával; emlékeztet arra, hogy a 2011. évi költségvetéstől a jelenlegi KAP lejártáig (2013) a 2. fejezet plafonértékei alatt rendelkezésre álló tartalékok drasztikusan korlátozottak lesznek; |
| --- | --- |

89.

emlékeztet arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó négy évében az éves költségvetésről csak a többéves pénzügyi keret különböző fejezeteiben rendelkezésre álló tartalékok felhasználásával vagy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 23. cikkében meghatározott felülvizsgálat útján sikerült megegyezni, a 2. fejezet plafonértékei alatt egyéb uniós prioritások finanszírozására rendelkezésre álló tartalékok felhasználásával; emlékeztet arra, hogy a 2011. évi költségvetéstől a jelenlegi KAP lejártáig (2013) a 2. fejezet plafonértékei alatt rendelkezésre álló tartalékok drasztikusan korlátozottak lesznek;

| 90. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret jogilag kötelező jellege megköveteli rugalmasabb végrehajtási intézkedések bevezetését annak érdekében, hogy az Unió kellő rugalmassággal és hatékonysággal válaszolhasson a váratlan eseményekre; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret jogilag kötelező jellege megköveteli rugalmasabb végrehajtási intézkedések bevezetését annak érdekében, hogy az Unió kellő rugalmassággal és hatékonysággal válaszolhasson a váratlan eseményekre;

| 91. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EUMSz. 314. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság az egyeztetőbizottság összehívása után többé nem módosíthatja költségvetés-tervezetét; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az őszi mezőgazdasági előrejelzések aktualizálására irányuló módosító indítványt kell benyújtania; ragaszkodik ahhoz, hogy a módosító indítványt még az európai parlamenti szavazás előtt nyújtsa be a Bizottság; felhívja illetékes bizottságait, hogy az egyeztetőbizottsági üléssel kapcsolatos parlamenti álláspont kialakítása érdekében hozzanak létre belső eljárást; |
| --- | --- |

91.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EUMSz. 314. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság az egyeztetőbizottság összehívása után többé nem módosíthatja költségvetés-tervezetét; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az őszi mezőgazdasági előrejelzések aktualizálására irányuló módosító indítványt kell benyújtania; ragaszkodik ahhoz, hogy a módosító indítványt még az európai parlamenti szavazás előtt nyújtsa be a Bizottság; felhívja illetékes bizottságait, hogy az egyeztetőbizottsági üléssel kapcsolatos parlamenti álláspont kialakítása érdekében hozzanak létre belső eljárást;

| 92. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament által bevezetett kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontos eszközökké váltak a politikai prioritások meghatározása és az új kezdeményezések bevezetése tekintetében, melyek később gyakran uniós tevékenységekben és programokban öltöttek testet a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén is; úgy véli, hogy a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések a jövőben is platformjai lehetnek az új reformötletek tesztelésének; |
| --- | --- |

92.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament által bevezetett kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontos eszközökké váltak a politikai prioritások meghatározása és az új kezdeményezések bevezetése tekintetében, melyek később gyakran uniós tevékenységekben és programokban öltöttek testet a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén is; úgy véli, hogy a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések a jövőben is platformjai lehetnek az új reformötletek tesztelésének;

| 93. | felkéri a Bizottságot, hogy közleményei és jogalkotási javaslatai előkészítése során teljes mértékben vegye figyelembe az Európai Parlament javaslatait; |
| --- | --- |

93.

felkéri a Bizottságot, hogy közleményei és jogalkotási javaslatai előkészítése során teljes mértékben vegye figyelembe az Európai Parlament javaslatait;

*

* *

| 94. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

94.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  AGRI_DT (2010)439305.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0101.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0131

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0088

(5)  Lásd az A7-0204/2010 jelentéshez mellékelt 1. ábrát.

(6)  Lásd az A7-0204/2010 jelentéshez mellékelt 2. ábrát.

(7)  Lásd az A7-0204/2010 jelentéshez mellékelt 3. ábrát.

(8)  Lásd az A7-0204/2010 jelentéshez mellékelt 4. ábrát.

(9)  Lásd az A7-0204/2010 jelentéshez mellékelt 5. ábrát.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/119

---

2010. július 8., csütörtökA halászati és akvakultúra-termékek EU-ba történő behozatalának szabályai a KHP jövőbeni reformja tükrében

P7_TA(2010)0287

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről (2009/2238(INI))

2011/C 351 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4-i megállapodásra (New York-i megállapodás),

tekintettel az FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó, 1995. október 31-én elfogadott magatartási kódexére,

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. augusztus 26. és szeptember 4. között Johannesburgban tartott csúcstalálkozón tett zárónyilatkozatra,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek ágazata piacának közös szervezéséről szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (3),

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (4),

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2009)0163),

tekintettel a közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvre vonatkozó 2010. február 25-i állásfoglalására (6),

tekintettel a „Fenntartható jövő kialakítása az akvakultúra számára – Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” című bizottsági közleményre (COM(2009)0162),

tekintettel az „Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” címet viselő 2010. június 17-i állásfoglalására (7),

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó 1994. április 15-i Marrakesh-i Megállapodásra,

tekintettel a WTO 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára,

tekintettel a „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

tekintettel az Európai Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (8),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0207/2010),

| A. | mivel a halászati és akvakultúra-ágazat stratégiai jelentőségű a lakosság ellátása, valamint a tagállamok és az EU egésze élelmiszer-egyensúlya szempontjából, továbbá hozzájárul a part menti közösségek társadalmi és gazdasági jólétéhez, helyi fejlődéséhez, foglalkoztatásához, valamint a kulturális hagyományok megőrzéséhez, |
| --- | --- |

A.

mivel a halászati és akvakultúra-ágazat stratégiai jelentőségű a lakosság ellátása, valamint a tagállamok és az EU egésze élelmiszer-egyensúlya szempontjából, továbbá hozzájárul a part menti közösségek társadalmi és gazdasági jólétéhez, helyi fejlődéséhez, foglalkoztatásához, valamint a kulturális hagyományok megőrzéséhez,

| B. | mivel a halállomány olyan – megfelelő gazdálkodás mellett – megújuló természeti erőforrás, amely élelmiszert és munkát biztosíthat az EU-ban és világszerte, és amelyet a halállomány kimerülésének elkerülése és a part menti közösségeket az EU-ban és külföldön később sújtó nehézségek elkerülése érdekében fenn kell tartani; mivel továbbá meg kell erősíteni a hatékony halgazdálkodást, amely figyelembe veszi a nemzetközi kereskedelem dimenzióját és a halállományra világszerte gyakorolt hatását, |
| --- | --- |

B.

mivel a halállomány olyan – megfelelő gazdálkodás mellett – megújuló természeti erőforrás, amely élelmiszert és munkát biztosíthat az EU-ban és világszerte, és amelyet a halállomány kimerülésének elkerülése és a part menti közösségeket az EU-ban és külföldön később sújtó nehézségek elkerülése érdekében fenn kell tartani; mivel továbbá meg kell erősíteni a hatékony halgazdálkodást, amely figyelembe veszi a nemzetközi kereskedelem dimenzióját és a halállományra világszerte gyakorolt hatását,

| C. | mivel az Európai Bizottság a zöld könyv 2009. április 22-i elfogadásával elindította a közös halászati politika nagyra törő reformját, amelynek célja felülvizsgálni e politika legtöbb tényezőjét, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Bizottság a zöld könyv 2009. április 22-i elfogadásával elindította a közös halászati politika nagyra törő reformját, amelynek célja felülvizsgálni e politika legtöbb tényezőjét,

| D. | mivel továbbá az Európai Bizottság 2009. április 8-i közleményében (COM (2009)0162) meghatározta az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiát, |
| --- | --- |

D.

mivel továbbá az Európai Bizottság 2009. április 8-i közleményében (COM (2009)0162) meghatározta az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiát,

| E. | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-es johannesburgi csúcstalálkozón a halászati ágazat vonatkozásában meghatározott konkrét célkitűzésekre, és ezek között arra a célkitűzésre, hogy 2015-re a halállományok kiaknázását a legnagyobb fenntartható hozam szintjére csökkentik, |
| --- | --- |

E.

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-es johannesburgi csúcstalálkozón a halászati ágazat vonatkozásában meghatározott konkrét célkitűzésekre, és ezek között arra a célkitűzésre, hogy 2015-re a halállományok kiaknázását a legnagyobb fenntartható hozam szintjére csökkentik,

| F. | mivel az utóbbi tíz évben mintegy 30%-kal csökkent a halászati és az akvakultúra-termékek közösségi előállítása, |
| --- | --- |

F.

mivel az utóbbi tíz évben mintegy 30%-kal csökkent a halászati és az akvakultúra-termékek közösségi előállítása,

| G. | mivel a termelés csökkenése egyszerre magyarázható az európai vizek halállományának csökkenésével, valamint a halászat korlátozása és a közös halászati politika keretén belül az állomány fenntartható kezelése érdekében az Unión belül és mindenütt, ahol halászati partnerségi megállapodások keretében uniós halászat folyik – indokoltan – meghozott intézkedésekkel, |
| --- | --- |

G.

mivel a termelés csökkenése egyszerre magyarázható az európai vizek halállományának csökkenésével, valamint a halászat korlátozása és a közös halászati politika keretén belül az állomány fenntartható kezelése érdekében az Unión belül és mindenütt, ahol halászati partnerségi megállapodások keretében uniós halászat folyik – indokoltan – meghozott intézkedésekkel,

| H. | mivel az európai halászat a világ halfogásának kevesebb, mint 6%-át adja, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai halászat a világ halfogásának kevesebb, mint 6%-át adja,

| I. | mivel, bár a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv hosszú távon a fogások csökkenése felé mutató tendencia megfordításának lehetőségét jósolja, a természeti erőforrások megújulása érdekében tervezett radikális intézkedések (a halászflotta halászati kapacitásának csökkentése, kötelező erejű igazgatási intézkedések, megerősített ellenőrzés stb.) rövid- és középtávon csak felerősítik ezt a jelenséget, |
| --- | --- |

I.

mivel, bár a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv hosszú távon a fogások csökkenése felé mutató tendencia megfordításának lehetőségét jósolja, a természeti erőforrások megújulása érdekében tervezett radikális intézkedések (a halászflotta halászati kapacitásának csökkentése, kötelező erejű igazgatási intézkedések, megerősített ellenőrzés stb.) rövid- és középtávon csak felerősítik ezt a jelenséget,

| J. | mivel emellett az e területen meghatározott új stratégia ellenére az akvakultúra közösségbeli fejlődésére ható több korlátozó tényező miatt az akvakultúra rövid, illetve középtávon valószínűleg nem képes ellensúlyozni a kitermelő ágazatban tapasztalható, általánosan csökkenő termelési trendet, |
| --- | --- |

J.

mivel emellett az e területen meghatározott új stratégia ellenére az akvakultúra közösségbeli fejlődésére ható több korlátozó tényező miatt az akvakultúra rövid, illetve középtávon valószínűleg nem képes ellensúlyozni a kitermelő ágazatban tapasztalható, általánosan csökkenő termelési trendet,

| K. | mivel ez elengedhetetlenné teszi a további európai termelés ösztönzését, különösen azokban az új EU-tagállamokban, amelyek bizonyítottan rendelkeznek potenciállal az akvakultúra területén, |
| --- | --- |

K.

mivel ez elengedhetetlenné teszi a további európai termelés ösztönzését, különösen azokban az új EU-tagállamokban, amelyek bizonyítottan rendelkeznek potenciállal az akvakultúra területén,

| L. | mivel ezzel szemben az Európai Unión belül a halászati és akvakultúra-termékek iránti kereslet általános növekedése tapasztalható, amely az új közép- és kelet-európai tagállamok piacát figyelembe véve kiemelkedő dinamikát mutat, továbbá – a különféle tényezők hatásától függően – a következő húsz évben is a fogyasztás folyamatos emelkedésére lehet számítani, |
| --- | --- |

L.

mivel ezzel szemben az Európai Unión belül a halászati és akvakultúra-termékek iránti kereslet általános növekedése tapasztalható, amely az új közép- és kelet-európai tagállamok piacát figyelembe véve kiemelkedő dinamikát mutat, továbbá – a különféle tényezők hatásától függően – a következő húsz évben is a fogyasztás folyamatos emelkedésére lehet számítani,

| M. | mivel az Európai Unió – Japánt és az Egyesült Államokat megelőzve – már jelenleg is a halászati és akvakultúra-termékek legnagyobb felvevőpiacának számít (12 millió tonna és 55 milliárd euró 2007-ben), mivel jelentősen függ a harmadik országokból származó, a szükségletei több mint 60%-át kielégítő importtól, és ez a függőség várhatóan tovább súlyosbodik, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió – Japánt és az Egyesült Államokat megelőzve – már jelenleg is a halászati és akvakultúra-termékek legnagyobb felvevőpiacának számít (12 millió tonna és 55 milliárd euró 2007-ben), mivel jelentősen függ a harmadik országokból származó, a szükségletei több mint 60%-át kielégítő importtól, és ez a függőség várhatóan tovább súlyosbodik,

| N. | mivel ennélfogva a halászati és akvakultúra-termékek importálása az Európai Unióba, valamint a behozatal körülményei a halászat és akvakultúra terén folytatott európai uniós politikák elemzése során központi kérdésnek számítanak, és a folyamatban lévő reformok keretében kitüntetett figyelmet kell fordítani rájuk, |
| --- | --- |

N.

mivel ennélfogva a halászati és akvakultúra-termékek importálása az Európai Unióba, valamint a behozatal körülményei a halászat és akvakultúra terén folytatott európai uniós politikák elemzése során központi kérdésnek számítanak, és a folyamatban lévő reformok keretében kitüntetett figyelmet kell fordítani rájuk,

| O. | mivel a kérdést minden szempontból meg kell vizsgálni, ezalatt értve a kereskedelmi, környezeti, társadalmi, egészségügyi és minőségi szempontokat is, |
| --- | --- |

O.

mivel a kérdést minden szempontból meg kell vizsgálni, ezalatt értve a kereskedelmi, környezeti, társadalmi, egészségügyi és minőségi szempontokat is,

| P. | mivel az EU piacára exportáló egyes halászatok nem szelektív halászati gyakorlata és magas visszadobási aránya jelentős mennyiségű, emberi fogyasztásra alkalmas hal elpazarlását jelenti, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU piacára exportáló egyes halászatok nem szelektív halászati gyakorlata és magas visszadobási aránya jelentős mennyiségű, emberi fogyasztásra alkalmas hal elpazarlását jelenti,

| Q. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek ágazata piacának közös szervezésére kell összpontosítani, mert a területre vonatkozó jelenlegi szabályozás több szempontból is idejétmúlt és azonnali felülvizsgálatot igényel, |
| --- | --- |

Q.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek ágazata piacának közös szervezésére kell összpontosítani, mert a területre vonatkozó jelenlegi szabályozás több szempontból is idejétmúlt és azonnali felülvizsgálatot igényel,

| R. | mivel ez szükségessé teszi a közös kereskedelempolitika kifejezetten ezen ágazatra való alkalmazása jelenlegi módjának, valamint annak kritikus vizsgálatát, hogy az ebben a keretben meghozott döntések mennyire vannak összhangban az életképes és felelős európai halászati ágazat megőrzése iránti igénnyel, |
| --- | --- |

R.

mivel ez szükségessé teszi a közös kereskedelempolitika kifejezetten ezen ágazatra való alkalmazása jelenlegi módjának, valamint annak kritikus vizsgálatát, hogy az ebben a keretben meghozott döntések mennyire vannak összhangban az életképes és felelős európai halászati ágazat megőrzése iránti igénnyel,

| S. | mivel bár a halászati és az akvakultúra-termékekre elvi védővámok vonatkoznak, a nem mezőgazdasági termékek esetén alkalmazott átlagértéknél kicsit magasabb Közös Vámtarifa formájában, ez a védelem a gyakorlatban jelentős mértékben csökken a különféle önállóan vagy szerződés útján meghatározott kivételek és engedmények miatt, amelyek alkalmazásából az következik, hogy a legnagyobb kedvezményes vámtarifát (automatikusan alkalmazandó) csak a teljes importmennyiség 5%-a esetében érvényesítik, |
| --- | --- |

S.

mivel bár a halászati és az akvakultúra-termékekre elvi védővámok vonatkoznak, a nem mezőgazdasági termékek esetén alkalmazott átlagértéknél kicsit magasabb Közös Vámtarifa formájában, ez a védelem a gyakorlatban jelentős mértékben csökken a különféle önállóan vagy szerződés útján meghatározott kivételek és engedmények miatt, amelyek alkalmazásából az következik, hogy a legnagyobb kedvezményes vámtarifát (automatikusan alkalmazandó) csak a teljes importmennyiség 5%-a esetében érvényesítik,

| T. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek uniós piacának az import előtt való jelentős megnyitására irányuló politika valószínűleg tovább folytatódik mind multilaterális szinten (a WTO-ban folyó tárgyalások, többek között a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész keretében), mind a különféle, ázsiai, latin-amerikai, észak-amerikai, földközi-tengeri régióbeli és AKCS-országbeli kereskedelmi partnerekkel jelenleg folyamatban lévő számos preferenciális tárgyalás keretében, |
| --- | --- |

T.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek uniós piacának az import előtt való jelentős megnyitására irányuló politika valószínűleg tovább folytatódik mind multilaterális szinten (a WTO-ban folyó tárgyalások, többek között a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész keretében), mind a különféle, ázsiai, latin-amerikai, észak-amerikai, földközi-tengeri régióbeli és AKCS-országbeli kereskedelmi partnerekkel jelenleg folyamatban lévő számos preferenciális tárgyalás keretében,

| U. | mivel a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész a jelenlegi tervek szerinti – a 8-as együtthatót alkalmazó „svájci képlet” – lezárása azt eredményezné, hogy az EU-ban a halászati és akvakultúra-termékekre alkalmazott vámtarifa maximális értéke 26%-ról 6%–ra, az átlagérték pedig 12%-ról 5%-ra csökkenne, |
| --- | --- |

U.

mivel a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész a jelenlegi tervek szerinti – a 8-as együtthatót alkalmazó „svájci képlet” – lezárása azt eredményezné, hogy az EU-ban a halászati és akvakultúra-termékekre alkalmazott vámtarifa maximális értéke 26%-ról 6%–ra, az átlagérték pedig 12%-ról 5%-ra csökkenne,

| V. | mivel egy ilyen döntés amellett, hogy a még érvényben lévő védővámok hatását szinte teljesen semlegesítené, a fejlődő országok számára már megítélt vagy épp megbeszélések tárgyát képező kedvezményeket komolyan megnyirbálná, és teljesen megfosztaná őket minden jelentőségüktől, továbbá aláásná a WTO azon mechanizmusainak alapjait, amelyek lehetővé teszik, hogy a közösségi piacra való bejutást a halászati és az akvakultúra-termékek európai feldolgozóiparának szükségletei szerint alakítsák (felfüggesztés és vámkontingensek), |
| --- | --- |

V.

mivel egy ilyen döntés amellett, hogy a még érvényben lévő védővámok hatását szinte teljesen semlegesítené, a fejlődő országok számára már megítélt vagy épp megbeszélések tárgyát képező kedvezményeket komolyan megnyirbálná, és teljesen megfosztaná őket minden jelentőségüktől, továbbá aláásná a WTO azon mechanizmusainak alapjait, amelyek lehetővé teszik, hogy a közösségi piacra való bejutást a halászati és az akvakultúra-termékek európai feldolgozóiparának szükségletei szerint alakítsák (felfüggesztés és vámkontingensek),

| W. | mivel az EU azon követelménye, hogy fejlesztési politikai célkitűzései (a szegénység felszámolása, fenntartható helyi halászati területek kialakítása) és kereskedelempolitikája között koherencia álljon fenn, azt jelenti, hogy a fejlődő országokat ösztönözni kell arra, hogy nagyobb hozzáadott értékű halászati termékeket exportáljanak, feltéve, hogy a halak megfelelő gazdálkodású és fenntartható halászati területekről származnak, és megfelelnek a szükséges egészségügyi feltételeknek, |
| --- | --- |

W.

mivel az EU azon követelménye, hogy fejlesztési politikai célkitűzései (a szegénység felszámolása, fenntartható helyi halászati területek kialakítása) és kereskedelempolitikája között koherencia álljon fenn, azt jelenti, hogy a fejlődő országokat ösztönözni kell arra, hogy nagyobb hozzáadott értékű halászati termékeket exportáljanak, feltéve, hogy a halak megfelelő gazdálkodású és fenntartható halászati területekről származnak, és megfelelnek a szükséges egészségügyi feltételeknek,

| X. | mivel az EU kereskedelmi tárgyalói az utóbbi éveken könnyebben beleegyeznek a halászati és akvakultúra-termékek esetén a preferenciális származásra vonatkozó szabályoktól való eltérésekbe, mind az alapanyagok (a hajók származására vonatkozó feltételek) mind a feldolgozott termékek esetén (a preferenciális származás megtartásának lehetősége a máshonnan származó alapanyagok felhasználása esetén), |
| --- | --- |

X.

mivel az EU kereskedelmi tárgyalói az utóbbi éveken könnyebben beleegyeznek a halászati és akvakultúra-termékek esetén a preferenciális származásra vonatkozó szabályoktól való eltérésekbe, mind az alapanyagok (a hajók származására vonatkozó feltételek) mind a feldolgozott termékek esetén (a preferenciális származás megtartásának lehetősége a máshonnan származó alapanyagok felhasználása esetén),

| Y. | mivel a FAO egyik tanulmánya kimutatta, hogy noha a halászati termékek nemzetközi kereskedelme növelheti az élelmiszer-biztonságot a fejlődő országokban, egyúttal a halászati tevékenység fokozódásához is vezetett, ami felerősítheti az állományok kimerülését, rámutatva a halászati területeken folytatott megfelelő gazdálkodás és ellenőrzés biztosításának szükségességére az állományok kimerülésének megakadályozása érdekében, |
| --- | --- |

Y.

mivel a FAO egyik tanulmánya kimutatta, hogy noha a halászati termékek nemzetközi kereskedelme növelheti az élelmiszer-biztonságot a fejlődő országokban, egyúttal a halászati tevékenység fokozódásához is vezetett, ami felerősítheti az állományok kimerülését, rámutatva a halászati területeken folytatott megfelelő gazdálkodás és ellenőrzés biztosításának szükségességére az állományok kimerülésének megakadályozása érdekében,

| Z. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek közösségi termelőinek, (halászok és az akvakultúra-ágazat termelői) a feldolgozó iparnak, a forgalmazóknak, az importőröknek és a fogyasztóknak részben eltérőek az érdekeik, és az európai politikáknak az eltérő érdekek hatékony és kiegyensúlyozott összehangolására kellene törekedniük, |
| --- | --- |

Z.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek közösségi termelőinek, (halászok és az akvakultúra-ágazat termelői) a feldolgozó iparnak, a forgalmazóknak, az importőröknek és a fogyasztóknak részben eltérőek az érdekeik, és az európai politikáknak az eltérő érdekek hatékony és kiegyensúlyozott összehangolására kellene törekedniük,

| AA. | mivel a tevékenységükhöz kapcsolódó költségeket, korlátokat és a kiszámíthatatlan kockázatokat figyelembe vevő, kellően jövedelmező árakon alapuló értékesítési lehetőségeket kell biztosítani a közösségi termelők (halászok és akvakultúra-vállalkozások) számára, |
| --- | --- |

AA.

mivel a tevékenységükhöz kapcsolódó költségeket, korlátokat és a kiszámíthatatlan kockázatokat figyelembe vevő, kellően jövedelmező árakon alapuló értékesítési lehetőségeket kell biztosítani a közösségi termelők (halászok és akvakultúra-vállalkozások) számára,

| AB. | mivel biztosítani kell, hogy a Közösségben működő feldolgozók számára egész évben egységes minőségű, elegendő mennyiségű és stabil árakon elérhető nyersanyagok álljanak rendelkezésre, |
| --- | --- |

AB.

mivel biztosítani kell, hogy a Közösségben működő feldolgozók számára egész évben egységes minőségű, elegendő mennyiségű és stabil árakon elérhető nyersanyagok álljanak rendelkezésre,

| AC. | mivel ki kell elégíteni a közösségi fogyasztók jó minőségű, versenyképes árú termékek iránti igényét, és figyelembe kell venni a termékek jellemzőire, eredetére és halászatának vagy előállításának körülményeire vonatkozó információk iránti növekvő igényüket, |
| --- | --- |

AC.

mivel ki kell elégíteni a közösségi fogyasztók jó minőségű, versenyképes árú termékek iránti igényét, és figyelembe kell venni a termékek jellemzőire, eredetére és halászatának vagy előállításának körülményeire vonatkozó információk iránti növekvő igényüket,

| AD. | mivel az érintett fajták, a termékek feldolgozási foka és az alkalmazott elosztási lánc függvényében az import sokrétű hatást gyakorol a közösségi piacra, |
| --- | --- |

AD.

mivel az érintett fajták, a termékek feldolgozási foka és az alkalmazott elosztási lánc függvényében az import sokrétű hatást gyakorol a közösségi piacra,

| AE. | mivel az import által támasztott verseny az első értékesítési ponton alkalmazott árakra gyakorolt árlenyomó hatása érzékenyebb kérdésnek tűnik az „ipari” fajok (a feldolgozóipar számára halászott fajok) esetében, mint a nem ipari fajoknál, |
| --- | --- |

AE.

mivel az import által támasztott verseny az első értékesítési ponton alkalmazott árakra gyakorolt árlenyomó hatása érzékenyebb kérdésnek tűnik az „ipari” fajok (a feldolgozóipar számára halászott fajok) esetében, mint a nem ipari fajoknál,

Általános észrevételek

| 1. | sajnálatosnak tartja, hogy a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv csak néhány sort szentel az importra vonatkozó kérdéseknek, és a reform hitelessége és sikere szempontjából nyilvánvalóan alábecsüli a probléma megfelelő kezelésének jelentőségét; |
| --- | --- |

1.

sajnálatosnak tartja, hogy a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyv csak néhány sort szentel az importra vonatkozó kérdéseknek, és a reform hitelessége és sikere szempontjából nyilvánvalóan alábecsüli a probléma megfelelő kezelésének jelentőségét;

| 2. | megállapítja, hogy az EU által az utóbbi húsz évben folytatott kereskedelempolitika eredményeképp az importból származó halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacra jutásának liberalizációja előrehaladott szakaszban van; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az EU által az utóbbi húsz évben folytatott kereskedelempolitika eredményeképp az importból származó halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacra jutásának liberalizációja előrehaladott szakaszban van;

| 3. | megállapítja, hogy a halászati és akvakultúra-termékek közösségi termelése egyértelműen nem elegendő – és ez a helyzet a jövőben sem fog változni – a feldolgozóipar szükségleteinek és a fogyasztók egyre növekvő igényeinek kielégítéséhez; elismeri következésképpen a mennyiség helyett a minőségen és a fenntarthatóságon alapuló felelős fogyasztás előmozdításának szükségességét, a halászati gazdálkodás megerősítésének szükségességét az állományok helyreállításának elősegítésére, valamint azt a tényt, hogy az import a jövőben is jelentős szerepet játszik majd a közösségi piac ellátásában; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a halászati és akvakultúra-termékek közösségi termelése egyértelműen nem elegendő – és ez a helyzet a jövőben sem fog változni – a feldolgozóipar szükségleteinek és a fogyasztók egyre növekvő igényeinek kielégítéséhez; elismeri következésképpen a mennyiség helyett a minőségen és a fenntarthatóságon alapuló felelős fogyasztás előmozdításának szükségességét, a halászati gazdálkodás megerősítésének szükségességét az állományok helyreállításának elősegítésére, valamint azt a tényt, hogy az import a jövőben is jelentős szerepet játszik majd a közösségi piac ellátásában;

| 4. | elismeri, hogy az emberi fogyasztásra vagy ipari célból fenntartható módon kifogható halmennyiségnek felső határa van, ami azt jelenti, hogy az EU piacára szállított halmennyiség nem növelhető a végtelenségig; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy az emberi fogyasztásra vagy ipari célból fenntartható módon kifogható halmennyiségnek felső határa van, ami azt jelenti, hogy az EU piacára szállított halmennyiség nem növelhető a végtelenségig;

| 5. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy rendkívüli szükség van az EU-ban a környezetvédelmi szempontból fenntartható és gazdaságilag életképes halászati és akvakultúra-ágazat megtartására, beleértve a tengerpartokon egyenletesen eloszló kisipari struktúrákat, amelyek hozzájárulnak az érintett régiók kulturális identitásának megőrzéséhez, és a termelési lánc egészét lefedve munkahelyeket, valamint megbízható, jó minőségű élelmiszert biztosítanak, ami feltételezi, hogy a halászok tisztességes árat kapnak termékeikért; hangsúlyozza, hogy a halászati ágazatban alkalmazottaknak ésszerű feltételek között és az ILO munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó egyezményeivel összhangban kell munkájukat végezniük; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy rendkívüli szükség van az EU-ban a környezetvédelmi szempontból fenntartható és gazdaságilag életképes halászati és akvakultúra-ágazat megtartására, beleértve a tengerpartokon egyenletesen eloszló kisipari struktúrákat, amelyek hozzájárulnak az érintett régiók kulturális identitásának megőrzéséhez, és a termelési lánc egészét lefedve munkahelyeket, valamint megbízható, jó minőségű élelmiszert biztosítanak, ami feltételezi, hogy a halászok tisztességes árat kapnak termékeikért; hangsúlyozza, hogy a halászati ágazatban alkalmazottaknak ésszerű feltételek között és az ILO munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó egyezményeivel összhangban kell munkájukat végezniük;

| 6. | megjegyzi, hogy a közösségi piac halászati és akvakultúra-termékek exportjára való jelenlegi nyitottsága – bizonyos körülmények között – negatív hatással lehet egyes régiók, különösen a legtávolabbi régiók helyi gazdaságára, a helyi termékek értékesítését illetően; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a közösségi piac halászati és akvakultúra-termékek exportjára való jelenlegi nyitottsága – bizonyos körülmények között – negatív hatással lehet egyes régiók, különösen a legtávolabbi régiók helyi gazdaságára, a helyi termékek értékesítését illetően;

Részletes megjegyzések

Kereskedelem- és vámpolitika

| 7. | úgy véli, hogy az Unió a világ legjelentősebb halászatitermék-importőreként a többi, jelentős mennyiségű halászati terméket importáló országgal együtt osztozik a politikai felelősségen annak biztosításáért, hogy a WTO kereskedelmi előírásai megfeleljenek a halgazdálkodásra és a halállomány védelmére vonatkozó lehető legmagasabb szintű globális normáknak, ennek érdekében felszólítja a Bizottságot, gondoskodjon róla, hogy az EU kétoldalú és többoldalú kereskedelempolitikája megerősítse a méltányos, átlátható és fenntartható halkereskedelmet; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Unió a világ legjelentősebb halászatitermék-importőreként a többi, jelentős mennyiségű halászati terméket importáló országgal együtt osztozik a politikai felelősségen annak biztosításáért, hogy a WTO kereskedelmi előírásai megfeleljenek a halgazdálkodásra és a halállomány védelmére vonatkozó lehető legmagasabb szintű globális normáknak, ennek érdekében felszólítja a Bizottságot, gondoskodjon róla, hogy az EU kétoldalú és többoldalú kereskedelempolitikája megerősítse a méltányos, átlátható és fenntartható halkereskedelmet;

| 8. | úgy véli, hogy az ésszerű tarifális védelem fontos és legitim eszköz a politikai hatalom kezében az import szabályozására, és ennek a jövőben is így kellene lennie; emlékeztet rá, hogy az „erga omnes” tarifális védelem adja az EU által egyes országoknak, például a fejlődő államoknak nyújtott kedvezmények értékét; emlékeztet továbbá, hogy e védelem felszámolása következtében a kedvezményekben részesülő országok elvesztenék minden jelenlegi előnyüket; emlékeztet arra is, hogy e tarifális védelem rugalmas jellege igen hasznos, mivel az EU felfüggesztheti alkalmazását abban az esetben, ha a közösségi nyersanyagtermelés nem elegendő a feldolgozóipar ellátásának biztosítására; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az ésszerű tarifális védelem fontos és legitim eszköz a politikai hatalom kezében az import szabályozására, és ennek a jövőben is így kellene lennie; emlékeztet rá, hogy az „erga omnes” tarifális védelem adja az EU által egyes országoknak, például a fejlődő államoknak nyújtott kedvezmények értékét; emlékeztet továbbá, hogy e védelem felszámolása következtében a kedvezményekben részesülő országok elvesztenék minden jelenlegi előnyüket; emlékeztet arra is, hogy e tarifális védelem rugalmas jellege igen hasznos, mivel az EU felfüggesztheti alkalmazását abban az esetben, ha a közösségi nyersanyagtermelés nem elegendő a feldolgozóipar ellátásának biztosítására;

| 9. | visszautasítja következésképpen a jelenlegi kereskedelempolitikán keresztül közvetített jövőképet, amely szerint elkerülhetetlen a halászati és akvakultúra-termékek ágazatára vonatkozó tarifális védelem megszűnése, és a közösségi termelőknek – halászoknak és akvakultúra-ágazat termelőnek) nem lesz más választásuk, mint belenyugodni ebbe a helyzetbe; |
| --- | --- |

9.

visszautasítja következésképpen a jelenlegi kereskedelempolitikán keresztül közvetített jövőképet, amely szerint elkerülhetetlen a halászati és akvakultúra-termékek ágazatára vonatkozó tarifális védelem megszűnése, és a közösségi termelőknek – halászoknak és akvakultúra-ágazat termelőnek) nem lesz más választásuk, mint belenyugodni ebbe a helyzetbe;

| 10. | úgy véli, hogy a mezőgazdasághoz hasonlóan a halászati és akvakultúra-ágazat stratégiai jelentőségű, több feladatot ellátó, a természeti erőforrások megőrzésétől és fenntartható kiaknázásától függő, bizonyos tényezők tekintetében igen sérülékeny ágazat, amelyre nehezen alkalmazható az összehasonlítható előnyöknek szabad mozgásteret adó, kizárólagos szabadkereskedelmi megközelítés; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a mezőgazdasághoz hasonlóan a halászati és akvakultúra-ágazat stratégiai jelentőségű, több feladatot ellátó, a természeti erőforrások megőrzésétől és fenntartható kiaknázásától függő, bizonyos tényezők tekintetében igen sérülékeny ágazat, amelyre nehezen alkalmazható az összehasonlítható előnyöknek szabad mozgásteret adó, kizárólagos szabadkereskedelmi megközelítés;

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy a mezőgazdasági tárcáért felelős biztos által folytatott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi tárgyalásokkal ellentétben a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó tárgyalások „nem mezőgazdasági” tárgyalásnak minősülnek, és a kereskedelmi tárcáért felelős biztos hatáskörébe tartoznak, aki számára ezek a tárgyalások gyakran csak egy tágabb kérdéskörbe tartozó kiigazítási változót jelentenek; |
| --- | --- |

11.

sajnálatosnak tartja, hogy a mezőgazdasági tárcáért felelős biztos által folytatott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi tárgyalásokkal ellentétben a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó tárgyalások „nem mezőgazdasági” tárgyalásnak minősülnek, és a kereskedelmi tárcáért felelős biztos hatáskörébe tartoznak, aki számára ezek a tárgyalások gyakran csak egy tágabb kérdéskörbe tartozó kiigazítási változót jelentenek;

| 12. | kéri, hogy a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó kereskedelmi tárgyalásokat a kereskedelmi biztos hatásköréből utalják át a tengerügyi és halászati biztos hatáskörébe; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó kereskedelmi tárgyalásokat a kereskedelmi biztos hatásköréből utalják át a tengerügyi és halászati biztos hatáskörébe;

| 13. | kéri, hogy tanulmányok és konzultációk sorozata révén alakítsanak ki világos és teljes képet – fajonkénti bontásban – a halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacáról, valamint a közösségi kereslet és termelés valószínű trendjeiről és a termelés számára várhatóan fenntartandó értékesítési lehetőségekről a tisztességes verseny összefüggésében; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy tanulmányok és konzultációk sorozata révén alakítsanak ki világos és teljes képet – fajonkénti bontásban – a halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacáról, valamint a közösségi kereslet és termelés valószínű trendjeiről és a termelés számára várhatóan fenntartandó értékesítési lehetőségekről a tisztességes verseny összefüggésében;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy törekedjen a halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacra irányuló importja által okozott hatások megbízhatóbb és pontosabb értékelésére, többek között az árak tekintetében, valamint munkálkodjon az említett értékelést megkönnyítő, adatgyűjtési és adatcsere-rendszer kialakításán; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy törekedjen a halászati és akvakultúra-termékek közösségi piacra irányuló importja által okozott hatások megbízhatóbb és pontosabb értékelésére, többek között az árak tekintetében, valamint munkálkodjon az említett értékelést megkönnyítő, adatgyűjtési és adatcsere-rendszer kialakításán;

| 15. | követeli, hogy a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész WTO-n belüli tárgyalásakor a halászati és akvakultúra-termékeket kezeljék érzékeny termékekként a svájci képlet alkalmazása tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy ne szűnjön meg egyes termékek esetén a Közös Vámtarifa alapján jelenleg alkalmazott tarifális védelem, továbbá hogy meg lehessen őrizni ezáltal az egyes partnerek számára nyújtott kedvezményeket és a WTO-mechanizmusok hatékonyságát; |
| --- | --- |

15.

követeli, hogy a dohai fordulón belül a nem mezőgazdasági termékek és szolgáltatások piacra jutására vonatkozó rész WTO-n belüli tárgyalásakor a halászati és akvakultúra-termékeket kezeljék érzékeny termékekként a svájci képlet alkalmazása tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy ne szűnjön meg egyes termékek esetén a Közös Vámtarifa alapján jelenleg alkalmazott tarifális védelem, továbbá hogy meg lehessen őrizni ezáltal az egyes partnerek számára nyújtott kedvezményeket és a WTO-mechanizmusok hatékonyságát;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a WTO 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozata (47) bekezdése értelmében a jelenlegi dohai forduló tárgyalásai az egységes kötelezettségvállalás elve alapján zajlanak, és amíg ezt a fordulót nem zárják le, addig az Európai Uniónak módjában áll, hogy bizonyos fejezetekre vonatkozó álláspontját átértékelje; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a WTO 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozata (47) bekezdése értelmében a jelenlegi dohai forduló tárgyalásai az egységes kötelezettségvállalás elve alapján zajlanak, és amíg ezt a fordulót nem zárják le, addig az Európai Uniónak módjában áll, hogy bizonyos fejezetekre vonatkozó álláspontját átértékelje;

| 17. | arra buzdítja a WTO-hoz delegált közösségi tárgyalókat, hogy ezután is kategorikusan utasítsák vissza, hogy az Európai Unió a halászati és akvakultúra-termékek többoldalú ágazati liberalizációjára vonatkozó kezdeményezésekkel kapcsolatban elkötelezze magát; |
| --- | --- |

17.

arra buzdítja a WTO-hoz delegált közösségi tárgyalókat, hogy ezután is kategorikusan utasítsák vissza, hogy az Európai Unió a halászati és akvakultúra-termékek többoldalú ágazati liberalizációjára vonatkozó kezdeményezésekkel kapcsolatban elkötelezze magát;

| 18. | felszólítja a Bizottságot annak megkövetelésére, hogy a halászati ágazat támogatásai vonatkozásában folyamatban lévő WTO-tárgyalások keretében, például a piacszabályozási intézkedéseket illetően megkötendő esetleges megállapodás miatt az európai termelők ne kerüljenek versenyhátrányba a harmadik országok szállítóihoz képest; elvi alapon ellenzi egy ilyen megállapodás különálló és idő előtti („early harvest”) megkötését, mivel az nem választható el a dohai forduló más elemeitől; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot annak megkövetelésére, hogy a halászati ágazat támogatásai vonatkozásában folyamatban lévő WTO-tárgyalások keretében, például a piacszabályozási intézkedéseket illetően megkötendő esetleges megállapodás miatt az európai termelők ne kerüljenek versenyhátrányba a harmadik országok szállítóihoz képest; elvi alapon ellenzi egy ilyen megállapodás különálló és idő előtti („early harvest”) megkötését, mivel az nem választható el a dohai forduló más elemeitől;

| 19. | arra kéri a kétoldalú és regionális tárgyalásokon résztvevő közösségi tárgyalókat, hogy a harmadik országok számára a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó kereskedelmi engedmények fejében módszeresebben követeljenek tényleges ellentételezést, meggyőződéssel képviselve az Európai Uniónak az ágazattal kapcsolatban fennálló offenzív érdekeit; |
| --- | --- |

19.

arra kéri a kétoldalú és regionális tárgyalásokon résztvevő közösségi tárgyalókat, hogy a harmadik országok számára a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó kereskedelmi engedmények fejében módszeresebben követeljenek tényleges ellentételezést, meggyőződéssel képviselve az Európai Uniónak az ágazattal kapcsolatban fennálló offenzív érdekeit;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak meg kell őriznie az egyes partnereinek biztosított kereskedelmi kedvezmények feletti ellenőrzést, „a teljes egészében előállított termékek” koncepcióján alapuló szigorú szabályok alkalmazásának megkövetelése révén; óvatosságra int az alapanyagok tekintetében a hajók besorolására vonatkozó hagyományos szabályok esetleges könnyítésén, és követeli a feldolgozott termékek esetén az eltérésre vonatkozó új kérelmek elutasítását; úgy véli, hogy az úgynevezett „vám-visszanemtérítési” szabályt módszeresen kell alkalmazni, és korlátozni kell a vámkedvezmények halmozását; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak meg kell őriznie az egyes partnereinek biztosított kereskedelmi kedvezmények feletti ellenőrzést, „a teljes egészében előállított termékek” koncepcióján alapuló szigorú szabályok alkalmazásának megkövetelése révén; óvatosságra int az alapanyagok tekintetében a hajók besorolására vonatkozó hagyományos szabályok esetleges könnyítésén, és követeli a feldolgozott termékek esetén az eltérésre vonatkozó új kérelmek elutasítását; úgy véli, hogy az úgynevezett „vám-visszanemtérítési” szabályt módszeresen kell alkalmazni, és korlátozni kell a vámkedvezmények halmozását;

| 21. | arra kéri a Bizottságot, hogy mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt sürgősen javítsa az egyes országok számára nyújtott tarifális kedvezmények által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt hatások elemzéseit, többek között a vállalkozások jövedelmezősége és a foglalkoztatás szempontjából, úgy az Unióban, mint a kedvezményezett országokban, valamint különösen az AKCS-országokban; hangsúlyozza azt is, hogy ezeknek a vizsgálatoknak kellőképpen megalapozott számszerűsített eredményeket kell szolgáltatniuk, és különösen figyelembe kell venniük a veszélyeztetett halfajokat; |
| --- | --- |

21.

arra kéri a Bizottságot, hogy mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt sürgősen javítsa az egyes országok számára nyújtott tarifális kedvezmények által a halászati és akvakultúra-ágazatra gyakorolt hatások elemzéseit, többek között a vállalkozások jövedelmezősége és a foglalkoztatás szempontjából, úgy az Unióban, mint a kedvezményezett országokban, valamint különösen az AKCS-országokban; hangsúlyozza azt is, hogy ezeknek a vizsgálatoknak kellőképpen megalapozott számszerűsített eredményeket kell szolgáltatniuk, és különösen figyelembe kell venniük a veszélyeztetett halfajokat;

| 22. | felhívja a közösségi ipar figyelmét arra a lehetőségre, hogy alkalmazni lehet az EU kereskedelmi védelmi eszközeit, ha a halászati és akvakultúra-termékek bizonyos kategóriáinak importja esetében dömping, szubvenció vagy nagyarányú és hirtelen növekedés tapasztalható; |
| --- | --- |

22.

felhívja a közösségi ipar figyelmét arra a lehetőségre, hogy alkalmazni lehet az EU kereskedelmi védelmi eszközeit, ha a halászati és akvakultúra-termékek bizonyos kategóriáinak importja esetében dömping, szubvenció vagy nagyarányú és hirtelen növekedés tapasztalható;

Környezeti, társadalmi, egészségügyi és minőségi tényezők

| 23. | megítélése szerint a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó európai kereskedelempolitika elé alapvető célként kell kitűzni annak biztosítását, hogy az importált termékek is minden szempontból megfeleljenek a közösségi termékekkel szemben felállított követelményeknek; úgy véli, hogy ez a célkitűzés megfelel az ágazatban jelenleg alkalmazott, vagy a jövőbeli reform keretében tervezett intézkedések tekintetében a méltányosság, koherencia és hatékonyság alapelveinek; megjegyzi továbbá, hogy a harmadik országok megfelelése az uniós követelményeknek elősegíti az egyenlőbb verseny kialakítását az EU és a harmadik országok termelése között, mivel az uniós követelményeknek megfelelő haltermelés magasabb költségekkel fog járni a harmadik országok számára; |
| --- | --- |

23.

megítélése szerint a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó európai kereskedelempolitika elé alapvető célként kell kitűzni annak biztosítását, hogy az importált termékek is minden szempontból megfeleljenek a közösségi termékekkel szemben felállított követelményeknek; úgy véli, hogy ez a célkitűzés megfelel az ágazatban jelenleg alkalmazott, vagy a jövőbeli reform keretében tervezett intézkedések tekintetében a méltányosság, koherencia és hatékonyság alapelveinek; megjegyzi továbbá, hogy a harmadik országok megfelelése az uniós követelményeknek elősegíti az egyenlőbb verseny kialakítását az EU és a harmadik országok termelése között, mivel az uniós követelményeknek megfelelő haltermelés magasabb költségekkel fog járni a harmadik országok számára;

| 24. | aggodalommal állapítja meg, hogy a halászati és akvakultúra-termékek harmadik országokból a közösségi piacra történő tömeges beáramlása befolyásolhatja a fogyasztók vásárlási szokásait; |
| --- | --- |

24.

aggodalommal állapítja meg, hogy a halászati és akvakultúra-termékek harmadik országokból a közösségi piacra történő tömeges beáramlása befolyásolhatja a fogyasztók vásárlási szokásait;

| 25. | úgy véli, hogy az EU-nak a közös halászati politika keretében a halállomány megőrzése és a halászat fenntartására érdekében tett fokozott erőfeszítései összeegyeztethetetlenek a halászati és akvakultúra-termékek olyan országokból történő importálásával, amelyek úgy fokozzák halászati erőfeszítéseiket, hogy közben nem törődnek a fenntarthatósággal és csak a rövid távú profitot tartják szem előtt; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az EU-nak a közös halászati politika keretében a halállomány megőrzése és a halászat fenntartására érdekében tett fokozott erőfeszítései összeegyeztethetetlenek a halászati és akvakultúra-termékek olyan országokból történő importálásával, amelyek úgy fokozzák halászati erőfeszítéseiket, hogy közben nem törődnek a fenntarthatósággal és csak a rövid távú profitot tartják szem előtt;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a források megóvására irányuló közösségi politika – nevezetesen a helyreállítási és gazdálkodási terveken keresztül – elősegíti a halászati és akvakultúra-termékek harmadik országokból történő behozatalát, illetve azt, hogy az importált termékek gyakran végérvényesen a közösségi termelés helyébe lépjenek; kéri, hogy a Bizottság kellőképpen vegye figyelembe ezt a kockázatot a tervek kidolgozása során; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a források megóvására irányuló közösségi politika – nevezetesen a helyreállítási és gazdálkodási terveken keresztül – elősegíti a halászati és akvakultúra-termékek harmadik országokból történő behozatalát, illetve azt, hogy az importált termékek gyakran végérvényesen a közösségi termelés helyébe lépjenek; kéri, hogy a Bizottság kellőképpen vegye figyelembe ezt a kockázatot a tervek kidolgozása során;

| 27. | attól tart, hogy e kérdésre vonatkozó céltudatos politika hiányában a halászati és akvakultúra-termékek igen nyitott és jelentősen növekedő keresletet mutató közösségi piaca tekintélyes vonzerőt jelent, és folyamatos túlhalászásra ösztönzi ezeket az országokat; |
| --- | --- |

27.

attól tart, hogy e kérdésre vonatkozó céltudatos politika hiányában a halászati és akvakultúra-termékek igen nyitott és jelentősen növekedő keresletet mutató közösségi piaca tekintélyes vonzerőt jelent, és folyamatos túlhalászásra ösztönzi ezeket az országokat;

| 28. | üdvözli a közelmúltban életbe lépett, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről szóló szabályozást, amely minden, a közösségi piacra kerülő termék estében tanúsítást követel meg; a szabályozás szigorú és hatékony alkalmazására buzdít, emellett elismeri, hogy számos fejlődő országnak segítségre van szüksége a szabályozás megfelelő végrehajtásához és az illegális halászat elleni küzdelemhez; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy ez egy minimumkövetelmény, amely nem elegendő ahhoz, hogy biztosítsa azon halászterületek fenntarthatóságát, ahonnan a kérdéses termékek származnak; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a közelmúltban életbe lépett, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről szóló szabályozást, amely minden, a közösségi piacra kerülő termék estében tanúsítást követel meg; a szabályozás szigorú és hatékony alkalmazására buzdít, emellett elismeri, hogy számos fejlődő országnak segítségre van szüksége a szabályozás megfelelő végrehajtásához és az illegális halászat elleni küzdelemhez; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy ez egy minimumkövetelmény, amely nem elegendő ahhoz, hogy biztosítsa azon halászterületek fenntarthatóságát, ahonnan a kérdéses termékek származnak;

| 29. | úgy véli, hogy azonfelül, hogy a közösségi szabályokat alkalmazzák a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatra, szigorúbb ellenőrzésre van szükség az ilyen halászati termékek piaci értékesítése vonatkozásában, nevezetesen azáltal, hogy az illegális halászatból származó termékek szállításával gyanúsított tagállamokat és vállalatokat szigorúbb ellenőrzésnek vetik alá; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy azonfelül, hogy a közösségi szabályokat alkalmazzák a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatra, szigorúbb ellenőrzésre van szükség az ilyen halászati termékek piaci értékesítése vonatkozásában, nevezetesen azáltal, hogy az illegális halászatból származó termékek szállításával gyanúsított tagállamokat és vállalatokat szigorúbb ellenőrzésnek vetik alá;

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy a halászati és akvakultúra-termékeket az EU-ba importáló legfontosabb országok eleget tegyenek a Johannesburgban vállalt kötelezettségeiknek, és szigorú politikát alkalmazzanak a források megóvása végett; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy minden erre alkalmas kereten belül, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben (RHGSZ-ekben) működjön együtt ezekkel az országokkal; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy a halászati és akvakultúra-termékeket az EU-ba importáló legfontosabb országok eleget tegyenek a Johannesburgban vállalt kötelezettségeiknek, és szigorú politikát alkalmazzanak a források megóvása végett; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy minden erre alkalmas kereten belül, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben (RHGSZ-ekben) működjön együtt ezekkel az országokkal;

| 31. | másrészt úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kell erősítenie ezeket a kötelezettségvállalásokat annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióba behozott valamennyi termék, kivétel nélkül, olyan országokból származzon, amelyek ratifikálták a tengerjog területén kötött legfontosabb nemzetközi megállapodásokat, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményét, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a hosszú távon vándorló halállományokról szóló megállapodást, illetve amelyek a vonatkozó RHGSZ-megállapodás szerződő felei azokban az esetekben, amikor az egyik regionális halászati gazdálkodási szervezet által irányított vizekből származó exportról van szó; |
| --- | --- |

31.

másrészt úgy véli, hogy az Európai Uniónak meg kell erősítenie ezeket a kötelezettségvállalásokat annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unióba behozott valamennyi termék, kivétel nélkül, olyan országokból származzon, amelyek ratifikálták a tengerjog területén kötött legfontosabb nemzetközi megállapodásokat, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményét, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a hosszú távon vándorló halállományokról szóló megállapodást, illetve amelyek a vonatkozó RHGSZ-megállapodás szerződő felei azokban az esetekben, amikor az egyik regionális halászati gazdálkodási szervezet által irányított vizekből származó exportról van szó;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Közösség halászai, valamint a közösségi akvakultúra-ágazat és feldolgozóipar termelői súlyos hátrányban vannak bizonyos harmadik országok konkurens szereplőivel szemben, mivel ez utóbbi országokban lényegesen olcsóbb a munkaerő, az alkalmazott szociális normák pedig sokkal kevésbé szigorúak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Közösség halászai, valamint a közösségi akvakultúra-ágazat és feldolgozóipar termelői súlyos hátrányban vannak bizonyos harmadik országok konkurens szereplőivel szemben, mivel ez utóbbi országokban lényegesen olcsóbb a munkaerő, az alkalmazott szociális normák pedig sokkal kevésbé szigorúak;

| 33. | úgy véli, hogy a gazdaság több más ágazatában is megfigyelhető szociális dömping problémája különösen súlyos formában jelentkezik a halászati és akvakultúra-tevékenységek terén, illetve az ezekhez kapcsolódó feldolgozóiparban, mivel ezeknek az ágazatoknak nagy a munkaerő-igényük; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a gazdaság több más ágazatában is megfigyelhető szociális dömping problémája különösen súlyos formában jelentkezik a halászati és akvakultúra-tevékenységek terén, illetve az ezekhez kapcsolódó feldolgozóiparban, mivel ezeknek az ágazatoknak nagy a munkaerő-igényük;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy a halászati és akvakultúra-termékeket az EU-ba importáló legfontosabb országok legalább a legfőbb munkahelyi jogokról szóló nyolc ILO-megállapodást tartsák be; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy a halászati és akvakultúra-termékeket az EU-ba importáló legfontosabb országok legalább a legfőbb munkahelyi jogokról szóló nyolc ILO-megállapodást tartsák be;

| 35. | elvárja, hogy az EU által a halászati és akvakultúra-termékek számára biztosított valamennyi kereskedelmi kedvezményt minden esetben szigorú környezetvédelmi és szociális feltételrendszerhez kössék; kéri továbbá, hogy a létrejött megállapodásokba e célból beillesztett rendelkezések tartalmazzanak olyan hiteles mechanizmusokat, amelyek révén ellenőrizni lehet a vállalt kötelezettségek betartását, illetve ezek megsértése esetén fel lehet függeszteni vagy véglegesen vissza lehet vonni a kereskedelmi kedvezményeket; kéri, hogy a fejlődő országok esetében valósítsanak meg kifejezetten technikai, illetve szükség esetén pénzügyi támogatás biztosítására irányuló programokat, ezáltal is elősegítve, hogy az érintett országok betartsák társadalmi és környezetvédelmi kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

35.

elvárja, hogy az EU által a halászati és akvakultúra-termékek számára biztosított valamennyi kereskedelmi kedvezményt minden esetben szigorú környezetvédelmi és szociális feltételrendszerhez kössék; kéri továbbá, hogy a létrejött megállapodásokba e célból beillesztett rendelkezések tartalmazzanak olyan hiteles mechanizmusokat, amelyek révén ellenőrizni lehet a vállalt kötelezettségek betartását, illetve ezek megsértése esetén fel lehet függeszteni vagy véglegesen vissza lehet vonni a kereskedelmi kedvezményeket; kéri, hogy a fejlődő országok esetében valósítsanak meg kifejezetten technikai, illetve szükség esetén pénzügyi támogatás biztosítására irányuló programokat, ezáltal is elősegítve, hogy az érintett országok betartsák társadalmi és környezetvédelmi kötelezettségvállalásaikat;

| 36. | ragaszkodik ahhoz, hogy az importált halászati és akvakultúra-termékekre, többek között a takarmányokra és takarmány-alapanyagokra, szigorúan és teljes körűen (élelmiszer-biztonság, nyomon követhetőség, megelőzés) alkalmazzák a fogyasztóvédelem szempontjából rendkívül fontos egészségügyi normákkal és ellenőrzésekkel kapcsolatos közösségi szabályozást; ebben a tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy tökéletesítse a harmadik országokra vonatkozó ellenőrzési programját az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal küldetéseinek tökéletesítése révén, elsősorban a küldetésenként ellenőrzendő létesítmények számának növelésével, annak érdekében, hogy a harmadik országokban fennálló helyzetet jobban tükröző eredményeket kapjunk; |
| --- | --- |

36.

ragaszkodik ahhoz, hogy az importált halászati és akvakultúra-termékekre, többek között a takarmányokra és takarmány-alapanyagokra, szigorúan és teljes körűen (élelmiszer-biztonság, nyomon követhetőség, megelőzés) alkalmazzák a fogyasztóvédelem szempontjából rendkívül fontos egészségügyi normákkal és ellenőrzésekkel kapcsolatos közösségi szabályozást; ebben a tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy tökéletesítse a harmadik országokra vonatkozó ellenőrzési programját az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal küldetéseinek tökéletesítése révén, elsősorban a küldetésenként ellenőrzendő létesítmények számának növelésével, annak érdekében, hogy a harmadik országokban fennálló helyzetet jobban tükröző eredményeket kapjunk;

| 37. | a legnagyobb óvatosságra int a harmadik országok által előírt követelményeknek e jogszabály alkalmazása szempontjából az európai uniós követelményekkel való egyenértékűségének elismerése, valamint a halászati és akvakultúra-termékek EU-ba történő importálására jogosult országok és vállalkozások listájának véglegesítése kapcsán; úgy véli, hogy az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóságnak le kell vennie adott hajókat vagy feldolgozó létesítményeket a már jóváhagyott listákról, amennyiben ezek nem tesznek eleget a minimumkövetelményeknek; |
| --- | --- |

37.

a legnagyobb óvatosságra int a harmadik országok által előírt követelményeknek e jogszabály alkalmazása szempontjából az európai uniós követelményekkel való egyenértékűségének elismerése, valamint a halászati és akvakultúra-termékek EU-ba történő importálására jogosult országok és vállalkozások listájának véglegesítése kapcsán; úgy véli, hogy az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóságnak le kell vennie adott hajókat vagy feldolgozó létesítményeket a már jóváhagyott listákról, amennyiben ezek nem tesznek eleget a minimumkövetelményeknek;

| 38. | a legnagyobb éberségre int a világ egyes régióiban alkalmazott, rendkívül intenzív, újfajta akvakultúrákból származó termékek vonatkozásában, és úgy véli, hogy szigorú vizsgálat alá kell vetni azokat a technológiákat és eljárásokat, amelyek révén e gazdaságok növelik termelékenységüket, csakúgy, mint e technológiák és eljárások egészségre gyakorolt lehetséges hatásait, illetve helyi szociális és környezeti következményeit; |
| --- | --- |

38.

a legnagyobb éberségre int a világ egyes régióiban alkalmazott, rendkívül intenzív, újfajta akvakultúrákból származó termékek vonatkozásában, és úgy véli, hogy szigorú vizsgálat alá kell vetni azokat a technológiákat és eljárásokat, amelyek révén e gazdaságok növelik termelékenységüket, csakúgy, mint e technológiák és eljárások egészségre gyakorolt lehetséges hatásait, illetve helyi szociális és környezeti következményeit;

| 39. | kéri, hogy az egyes szinteken végrehajtott ellenőrzések, köztük a határokon végzett ténylegesen összehangolt és átlátható ellenőrzések intenzitása és gyakorisága legyen arányos azzal a kockázattal, amit az érintett termékek jellegüknél és származási helyüknél fogva jelentenek; felkéri a tagállamokat, hogy minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást biztosítsanak e célra; |
| --- | --- |

39.

kéri, hogy az egyes szinteken végrehajtott ellenőrzések, köztük a határokon végzett ténylegesen összehangolt és átlátható ellenőrzések intenzitása és gyakorisága legyen arányos azzal a kockázattal, amit az érintett termékek jellegüknél és származási helyüknél fogva jelentenek; felkéri a tagállamokat, hogy minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrást biztosítsanak e célra;

A KPSZ reformja

| 40. | emlékeztet a hatodik parlamenti ciklusban elfogadott állásfoglalásaira, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy sürgősen végezze el a halászati termékek piaca közös szervezésének messzemenő felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az garantálja a jövedelmeket az ágazatban, biztosítsa a piac stabilitását és a halászati termékek jobb forgalmazását, valamint fokozza ezek hozzáadott értékét; sajnálatát fejezi ki az e téren jelentkező késedelmek miatt; utal a fenti állásfoglalásokra, amelyek arról szólnak, hogy mik lennének e reform kívánatos főbb irányvonalai; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet a hatodik parlamenti ciklusban elfogadott állásfoglalásaira, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy sürgősen végezze el a halászati termékek piaca közös szervezésének messzemenő felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az garantálja a jövedelmeket az ágazatban, biztosítsa a piac stabilitását és a halászati termékek jobb forgalmazását, valamint fokozza ezek hozzáadott értékét; sajnálatát fejezi ki az e téren jelentkező késedelmek miatt; utal a fenti állásfoglalásokra, amelyek arról szólnak, hogy mik lennének e reform kívánatos főbb irányvonalai;

| 41. | ragaszkodik ahhoz, hogy az e téren kialakított új mechanizmusok feltétlenül vegyék figyelembe a környezetet károsító vagy a szociális dömping egy formájával egyenértékű gyakorlatokból származó alacsony költségű import révén jelentkező megkerülhetetlen versenyhelyzetet, valamint garantálják a közösségi termelés kellően jövedelmező árakon történő piacra juttatását; |
| --- | --- |

41.

ragaszkodik ahhoz, hogy az e téren kialakított új mechanizmusok feltétlenül vegyék figyelembe a környezetet károsító vagy a szociális dömping egy formájával egyenértékű gyakorlatokból származó alacsony költségű import révén jelentkező megkerülhetetlen versenyhelyzetet, valamint garantálják a közösségi termelés kellően jövedelmező árakon történő piacra juttatását;

A fogyasztók tájékoztatása

| 42. | meggyőződése, hogy az európai fogyasztók gyakran más termékeket választanának abban az esetben, ha jobb tájékoztatást kapnának az eladásra kínált termékek tényleges tulajdonságairól, minőségéről, földrajzi eredetéről és az előállítás vagy a kifogás körülményeiről; |
| --- | --- |

42.

meggyőződése, hogy az európai fogyasztók gyakran más termékeket választanának abban az esetben, ha jobb tájékoztatást kapnának az eladásra kínált termékek tényleges tulajdonságairól, minőségéről, földrajzi eredetéről és az előállítás vagy a kifogás körülményeiről;

| 43. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szigorú és átlátható tanúsítási és címkézési feltételeket kell bevezetni az európai halászati és akvakultúra-termékek minőségére és nyomon követhetőségére vonatkozóan, valamint lépéseket kell tenni az e termékekre vonatkozó közösségi ökocímkézés mihamarabbi bevezetése érdekében azzal a céllal, hogy véget lehessen vetni a magánkézben lévő tanúsítási rendszerek ellenőrizetlen terjedésének; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szigorú és átlátható tanúsítási és címkézési feltételeket kell bevezetni az európai halászati és akvakultúra-termékek minőségére és nyomon követhetőségére vonatkozóan, valamint lépéseket kell tenni az e termékekre vonatkozó közösségi ökocímkézés mihamarabbi bevezetése érdekében azzal a céllal, hogy véget lehessen vetni a magánkézben lévő tanúsítási rendszerek ellenőrizetlen terjedésének;

| 44. | úgy véli, hogy halászati és akvakultúra-termékek ökotanúsításának és ökocímkézésének átlátható módon és a fogyasztó által könnyen érthetően kell történnie, és kivétel nélkül az egész ágazat rendelkezésére kell állnia, szigorúan megfelelve az alapvető megfelelési kritériumoknak; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy halászati és akvakultúra-termékek ökotanúsításának és ökocímkézésének átlátható módon és a fogyasztó által könnyen érthetően kell történnie, és kivétel nélkül az egész ágazat rendelkezésére kell állnia, szigorúan megfelelve az alapvető megfelelési kritériumoknak;

Akvakultúra

| 45. | kiemeli, hogy az akvakultúra-termékek egyre nagyobb arányt képviselnek az Európai Unióba importált halászati és akvakultúra-termékek között; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy az akvakultúra-termékek egyre nagyobb arányt képviselnek az Európai Unióba importált halászati és akvakultúra-termékek között;

| 46. | úgy véli, hogy e jelenség oka az, hogy az elmúlt tíz esztendőben a világ bizonyos régióiban jelentős mértékben növekedett az akvakultúra-termelés, miközben a világ ilyen termelésének mindössze 2%-át kitevő közösségi akvakultúra-termelés ugyanezen időszakban stagnált; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy e jelenség oka az, hogy az elmúlt tíz esztendőben a világ bizonyos régióiban jelentős mértékben növekedett az akvakultúra-termelés, miközben a világ ilyen termelésének mindössze 2%-át kitevő közösségi akvakultúra-termelés ugyanezen időszakban stagnált;

| 47. | megjegyzi, hogy a fogyasztói szokások és az uniós forgalmazók kereslete tekintetében jelentős helyettesítő hatások vannak a közösségi eredetű friss termékek és bizonyos importált akvakultúra-termékek között; |
| --- | --- |

47.

megjegyzi, hogy a fogyasztói szokások és az uniós forgalmazók kereslete tekintetében jelentős helyettesítő hatások vannak a közösségi eredetű friss termékek és bizonyos importált akvakultúra-termékek között;

| 48. | úgy véli, hogy egy, a fenntartható, a környezetet csökkentett mértékben terhelő közösségi akvakultúra megteremtésére irányuló elszánt politika kulcsfontosságú lehet a halászati és akvakultúra-termékek terén jellemző importfüggőség csökkentésében, az EU-n belüli gazdasági tevékenység ösztönzésében, valamint az egyre növekvő kereslet bőségesebb és diverzifikáltabb kínálat révén történő kielégítésében; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a kutatás-fejlesztés eltökélt továbbvitelét az európai akvakultúra-termékek körében; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy egy, a fenntartható, a környezetet csökkentett mértékben terhelő közösségi akvakultúra megteremtésére irányuló elszánt politika kulcsfontosságú lehet a halászati és akvakultúra-termékek terén jellemző importfüggőség csökkentésében, az EU-n belüli gazdasági tevékenység ösztönzésében, valamint az egyre növekvő kereslet bőségesebb és diverzifikáltabb kínálat révén történő kielégítésében; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a kutatás-fejlesztés eltökélt továbbvitelét az európai akvakultúra-termékek körében;

| 49. | utal ennek kapcsán az „Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” címet viselő 2010. június 17-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

49.

utal ennek kapcsán az „Új lendület az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiának” címet viselő 2010. június 17-i állásfoglalására;

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös halászati politikával kapcsolatos javaslataikban és határozataikban kellőképpen vegyék figyelembe az e jelentésben szereplő legfontosabb ajánlásokat; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közös halászati politikával kapcsolatos javaslataikban és határozataikban kellőképpen vegyék figyelembe az e jelentésben szereplő legfontosabb ajánlásokat;

*

* *

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(2)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

(3)  HL C 323. E, 2008.12.18. 271. o.

(4)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(5)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0039.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0243.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0373.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/128

---

2010. július 8., csütörtökZimbabwé

P7_TA(2010)0288

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Zimbabwéről, különösen Farai Maguwu ügyéről

2011/C 351 E/19

Az Európai Parlament

tekintettel a Zimbabwéről szóló számos korábbi állásfoglalására, legutóbb a 2008. december 17-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Tanács 2010. február 15-i 2010/92/KKBP közös álláspontjára (2), amely 2011. február 20-ig meghosszabbítja a 2004/161/KKBP közös álláspont (3) keretében Zimbabwével szemben hozott korlátozó intézkedéseket, valamint a közös álláspontot módosító, 2008. december 8-i 1226/2008/EK bizottsági rendeletre (4),

tekintettel a Külügyek Tanácsának Zimbabwéről szóló 2010. február 22-i következtetéseire, valamint a 10. EU–Dél-Afrika miniszteri szintű politikai párbeszéd Zimbabwéről szóló, 2010. május 11-i következtetéseire,

tekintettel a véres konfliktusokat előidéző gyémántokról szóló korábbi ENSZ-határozatra, és különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsának a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszeréről szóló, 1459 (2003). számú határozatára,

tekintettel a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerére, amely tagjai számára előírja annak tanúsítását, hogy a nyers gyémántokat nem használják fel fegyveres konfliktusok finanszírozására,

tekintettel az emberek és népek jogairól szóló afrikai chartára, amelyet Zimbabwe ratifikált,

tekintettel kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének 2009. november 5-én a namibiai Swakopmundban tartott hetedik plenáris ülésén kiadott nyilatkozatra és különösen annak 13., 14. és a 22. bekezdésre,

tekintettel a kimberley folyamat 2010. június 21–24-án Izraelben, Tel Avivban tartott ülésszakok közötti találkozójára,

tekintettel a 2000. június 23-án aláírt EU–AKCS Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Zimbabwe önkéntes alapon tagja a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének, amely tagjai számára lehetővé teszi a nyers gyémántok jogszerűen működő nemzetközi piacokon való eladását azzal a feltétellel, hogy kereskedelmükből nem finanszíroznak fegyveres konfliktusokat; |
| --- | --- |

A.

mivel Zimbabwe önkéntes alapon tagja a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének, amely tagjai számára lehetővé teszi a nyers gyémántok jogszerűen működő nemzetközi piacokon való eladását azzal a feltétellel, hogy kereskedelmükből nem finanszíroznak fegyveres konfliktusokat;

| B. | mivel a kimberleyi folyamat egyelőre nem foglalkozik ez emberi jogok megsértésével, |
| --- | --- |

B.

mivel a kimberleyi folyamat egyelőre nem foglalkozik ez emberi jogok megsértésével,

| C. | mivel a becslések szerint ha a Manicaland tartományban található Maranga (Chiadzwa) gyémántmezőt teljes egészében feltárják, Zimbabwe az elkövetkező években a világ egyik legnagyobb gyémánttermelőjévé válhat, akár több milliárd eurós bevételt generálva, |
| --- | --- |

C.

mivel a becslések szerint ha a Manicaland tartományban található Maranga (Chiadzwa) gyémántmezőt teljes egészében feltárják, Zimbabwe az elkövetkező években a világ egyik legnagyobb gyémánttermelőjévé válhat, akár több milliárd eurós bevételt generálva,

| D. | mivel 2009 novemberében a namibiai Swakopmundban Zimbabwe egy sor intézkedés bevezetését vállalta annak érdekében, hogy a Marange-ban zajló gyémántbányászatot hozzáigazítsa a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszeréhez, |
| --- | --- |

D.

mivel 2009 novemberében a namibiai Swakopmundban Zimbabwe egy sor intézkedés bevezetését vállalta annak érdekében, hogy a Marange-ban zajló gyémántbányászatot hozzáigazítsa a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszeréhez,

| E. | mivel a kimberleyi folyamat 2010. június 21–23-án Izraelben, Tel Avivban tartott ülésszakok közötti találkozóján nem született megegyezés arról, hogy a kimberleyi folyamatba lehetőség szerint beillesszék az emberi jogi szempontokat, |
| --- | --- |

E.

mivel a kimberleyi folyamat 2010. június 21–23-án Izraelben, Tel Avivban tartott ülésszakok közötti találkozóján nem született megegyezés arról, hogy a kimberleyi folyamatba lehetőség szerint beillesszék az emberi jogi szempontokat,

| F. | mivel számos nemzetközi nem kormányzati szervezet (többek között a Human Rights Watch, a Global Witness és a Partnership for Africa-Canada) súlyos aggodalmának adott hangot a Chiadzwában kialakult emberi jogi helyzettel kapcsolatban, különös tekintettel a zimbabwei biztonsági erők részéről elkövetett emberi jogi jogsértésekre, |
| --- | --- |

F.

mivel számos nemzetközi nem kormányzati szervezet (többek között a Human Rights Watch, a Global Witness és a Partnership for Africa-Canada) súlyos aggodalmának adott hangot a Chiadzwában kialakult emberi jogi helyzettel kapcsolatban, különös tekintettel a zimbabwei biztonsági erők részéről elkövetett emberi jogi jogsértésekre,

| G. | mivel a zimbabwei állampolgárságú Farai Maguwu, a Centre for Research and Development (CRD) – egy emberi jogi nem kormányzati szervezet, amelynek székhelye Manicalandben van – alapítója/igazgatója rámutatott, hogy a zimbabwei állambiztonsági erők több zimbabwei gyémántmezőn, köztük különösen Chiadzwában súlyos emberi jogi jogsértéseket követtek el, |
| --- | --- |

G.

mivel a zimbabwei állampolgárságú Farai Maguwu, a Centre for Research and Development (CRD) – egy emberi jogi nem kormányzati szervezet, amelynek székhelye Manicalandben van – alapítója/igazgatója rámutatott, hogy a zimbabwei állambiztonsági erők több zimbabwei gyémántmezőn, köztük különösen Chiadzwában súlyos emberi jogi jogsértéseket követtek el,

| H. | mivel Farai Maguwut a zimbabwei hatóságok 2010. június 3-án letartóztatták azzal a váddal, hogy a zimbabwei államot hátrányosan érintő információkat tett közzé, és azóta is fogva tartják rossz körülmények között, megtagadva tőle a számára szükséges gyógykezelést, a jogot, hogy az ügyet a letartóztatást követő 48 órán belül bíró vizsgálja meg és az óvadékhoz való jogot, |
| --- | --- |

H.

mivel Farai Maguwut a zimbabwei hatóságok 2010. június 3-án letartóztatták azzal a váddal, hogy a zimbabwei államot hátrányosan érintő információkat tett közzé, és azóta is fogva tartják rossz körülmények között, megtagadva tőle a számára szükséges gyógykezelést, a jogot, hogy az ügyet a letartóztatást követő 48 órán belül bíró vizsgálja meg és az óvadékhoz való jogot,

| 1. | követeli Farai Maguwu azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, és elítéli letartóztatásának és fogva tartásának körülményeit; |
| --- | --- |

1.

követeli Farai Maguwu azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, és elítéli letartóztatásának és fogva tartásának körülményeit;

| 2. | ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei hatóságok tartsák be a swakopmundi találkozón vállalt kötelezettségeiket, teljes mértékben demilitarizálják a marange-i gyémántmezőt, és az ott élők jogait tiszteletben tartva hozzanak megfelelő intézkedéseket a jog és a rend fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

2.

ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei hatóságok tartsák be a swakopmundi találkozón vállalt kötelezettségeiket, teljes mértékben demilitarizálják a marange-i gyémántmezőt, és az ott élők jogait tiszteletben tartva hozzanak megfelelő intézkedéseket a jog és a rend fenntartása érdekében;

| 3. | felszólít a kimberleyi folyamat felülvizsgálatára, amelynek során megfelelően figyelembe veszik az emberi jogi elveket; |
| --- | --- |

3.

felszólít a kimberleyi folyamat felülvizsgálatára, amelynek során megfelelően figyelembe veszik az emberi jogi elveket;

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei kormány a chiadzwai gyémántbányászatból származó valószínűleg jelentős bevételt a teljes zimbabwei gazdaság helyreállításának megalapozására használja, valamint az egészségügy, az oktatás és a szociális kiadások finanszírozására, amelyet jelenleg nemzetközi adományozók biztosítanak, és ennek érdekében szorgalmazza, hogy a kormány hozzon létre egy gyémánt vagyonkezelői alapot, amely a zimbabwei népet szolgálná; |
| --- | --- |

4.

ragaszkodik ahhoz, hogy a zimbabwei kormány a chiadzwai gyémántbányászatból származó valószínűleg jelentős bevételt a teljes zimbabwei gazdaság helyreállításának megalapozására használja, valamint az egészségügy, az oktatás és a szociális kiadások finanszírozására, amelyet jelenleg nemzetközi adományozók biztosítanak, és ennek érdekében szorgalmazza, hogy a kormány hozzon létre egy gyémánt vagyonkezelői alapot, amely a zimbabwei népet szolgálná;

| 5. | felszólítja a zimbabwei kormányt a korlátok nélküli szólásszabadság biztosítására és fenntartására Zimbabwében, hogy a nem kormányzati szervezetek (többek között a Farai Maguwu által alapított Centre for Research and Development) szabadon elmondhassák véleményüket anélkül, hogy üldöztetéstől és bebörtönzéstől kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a zimbabwei kormányt a korlátok nélküli szólásszabadság biztosítására és fenntartására Zimbabwében, hogy a nem kormányzati szervezetek (többek között a Farai Maguwu által alapított Centre for Research and Development) szabadon elmondhassák véleményüket anélkül, hogy üldöztetéstől és bebörtönzéstől kellene tartaniuk;

| 6. | felszólítja a kimberleyi folyamatot, biztosítsa, hogy a Monitor for Zimbabwe teljes mértékben függetlenül, sértetlenül lépjen fel az emberi jogok érdekében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a kimberleyi folyamatot, biztosítsa, hogy a Monitor for Zimbabwe teljes mértékben függetlenül, sértetlenül lépjen fel az emberi jogok érdekében;

| 7. | felszólítja Dél-Afrikát és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséget (SADC), hogy saját érdekében és Zimbabwe, valamint a tágabb dél-afrikai régió érdekében aktívan lépjen fel azért, hogy ösztönözze Zimbabwe visszatérését a teljes demokráciához és a jogállamiság, valamint a zimbabwei nép emberi jogainak tiszteletben tartásához; elismeri, hogy Mugabe és közeli hívei, akik saját hasznukra fosztogatják Zimbabwe gazdasági erőforrásait, továbbra is akadályt jelentenek a zimbabwei politikai és gazdasági újjáépítés és a kiegyezés folyamatában; |
| --- | --- |

7.

felszólítja Dél-Afrikát és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséget (SADC), hogy saját érdekében és Zimbabwe, valamint a tágabb dél-afrikai régió érdekében aktívan lépjen fel azért, hogy ösztönözze Zimbabwe visszatérését a teljes demokráciához és a jogállamiság, valamint a zimbabwei nép emberi jogainak tiszteletben tartásához; elismeri, hogy Mugabe és közeli hívei, akik saját hasznukra fosztogatják Zimbabwe gazdasági erőforrásait, továbbra is akadályt jelentenek a zimbabwei politikai és gazdasági újjáépítés és a kiegyezés folyamatában;

| 8. | üdvözli a természetes és jogi személyeket felsoroló uniós tilalmi lista legutóbbi (2010. februári) frissítését a Mugabe-rezsimre való hivatkozásokkal; hangsúlyozza, hogy a korlátozó intézkedések kizárólag a zimbabwei rezsimhez tartozókra irányulnak, és semmiképpen nem fogják érinteni az egész zimbabwei népet; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a természetes és jogi személyeket felsoroló uniós tilalmi lista legutóbbi (2010. februári) frissítését a Mugabe-rezsimre való hivatkozásokkal; hangsúlyozza, hogy a korlátozó intézkedések kizárólag a zimbabwei rezsimhez tartozókra irányulnak, és semmiképpen nem fogják érinteni az egész zimbabwei népet;

| 9. | hangsúlyozza az Európai Unió és Zimbabwe közötti párbeszéd fontosságát, és üdvözli az e téren elért haladást; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az Európai Unió és Zimbabwe közötti párbeszéd fontosságát, és üdvözli az e téren elért haladást;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, Zimbabwe és Dél-Afrika kormányának és parlamentjének, az EU–AKCS Közös Parlamenti Közgyűlése társelnökeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, köztük a Pánafrikai Parlamentnek, az ENSZ főtitkárának, a SADC főtitkárának, a kimberleyi folyamat soros elnökének (Izrael), valamint a Commonwealth főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, Zimbabwe és Dél-Afrika kormányának és parlamentjének, az EU–AKCS Közös Parlamenti Közgyűlése társelnökeinek, az Afrikai Unió intézményeinek, köztük a Pánafrikai Parlamentnek, az ENSZ főtitkárának, a SADC főtitkárának, a kimberleyi folyamat soros elnökének (Izrael), valamint a Commonwealth főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0640.

(2)  HL L 41., 2010.2.16., 6. o.

(3)  HL L 50., 2004.2.20., 66. o.

(4)  HL L 331., 2008.12.10., 11. o.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/130

---

2010. július 8., csütörtökVenezuela, különösen Maria Lourdes Afiuni ügye

P7_TA(2010)0289

Az Európai Parlament 2010. július 8-i állásfoglalása Venezueláról, különösen Maria Lourdes Afiuni ügyéről

2011/C 351 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2010. február 11-i, a 2009. május 7-i, a 2008. október 23-i és a 2007. május 24-i állásfoglalására,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a hatalmi ágak elválasztása és függetlensége minden demokratikus és alkotmányos állam alapját képezi, |
| --- | --- |

A.

mivel a hatalmi ágak elválasztása és függetlensége minden demokratikus és alkotmányos állam alapját képezi,

| B. | mivel 2009. december 10-én Maria Lourdes Afiuni, caracasi bírónő a venezuelai jogszabályok alapján eljárva és az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportjának véleményét követve (súlyos korlátozásokkal, többek között az útlevél bevonásával) kegyelmet adott Eligio Cedeñónak, akit 2007 februárja óta előzetes letartóztatásban tartottak, |
| --- | --- |

B.

mivel 2009. december 10-én Maria Lourdes Afiuni, caracasi bírónő a venezuelai jogszabályok alapján eljárva és az ENSZ önkényes letartóztatásokkal foglalkozó munkacsoportjának véleményét követve (súlyos korlátozásokkal, többek között az útlevél bevonásával) kegyelmet adott Eligio Cedeñónak, akit 2007 februárja óta előzetes letartóztatásban tartottak,

| C. | mivel a venezuelai törvények szerint az előzetes letartóztatás időtartamának felső határa két év, és mivel Afiuni bírónő e határozat kiadásával a venezuelai és a nemzetközi jog által védett alapvető jogokat tartotta tiszteletben, |
| --- | --- |

C.

mivel a venezuelai törvények szerint az előzetes letartóztatás időtartamának felső határa két év, és mivel Afiuni bírónő e határozat kiadásával a venezuelai és a nemzetközi jog által védett alapvető jogokat tartotta tiszteletben,

| D. | mivel Afiuni bírónőt a DISIP (Hírszerzési és Megelőzési Igazgatóság) tisztviselői azonnal, vádemelés nélkül letartóztatták a bíróságon, és 2009. december 12-én a szigorúan ellenőrzött INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina) börtönbe szállították, ahol jelenleg – több mint hat hónappal később – is fogva tartják olyan körülmények között, amelyek folyamatosan veszélyeztetik fizikai és mentális egészségét, miután 24 itt fogva tartott személyt ő ítélt el olyan bűncselekményekért, mint az emberölés, kábítószer-kereskedelem és emberrablás; mivel fogva tartása során sértéseket, fenyegetéseket, verbális és fizikai támadásokat és emberölési kísérleteket kellett elszenvednie, |
| --- | --- |

D.

mivel Afiuni bírónőt a DISIP (Hírszerzési és Megelőzési Igazgatóság) tisztviselői azonnal, vádemelés nélkül letartóztatták a bíróságon, és 2009. december 12-én a szigorúan ellenőrzött INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina) börtönbe szállították, ahol jelenleg – több mint hat hónappal később – is fogva tartják olyan körülmények között, amelyek folyamatosan veszélyeztetik fizikai és mentális egészségét, miután 24 itt fogva tartott személyt ő ítélt el olyan bűncselekményekért, mint az emberölés, kábítószer-kereskedelem és emberrablás; mivel fogva tartása során sértéseket, fenyegetéseket, verbális és fizikai támadásokat és emberölési kísérleteket kellett elszenvednie,

| E. | mivel 2009. december 11-én Hugo Chávez elnök televíziós beszédében banditának nevezte, és kérte a főügyészt, hogy a legmagasabb büntetési tételért folyamodjon, sőt, sürgette a Nemzetgyűlést, hogy hozzon új törvényt az ilyen típusú viselkedésre kirótt ítéletek visszamenőleges hatályú súlyosbítása érdekében, |
| --- | --- |

E.

mivel 2009. december 11-én Hugo Chávez elnök televíziós beszédében banditának nevezte, és kérte a főügyészt, hogy a legmagasabb büntetési tételért folyamodjon, sőt, sürgette a Nemzetgyűlést, hogy hozzon új törvényt az ilyen típusú viselkedésre kirótt ítéletek visszamenőleges hatályú súlyosbítása érdekében,

| F. | mivel a venezuelai alkotmány 26. cikke kimondja, hogy az igazságszolgáltatásnak autonómnak és függetlennek kell lennie, és hogy a Venezuelai Köztársaság elnöke felel az igazságszolgáltatás függetlenségének garantálásáért, |
| --- | --- |

F.

mivel a venezuelai alkotmány 26. cikke kimondja, hogy az igazságszolgáltatásnak autonómnak és függetlennek kell lennie, és hogy a Venezuelai Köztársaság elnöke felel az igazságszolgáltatás függetlenségének garantálásáért,

| G. | mivel az elnök Afiuni bírónővel szembeni kijelentéseit követően a bírónőt hatalommal való visszaéléssel, korrupcióval, összeesküvéssel és szökésben való bűnrészességgel vádolták meg, és mivel a bírónő még mindig börtönben van, annak ellenére, hogy az ügyészség igazolta, hogy a bírónő nem kapott pénzt, így nincs bizonyíték a korrupcióra, |
| --- | --- |

G.

mivel az elnök Afiuni bírónővel szembeni kijelentéseit követően a bírónőt hatalommal való visszaéléssel, korrupcióval, összeesküvéssel és szökésben való bűnrészességgel vádolták meg, és mivel a bírónő még mindig börtönben van, annak ellenére, hogy az ügyészség igazolta, hogy a bírónő nem kapott pénzt, így nincs bizonyíték a korrupcióra,

| H. | mivel Afiuni bírónő ügye nyomán egy sor olyan jelentés, állásfoglalás és nyilatkozat született, amely elítélte a venezuelai hatóságokat, és kifejezte szolidaritását a bírónő iránt, miután a világ minden részéről jogászok és bírák, nem kormányzati szervezetek, mint az Amnesty International és a Human Rights Watch, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa kifejezte helyzete miatti aggodalmát, megállapítva, hogy a bírónőt tisztessége és az igazságszolgáltatás függetlenségéért folytatott küzdelme miatt börtönözték be, az Emberi Jogok Amerika-közi Bizottsága pedig megelőző intézkedéseket kért a bírónő személyes biztonságának biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

H.

mivel Afiuni bírónő ügye nyomán egy sor olyan jelentés, állásfoglalás és nyilatkozat született, amely elítélte a venezuelai hatóságokat, és kifejezte szolidaritását a bírónő iránt, miután a világ minden részéről jogászok és bírák, nem kormányzati szervezetek, mint az Amnesty International és a Human Rights Watch, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa kifejezte helyzete miatti aggodalmát, megállapítva, hogy a bírónőt tisztessége és az igazságszolgáltatás függetlenségéért folytatott küzdelme miatt börtönözték be, az Emberi Jogok Amerika-közi Bizottsága pedig megelőző intézkedéseket kért a bírónő személyes biztonságának biztosítása érdekében,

| I. | mivel Afiuni bírónő ügye nem az egyetlen olyan eset, amikor a politikai hatóságok támadást intéznek az igazságszolgáltatás ellen: egyes bírókat elbocsátottak, mások pedig az emigrációt választották, |
| --- | --- |

I.

mivel Afiuni bírónő ügye nem az egyetlen olyan eset, amikor a politikai hatóságok támadást intéznek az igazságszolgáltatás ellen: egyes bírókat elbocsátottak, mások pedig az emigrációt választották,

| J. | mivel a demokrácia hanyatlása Venezuelában más területeken is nyilvánvaló, különösen a sajtószabadság tekintetében – az internetet is beleértve –, amelyet a kormány folyamatosan támad, és amellyel szemben intézkedések széles körét hozta, többek között napilapok, rádióállomások, televíziócsatornák megszüntetésével, |
| --- | --- |

J.

mivel a demokrácia hanyatlása Venezuelában más területeken is nyilvánvaló, különösen a sajtószabadság tekintetében – az internetet is beleértve –, amelyet a kormány folyamatosan támad, és amellyel szemben intézkedések széles körét hozta, többek között napilapok, rádióállomások, televíziócsatornák megszüntetésével,

| K. | mivel a média szabadsága létfontosságú a demokrácia és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása szempontjából, hiszen a média alapvető szerepet játszik a vélemények és gondolatok szabad kinyilvánításának garantálásában, a kisebbségek, ezen belül a politikai ellenzékhez tartozó csoportok jogainak kellő tiszteletben tartásában, valamint az egyén demokratikus eljárásokban való tényleges részvételének és ezáltal a szabad és tisztességes választások lehetővé tételének előmozdításában, |
| --- | --- |

K.

mivel a média szabadsága létfontosságú a demokrácia és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása szempontjából, hiszen a média alapvető szerepet játszik a vélemények és gondolatok szabad kinyilvánításának garantálásában, a kisebbségek, ezen belül a politikai ellenzékhez tartozó csoportok jogainak kellő tiszteletben tartásában, valamint az egyén demokratikus eljárásokban való tényleges részvételének és ezáltal a szabad és tisztességes választások lehetővé tételének előmozdításában,

| L. | mivel a 2010. szeptember 26-án tartandó parlamenti választásokra készülve az Országos Választási Tanács a kormány kérésére módosította a választókörzetek határait a Nemzetgyűlés 167 képviselőjének megválasztása tekintetében, és e módosítások az ellenzék által irányított államok 80 %-át érintik, |
| --- | --- |

L.

mivel a 2010. szeptember 26-án tartandó parlamenti választásokra készülve az Országos Választási Tanács a kormány kérésére módosította a választókörzetek határait a Nemzetgyűlés 167 képviselőjének megválasztása tekintetében, és e módosítások az ellenzék által irányított államok 80 %-át érintik,

| M. | mivel a 2005 óta a több mint 760 vállalkozást érintő önkényes elkobzások, kisajátítások és hasonló intézkedések – amelyek uniós érdekeltségeket is érintenek – aláássák a polgárok szociális és gazdasági jogait, |
| --- | --- |

M.

mivel a 2005 óta a több mint 760 vállalkozást érintő önkényes elkobzások, kisajátítások és hasonló intézkedések – amelyek uniós érdekeltségeket is érintenek – aláássák a polgárok szociális és gazdasági jogait,

| N. | tekintettel a feszült venezuelai politikai helyzetre, amelyet a demokratikus ellenzékkel, annak képviselőivel, demokratikusan választott polgármestereivel és kormányzóival, a diákmozgalommal, a hadsereg és a bírói kar tagjaival, Chávez hivatalos politikájának ellenzőivel, újságírókkal és a médiával szembeni zaklatások, fenyegetések, megfélemlítés, valamint politikai és büntetőeljárások is tükröznek, amely sokuk politikai okokból történő bebörtönzését eredményezte, |
| --- | --- |

N.

tekintettel a feszült venezuelai politikai helyzetre, amelyet a demokratikus ellenzékkel, annak képviselőivel, demokratikusan választott polgármestereivel és kormányzóival, a diákmozgalommal, a hadsereg és a bírói kar tagjaival, Chávez hivatalos politikájának ellenzőivel, újságírókkal és a médiával szembeni zaklatások, fenyegetések, megfélemlítés, valamint politikai és büntetőeljárások is tükröznek, amely sokuk politikai okokból történő bebörtönzését eredményezte,

| 1. | elítéli az igazságszolgáltatás függetlensége elleni támadásokat; aggodalmát fejezi ki Afiuni bírónő letartóztatása miatt, és úgy véli, hogy az sérti a bírónő alapvető személyes jogait, valamint nagyon súlyos fenyegetést jelent az igazságszolgáltatás függetlenségére nézve, amely a jogállamiság alappillére; |
| --- | --- |

1.

elítéli az igazságszolgáltatás függetlensége elleni támadásokat; aggodalmát fejezi ki Afiuni bírónő letartóztatása miatt, és úgy véli, hogy az sérti a bírónő alapvető személyes jogait, valamint nagyon súlyos fenyegetést jelent az igazságszolgáltatás függetlenségére nézve, amely a jogállamiság alappillére;

| 2. | sürgeti a bírónő szabadon bocsátását, és felhívja a venezuelai kormányt, hogy kötelezze el magát a jogállamiság értékei mellett, megkönnyítve a minden szükséges garanciával megtartott tisztességes és gyors tárgyalást; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a bírónő szabadon bocsátását, és felhívja a venezuelai kormányt, hogy kötelezze el magát a jogállamiság értékei mellett, megkönnyítve a minden szükséges garanciával megtartott tisztességes és gyors tárgyalást;

| 3. | aggodalmát fejezi ki Afiuni bírónő fogva tartásának körülményei miatt, amelyek testi és pszichológiai épségét fenyegetik, és felhívja a börtön vezetőit, hogy szigorúan és haladéktalanul alkalmazzák az Emberi Jogok Amerika-közi Bizottsága által Afiuni asszony fogva tartásának körülményeivel kapcsolatban 2010. január 11-én szorgalmazott intézkedéseket és ajánlásokat; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki Afiuni bírónő fogva tartásának körülményei miatt, amelyek testi és pszichológiai épségét fenyegetik, és felhívja a börtön vezetőit, hogy szigorúan és haladéktalanul alkalmazzák az Emberi Jogok Amerika-közi Bizottsága által Afiuni asszony fogva tartásának körülményeivel kapcsolatban 2010. január 11-én szorgalmazott intézkedéseket és ajánlásokat;

| 4. | elítéli a Venezuelai Köztársaság elnökének nyilvánosság előtt tett, a bírónőt sértő és rágalmazó kijelentéseit, amelyekkel maximális büntetést követelt, és kérte a hatályos törvény módosítását a súlyosabb büntetés kiszabásának lehetővé tétele érdekében; úgy véli, hogy ezek a kijelentések súlyosbítják a bírónő fogva tartásának körülményeit, és megvalósítják az igazságszolgáltatás függetlensége elleni támadást az ország elnöke részéről, akinek éppen e függetlenség legfőbb védnökeként kellene fellépnie; |
| --- | --- |

4.

elítéli a Venezuelai Köztársaság elnökének nyilvánosság előtt tett, a bírónőt sértő és rágalmazó kijelentéseit, amelyekkel maximális büntetést követelt, és kérte a hatályos törvény módosítását a súlyosabb büntetés kiszabásának lehetővé tétele érdekében; úgy véli, hogy ezek a kijelentések súlyosbítják a bírónő fogva tartásának körülményeit, és megvalósítják az igazságszolgáltatás függetlensége elleni támadást az ország elnöke részéről, akinek éppen e függetlenség legfőbb védnökeként kellene fellépnie;

| 5. | emlékezteti a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányát arra, hogy saját alkotmánya, valamint az általa aláírt számos nemzetközi és regionális egyezmény és charta szerint köteles tiszteletben tartani a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét; úgy véli, hogy a venezuelai médiának biztosítania kell a venezuelai politikai és társadalmi élet többoldalú bemutatását; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányát arra, hogy saját alkotmánya, valamint az általa aláírt számos nemzetközi és regionális egyezmény és charta szerint köteles tiszteletben tartani a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét; úgy véli, hogy a venezuelai médiának biztosítania kell a venezuelai politikai és társadalmi élet többoldalú bemutatását;

| 6. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, tegyen diplomáciai lépéseket a venezuelai hatóságok felé, hogy kifejezze az EU aggodalmát az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság iránt ebben a dél-amerikai országban, és hogy szilárdan megvédje az uniós tagállamok állampolgárainak és vállalatainak érdekeltségeit és tulajdonát; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, tegyen diplomáciai lépéseket a venezuelai hatóságok felé, hogy kifejezze az EU aggodalmát az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia és a jogállamiság iránt ebben a dél-amerikai országban, és hogy szilárdan megvédje az uniós tagállamok állampolgárainak és vállalatainak érdekeltségeit és tulajdonát;

| 7. | emlékeztet arra, hogy ahogyan azt az Amerikai Államok Szervezetének Amerika-közi Demokratikus Chartája elrendeli, egy demokráciában az eredendő és szükséges törvényesség mellett, amelyet a választások során szereznek és szilárdítanak meg, be kell tartani a hatalom gyakorlásának törvényességét is, amelyet a teljes mértékben demokratikus működés biztosítása érdekében a pluralizmus, az adott szabályok, a hatályos alkotmány és törvények, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása alapoz meg, és ebbe bele kell, hogy tartozzon a békés és demokratikus politikai ellenzék tiszteletben tartása is, főképpen akkor, ha azt népi felhatalmazással választották meg; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy ahogyan azt az Amerikai Államok Szervezetének Amerika-közi Demokratikus Chartája elrendeli, egy demokráciában az eredendő és szükséges törvényesség mellett, amelyet a választások során szereznek és szilárdítanak meg, be kell tartani a hatalom gyakorlásának törvényességét is, amelyet a teljes mértékben demokratikus működés biztosítása érdekében a pluralizmus, az adott szabályok, a hatályos alkotmány és törvények, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása alapoz meg, és ebbe bele kell, hogy tartozzon a békés és demokratikus politikai ellenzék tiszteletben tartása is, főképpen akkor, ha azt népi felhatalmazással választották meg;

| 8. | felszólítja a venezuelai kormányt, hogy a 2010. szeptember 26-i parlamenti választásokra való tekintettel tartsa tiszteletben a demokrácia szabályait, valamint a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a választások szabadságának elveit, és kérje fel az Európai Uniót és a nemzetközi testületeket e választások megfigyelésére; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a venezuelai kormányt, hogy a 2010. szeptember 26-i parlamenti választásokra való tekintettel tartsa tiszteletben a demokrácia szabályait, valamint a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a választások szabadságának elveit, és kérje fel az Európai Uniót és a nemzetközi testületeket e választások megfigyelésére;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/132

---

2010. július 8., csütörtökÉszak-Korea

P7_TA(2010)0290

Az Európai Parlament 2010. július. 8-i állásfoglalása Észak-Koreáról

2011/C 351 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel a Koreai-félszigetről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Emberi Jogok Nemzetközi Egyezségokmányaira és más emberi jogi eszközökre,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a „Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (KNDK) az emberi jogok helyzetéről” szóló, 2010. március 25-i határozatára, amelyet az EU tagállamai is támogattak, és amely elítéli a polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogok rendszeres, széles körű és súlyos megsértését, valamint az emberi jogokkal való súlyos, széles körű és rendszeres visszaéléseket a KNDK-ban,

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1718. (2006) és 1874. (2009) számú határozatára,

tekintettel az ENSZ Közgyűlése harmadik bizottságának a KNDK-ban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2009. november 19-én, a 64. ülésszakon elfogadott határozatára,

tekintettel a 2009. december 22-i 2009/1002/KKBP tanácsi határozatra,

tekintettel a KNDK-ról szóló, 2009. november 7-i szakértői jelentésre és a KNDK beleegyezésére, hogy megvizsgálja az Emberi Jogi Tanács egyetemes időszaki felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoportjának 2010. március 18-án elfogadott jelentésében szereplő 117 ajánlását,

tekintettel Vitit Muntarbhorn, az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különmegbízott 2010. február 17-i jelentésére,

tekintettel az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott párbeszéd 2010. június 29-én Madridban megrendezett 29. fordulójára, ahol az észak-koreai menekültek ügyét tárgyalták meg,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok KNDK-beli helyzete továbbra is kétségbeejtő, és a humanitárius helyzet komoly aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok KNDK-beli helyzete továbbra is kétségbeejtő, és a humanitárius helyzet komoly aggodalomra ad okot;

| B. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2010. március 25-i határozatában mély aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy tovább folytatódik a polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogok rendszeres, széles körű és súlyos megsértése; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2010. március 25-i határozatában mély aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy tovább folytatódik a polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogok rendszeres, széles körű és súlyos megsértése;

| C. | mivel az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó ENSZ-különmegbízott az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának készített éves jelentésében végtelenül kétségbeejtőnek nevezte az emberi jogok KNDK-beli helyzetét; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó ENSZ-különmegbízott az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának készített éves jelentésében végtelenül kétségbeejtőnek nevezte az emberi jogok KNDK-beli helyzetét;

| D. | mivel a KNDK kormánya nem ismeri el az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó különmegbízott megbízatását és nem engedi őt az országba lépni, illetve nem hajlandó az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival együttműködni; |
| --- | --- |

D.

mivel a KNDK kormánya nem ismeri el az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó különmegbízott megbízatását és nem engedi őt az országba lépni, illetve nem hajlandó az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival együttműködni;

| E. | mivel az ENSZ különmegbízottjának jelentése szerint a nukleáris leszerelésről folyó hatpárti megbeszélések újbóli megkezdése az emberi jogi környezet javítására is lehetőséget biztosíthat; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ különmegbízottjának jelentése szerint a nukleáris leszerelésről folyó hatpárti megbeszélések újbóli megkezdése az emberi jogi környezet javítására is lehetőséget biztosíthat;

| F. | mivel az ENSZ különmegbízottja azt javasolta, hogy a Biztonsági Tanács vizsgálja meg az emberi jogok KNDK-beli megsértését, valamint hogy állítsanak fel a KNDK kormánya által állítólag elkövetett emberiség elleni bűncselekményeket kivizsgáló vizsgálóbizottságot; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ különmegbízottja azt javasolta, hogy a Biztonsági Tanács vizsgálja meg az emberi jogok KNDK-beli megsértését, valamint hogy állítsanak fel a KNDK kormánya által állítólag elkövetett emberiség elleni bűncselekményeket kivizsgáló vizsgálóbizottságot;

| G. | mivel az Európai Uniót számos nemzetközi nem kormányzati emberi jogi szervezet szólította fel arra, hogy fordítson nagyobb figyelmet az észak-koreai emberi jogi kérdésekre; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Uniót számos nemzetközi nem kormányzati emberi jogi szervezet szólította fel arra, hogy fordítson nagyobb figyelmet az észak-koreai emberi jogi kérdésekre;

| H. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozata elítéli az emberi jogokkal való súlyos, széles körű és rendszeres visszaéléseket a KNDK-ban különös tekintettel a politikai foglyok és a KNDK-ba visszatoloncolt állampolgárok megkínzására és munkatáborba kényszerítésére; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozata elítéli az emberi jogokkal való súlyos, széles körű és rendszeres visszaéléseket a KNDK-ban különös tekintettel a politikai foglyok és a KNDK-ba visszatoloncolt állampolgárok megkínzására és munkatáborba kényszerítésére;

| I. | mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, valamint polgárokat önkényesen tartóztatnak le és tűntetnek el; |
| --- | --- |

I.

mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, valamint polgárokat önkényesen tartóztatnak le és tűntetnek el;

| J. | mivel az igazságszolgáltatási rendszert az állam irányítja és az állam ellen elkövetett bűncselekmények jelentős hányadában – amelyet a büntetőtörvénykönyv rendszeresen bővít – halálbüntetés szabható ki, és az állampolgárokat – köztük a gyermekeket is – arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a nyilvános kivégzéseken; |
| --- | --- |

J.

mivel az igazságszolgáltatási rendszert az állam irányítja és az állam ellen elkövetett bűncselekmények jelentős hányadában – amelyet a büntetőtörvénykönyv rendszeresen bővít – halálbüntetés szabható ki, és az állampolgárokat – köztük a gyermekeket is – arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a nyilvános kivégzéseken;

| K. | mivel a KNDK kormánya nem engedélyezi szervezett politikai ellenzék működését, szabad és tisztességes választások szervezését, a média szabadságát, a vallásszabadságot és a gyülekezési szabadságot, illetve a kollektív tárgyalásokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a KNDK kormánya nem engedélyezi szervezett politikai ellenzék működését, szabad és tisztességes választások szervezését, a média szabadságát, a vallásszabadságot és a gyülekezési szabadságot, illetve a kollektív tárgyalásokat;

| L. | mivel továbbra is megoldatlanok a harmadik országok állampolgárainak (Japán, Koreai Köztársaság és más országok, sőt állítólag uniós polgárok) elrablásával és elhurcolásával kapcsolatos ügyek, és elengedhetetlen a nemzetközi közösség határozott fellépése; |
| --- | --- |

L.

mivel továbbra is megoldatlanok a harmadik országok állampolgárainak (Japán, Koreai Köztársaság és más országok, sőt állítólag uniós polgárok) elrablásával és elhurcolásával kapcsolatos ügyek, és elengedhetetlen a nemzetközi közösség határozott fellépése;

| M. | mivel sok észak-koreai menekül a Kínai Népköztársaságba, ahol számos nő válik az emberkereskedelem és kényszerházasságok áldozatává, mivel a Kínai Népköztársaság a visszaküldés tilalmára vonatkozó nemzetközi normákat megsértve, állítólag erőszakkal visszatoloncolja az észak-koreai menekültek a KNDK-ba, továbbá megakadályozza, hogy a KNDK állampolgárai hozzáférjenek az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültügyi eljárásaihoz, ezáltal megsértve az ENSZ menekültekről szóló 1951. évi egyezményét és annak 1967. évi jegyzőkönyvét, amelyhez a Kínai Népköztársaság is csatlakozott, és mivel az erőszakkal visszatoloncoltak sorsáról megrázó beszámolókat hallani; |
| --- | --- |

M.

mivel sok észak-koreai menekül a Kínai Népköztársaságba, ahol számos nő válik az emberkereskedelem és kényszerházasságok áldozatává, mivel a Kínai Népköztársaság a visszaküldés tilalmára vonatkozó nemzetközi normákat megsértve, állítólag erőszakkal visszatoloncolja az észak-koreai menekültek a KNDK-ba, továbbá megakadályozza, hogy a KNDK állampolgárai hozzáférjenek az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága menekültügyi eljárásaihoz, ezáltal megsértve az ENSZ menekültekről szóló 1951. évi egyezményét és annak 1967. évi jegyzőkönyvét, amelyhez a Kínai Népköztársaság is csatlakozott, és mivel az erőszakkal visszatoloncoltak sorsáról megrázó beszámolókat hallani;

| N. | mivel a bűnrészesség állami gyakorlata révén teljes családok (gyermekek és nagyszülők is) kerülnek börtönbe; mivel e fogvatartottak emberi jogait semmibe veszik, kínozzák, éheztetik és rabszolgamunkára kényszerítik őket, és egyes jelentések szerint a végkimerültség és a nem kezelt betegségek következtében 100 000-en már meg is haltak; |
| --- | --- |

N.

mivel a bűnrészesség állami gyakorlata révén teljes családok (gyermekek és nagyszülők is) kerülnek börtönbe; mivel e fogvatartottak emberi jogait semmibe veszik, kínozzák, éheztetik és rabszolgamunkára kényszerítik őket, és egyes jelentések szerint a végkimerültség és a nem kezelt betegségek következtében 100 000-en már meg is haltak;

| O. | mivel a műholdképek és észak-koreai disszidensek beszámolói megerősítik azokat a vádakat, amelyek szerint a KNDK legalább hat koncentrációs tábort üzemeltet, amelyekben 150 000 politikai foglyot tartanak fogva, és ha ehhez a számhoz hozzáadjuk még azokat a rabokat, akiket például a Kínai Népköztársaságból erőszakkal visszatelepítettek, akkor mintegy 200 000 embert tartanak bebörtönözve; |
| --- | --- |

O.

mivel a műholdképek és észak-koreai disszidensek beszámolói megerősítik azokat a vádakat, amelyek szerint a KNDK legalább hat koncentrációs tábort üzemeltet, amelyekben 150 000 politikai foglyot tartanak fogva, és ha ehhez a számhoz hozzáadjuk még azokat a rabokat, akiket például a Kínai Népköztársaságból erőszakkal visszatelepítettek, akkor mintegy 200 000 embert tartanak bebörtönözve;

| P. | mivel a lakosság jelentős része éhezik és nagymértékben függ a nemzetközi élelmiszer-segélyektől, és mivel a Világélelmezési program 2009 szeptemberében azt jelentette, hogy az észak-koreai nők és gyermekek egyharmada alultáplált; |
| --- | --- |

P.

mivel a lakosság jelentős része éhezik és nagymértékben függ a nemzetközi élelmiszer-segélyektől, és mivel a Világélelmezési program 2009 szeptemberében azt jelentette, hogy az észak-koreai nők és gyermekek egyharmada alultáplált;

| Q. | mivel a társadalmat a katonaságot mindenek fölé helyező politika és az önerőre való támaszkodás („dzsucse”) ideológiája irányítja, mely utóbbi megköveteli az ország vezetőjének mélységes tiszteletét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a társadalmat a katonaságot mindenek fölé helyező politika és az önerőre való támaszkodás („dzsucse”) ideológiája irányítja, mely utóbbi megköveteli az ország vezetőjének mélységes tiszteletét;

| R. | mivel disszidensek hitelt érdemlő beszámolói szerint a lakosságot kampányok révén mozgósítják kényszermunkára, míg a lakosok oktatáshoz és foglalkoztatási lehetőséghez való hozzáférése társadalmi státuszuktól (songbun) függ, amit családjuk rendszerhez való hűsége határoz meg; |
| --- | --- |

R.

mivel disszidensek hitelt érdemlő beszámolói szerint a lakosságot kampányok révén mozgósítják kényszermunkára, míg a lakosok oktatáshoz és foglalkoztatási lehetőséghez való hozzáférése társadalmi státuszuktól (songbun) függ, amit családjuk rendszerhez való hűsége határoz meg;

| S. | mivel a 2009. november 30-i„valutareform” súlyos következményekkel járt a már amúgy is hanyatló gazdaságra nézve, és a társadalom nem privilegizált rétegeinek további elszegényedését eredményezte, ami súlyos társadalmi elégedetlenséghez vezetett; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2009. november 30-i„valutareform” súlyos következményekkel járt a már amúgy is hanyatló gazdaságra nézve, és a társadalom nem privilegizált rétegeinek további elszegényedését eredményezte, ami súlyos társadalmi elégedetlenséghez vezetett;

| T. | mivel a KNDK-ba nem léphet be akadálytalanul külföldi újságíró, és mivel a Koreai Központi Hírügynökség az ország valamennyi médiacsatornájának egyetlen információforrása, mivel a rádió- és televíziókészülékek csak az állami adóállomásokról foghatnak jelet, és a külföldi adások fogása szigorú tilalom alatt áll, melyet súlyos szankciók támogatnak; mivel az ország teljes lakossága nem rendelkezik internet-hozzáféréssel, |
| --- | --- |

T.

mivel a KNDK-ba nem léphet be akadálytalanul külföldi újságíró, és mivel a Koreai Központi Hírügynökség az ország valamennyi médiacsatornájának egyetlen információforrása, mivel a rádió- és televíziókészülékek csak az állami adóállomásokról foghatnak jelet, és a külföldi adások fogása szigorú tilalom alatt áll, melyet súlyos szankciók támogatnak; mivel az ország teljes lakossága nem rendelkezik internet-hozzáféréssel,

| 1. | felhívja a KNDK-t, hogy haladéktalanul vessen véget az emberi jogok saját népe ellen irányuló súlyos, széles körű és rendszeres megsértésének, amely emberiesség elleni bűntettnek is minősülhet, és ezáltal a nemzetközi büntető joghatóság hatáskörébe tartozhat; |
| --- | --- |

1.

felhívja a KNDK-t, hogy haladéktalanul vessen véget az emberi jogok saját népe ellen irányuló súlyos, széles körű és rendszeres megsértésének, amely emberiesség elleni bűntettnek is minősülhet, és ezáltal a nemzetközi büntető joghatóság hatáskörébe tartozhat;

| 2. | felhívja a KNDK-t, hogy haladéktalanul és véglegesen vessen véget a nyilvános kivégzések gyakorlatának, és törölje el az országban a halálbüntetést; |
| --- | --- |

2.

felhívja a KNDK-t, hogy haladéktalanul és véglegesen vessen véget a nyilvános kivégzések gyakorlatának, és törölje el az országban a halálbüntetést;

| 3. | felhívja a KNDK-t, hogy vessen véget a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és erőszakos eltűnéseknek, hagyjon fel a kínzás és a kényszermunka alkalmazásával, engedje szabadon a politikai foglyokat és engedje polgárait szabadon utazni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a KNDK-t, hogy vessen véget a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és erőszakos eltűnéseknek, hagyjon fel a kínzás és a kényszermunka alkalmazásával, engedje szabadon a politikai foglyokat és engedje polgárait szabadon utazni;

| 4. | felhívja a KNDK hatóságait, hogy a szükségletek alapján biztosítsák minden polgáruk számára az élelemhez és a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

4.

felhívja a KNDK hatóságait, hogy a szükségletek alapján biztosítsák minden polgáruk számára az élelemhez és a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférést;

| 5. | felhívja a KNDK-t, hogy engedélyezze polgárai számára a szabad véleménynyilvánítást és a sajtószabadságot, valamint az internethez való, cenzúra nélküli hozzáférést; |
| --- | --- |

5.

felhívja a KNDK-t, hogy engedélyezze polgárai számára a szabad véleménynyilvánítást és a sajtószabadságot, valamint az internethez való, cenzúra nélküli hozzáférést;

| 6. | felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa egy ENSZ vizsgálóbizottság létrehozását az emberi jogok KNDK-ban való, múltbéli vagy jelenlegi megsértéseinek értékelésére annak meghatározása céljából, hogy az említett jogsértések és a visszaélésekkel társuló büntetlenség esetei milyen mértékben képeznek emberiesség elleni bűncselekményt, és felszólítja az uniós tagállamokat, támogassák az ENSZ Közgyűlés erre irányuló határozatát; |
| --- | --- |

6.

felhívja az Európai Uniót, hogy támogassa egy ENSZ vizsgálóbizottság létrehozását az emberi jogok KNDK-ban való, múltbéli vagy jelenlegi megsértéseinek értékelésére annak meghatározása céljából, hogy az említett jogsértések és a visszaélésekkel társuló büntetlenség esetei milyen mértékben képeznek emberiesség elleni bűncselekményt, és felszólítja az uniós tagállamokat, támogassák az ENSZ Közgyűlés erre irányuló határozatát;

| 7. | a helyzet súlyosságára való tekintettel felszólítja az Európai Uniót, hogy nevezzen ki a KNDK vonatkozásában különleges uniós képviselőt az események folyamatos nyomon követése, illetve az uniós tagállamok egymással és a kulcsfontosságú partnerekkel – pl. az Egyesült Államokkal és a Koreai Köztársasággal – való állandó koordinációja érdekében; |
| --- | --- |

7.

a helyzet súlyosságára való tekintettel felszólítja az Európai Uniót, hogy nevezzen ki a KNDK vonatkozásában különleges uniós képviselőt az események folyamatos nyomon követése, illetve az uniós tagállamok egymással és a kulcsfontosságú partnerekkel – pl. az Egyesült Államokkal és a Koreai Köztársasággal – való állandó koordinációja érdekében;

| 8. | felhívja a KNDK hatóságait, hogy kövessék az Emberi Jogi Tanács által végzett egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoport jelentésének ajánlásait, és első lépéséként engedélyezzék, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és egyéb független nemzetközi szakértők vizsgálódhassanak a fogva tartási létesítmények valamennyi típusában, és járuljanak hozzá, hogy az ENSZ különmegbízottjai ellátogassanak az országba; |
| --- | --- |

8.

felhívja a KNDK hatóságait, hogy kövessék az Emberi Jogi Tanács által végzett egyetemes időszakos felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoport jelentésének ajánlásait, és első lépéséként engedélyezzék, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága és egyéb független nemzetközi szakértők vizsgálódhassanak a fogva tartási létesítmények valamennyi típusában, és járuljanak hozzá, hogy az ENSZ különmegbízottjai ellátogassanak az országba;

| 9. | felszólítja a KNDK kormányát, hogy biztosítsa egy átfogó, átlátható és kielégítő eredményekkel járó vizsgálat elvégzését, annak érdekében, hogy végül minden információt átadjon az olyan uniós és harmadik országbeli polgárokról, akiket az elmúlt évtizedek során észak-koreai ügynökök raboltak el, és haladéktalanul engedje szabadon azokat az elrabolt személyeket, akiket még mindig az országban tartanak fogva; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a KNDK kormányát, hogy biztosítsa egy átfogó, átlátható és kielégítő eredményekkel járó vizsgálat elvégzését, annak érdekében, hogy végül minden információt átadjon az olyan uniós és harmadik országbeli polgárokról, akiket az elmúlt évtizedek során észak-koreai ügynökök raboltak el, és haladéktalanul engedje szabadon azokat az elrabolt személyeket, akiket még mindig az országban tartanak fogva;

| 10. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy továbbra is adjanak menedékjogot az észak-koreai menekülteknek, és járjanak el rendszeresebben az otthoni reménytelen helyzet elől menekülő észak-koreaiak európai és nemzetközi védelmének megszervezésében, valamint felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az észak-koreai menekülteket segítő civil szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy továbbra is adjanak menedékjogot az észak-koreai menekülteknek, és járjanak el rendszeresebben az otthoni reménytelen helyzet elől menekülő észak-koreaiak európai és nemzetközi védelmének megszervezésében, valamint felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az észak-koreai menekülteket segítő civil szervezeteket;

| 11. | felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy hagyjon fel az észak-koreai menekültek letartóztatásának és a KNDK-ba való visszatoloncolásának gyakorlatával, tartsa be az 1951-es Menekültügyi Egyezmény és annak 1967-es jegyzőkönyve szerinti kötelezettségeit, biztosítson az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága számára hozzáférést az észak-koreai menekültekhez, hogy az meghatározhassa státuszukat és segíthesse biztonságos áttelepülésüket, továbbá felhívja a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson legális „tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást azoknak az észak-koreai nőknek, akik a Kínai Népköztársaság állampolgáraival létesítettek házastársi kapcsolatot; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy hagyjon fel az észak-koreai menekültek letartóztatásának és a KNDK-ba való visszatoloncolásának gyakorlatával, tartsa be az 1951-es Menekültügyi Egyezmény és annak 1967-es jegyzőkönyve szerinti kötelezettségeit, biztosítson az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága számára hozzáférést az észak-koreai menekültekhez, hogy az meghatározhassa státuszukat és segíthesse biztonságos áttelepülésüket, továbbá felhívja a Kínai Népköztársaságot, hogy biztosítson legális „tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást azoknak az észak-koreai nőknek, akik a Kínai Népköztársaság állampolgáraival létesítettek házastársi kapcsolatot;

| 12. | felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy használja a KNDK-val fennálló szoros kapcsolatait az országban való gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása érdekében, az észak-koreai lakosság életkörülményeinek és szociális jogainak javítása céljából; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy használja a KNDK-val fennálló szoros kapcsolatait az országban való gazdasági és társadalmi reformok előmozdítása érdekében, az észak-koreai lakosság életkörülményeinek és szociális jogainak javítása céljából;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi, az EU és Kína közti magas szintű megbeszélésen és az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd során vesse fel a KNDK-ban tapasztalható emberi jogi helyzet kérdését és a Kínai Népköztársaságba átjutó észak-koreai menekültek ügyét; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi, az EU és Kína közti magas szintű megbeszélésen és az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd során vesse fel a KNDK-ban tapasztalható emberi jogi helyzet kérdését és a Kínai Népköztársaságba átjutó észak-koreai menekültek ügyét;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is tartsa fenn a KNDK-t érintő humanitárius segélyprogramjait és kommunikációs csatornáit, és szigorúan kövesse nyomon Észak-Koreában az élelmiszersegélyek elosztását és a humanitárius segélyezést, hogy az megfeleljen az átláthatóság és elszámoltathatóság nemzetközi normáinak; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is tartsa fenn a KNDK-t érintő humanitárius segélyprogramjait és kommunikációs csatornáit, és szigorúan kövesse nyomon Észak-Koreában az élelmiszersegélyek elosztását és a humanitárius segélyezést, hogy az megfeleljen az átláthatóság és elszámoltathatóság nemzetközi normáinak;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy folytassák az olyan nem kormányzati szervezetek és civil társadalmi szereplők támogatását, akik az emberi jogoknak kedvezőbb környezetet eredményező változások ösztönzése érdekében a KNDK-n belüli kapcsolatok kiépítésén munkálkodnak; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy folytassák az olyan nem kormányzati szervezetek és civil társadalmi szereplők támogatását, akik az emberi jogoknak kedvezőbb környezetet eredményező változások ösztönzése érdekében a KNDK-n belüli kapcsolatok kiépítésén munkálkodnak;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy az EU és a KNDK közti szabadkereskedelmi megállapodásba illesszen be egy, a KNDK-ban a Kaesong ipari komplexumban dolgozó munkások jogainak nyomon követésére vonatkozó szakaszt; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy az EU és a KNDK közti szabadkereskedelmi megállapodásba illesszen be egy, a KNDK-ban a Kaesong ipari komplexumban dolgozó munkások jogainak nyomon követésére vonatkozó szakaszt;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamoknak és tagjelölt országoknak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Koreai Köztársaság és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának, a Kínai Népköztársaság kormányának és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamoknak és tagjelölt országoknak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Koreai Köztársaság és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának, a Kínai Népköztársaság kormányának és az ENSZ főtitkárának.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2010. július 6., kedd

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/137

---

2010. július 6., keddValdemar Tomasevski mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

P7_TA(2010)0252

Az Európai Parlament 2010. július 6-i határozata a Valdemar Tomaševski mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2047(IMM))

2011/C 351 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel a Valdemar Tomaševski mentelmi jogának fenntartására irányuló, az Európai Parlament elnökének 2010. február 2-én benyújtott, a plenáris ülésen 2010. március 24-én bejelentett kérelemre,

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Valdemar Tomaševskit,

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, a szerződésekhez csatolt (hetedik) jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az európai parlamenti képviselők 2005. szeptember 28-án elfogadott statútumára,

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére, valamint 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0214/2010),

| A. | mivel Valdemar Tomaševski az Európai Parlament képviselője, |
| --- | --- |

A.

mivel Valdemar Tomaševski az Európai Parlament képviselője,

| B. | mivel Valdemar Tomaševski ellen nem folyik a jegyzőkönyv 8. cikke szerinti bírósági eljárás és ezért az ügy nem érinti a képviselői mentelmi jogot, |
| --- | --- |

B.

mivel Valdemar Tomaševski ellen nem folyik a jegyzőkönyv 8. cikke szerinti bírósági eljárás és ezért az ügy nem érinti a képviselői mentelmi jogot,

| C. | mivel a 2006. szeptember 19-i (N.X-816 számú) törvénnyel létrehozott, és a Litván Köztársaság hivatalos etikai főbizottsága (a 2008. július 1-jei N.X-1777. számú törvény által létrehozott politikai szervezet) által szavatolt „állami politikusok magatartási kódexe” az abban foglaltak szerint a Litvániában megválasztott európai parlamenti képviselőkre egyaránt vonatkozik, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2006. szeptember 19-i (N.X-816 számú) törvénnyel létrehozott, és a Litván Köztársaság hivatalos etikai főbizottsága (a 2008. július 1-jei N.X-1777. számú törvény által létrehozott politikai szervezet) által szavatolt „állami politikusok magatartási kódexe” az abban foglaltak szerint a Litvániában megválasztott európai parlamenti képviselőkre egyaránt vonatkozik,

| D. | mivel a Litván Köztársaság hivatalos etikai főbizottsága 2010. január 22-én olyan határozatot fogadott el, amelyben a magatartási kódex alapján „nyilvánosan elmarasztalta” Valdemar Tomaševskit európai parlamenti képviselőként végzett tevékenységével kapcsolatosan, |
| --- | --- |

D.

mivel a Litván Köztársaság hivatalos etikai főbizottsága 2010. január 22-én olyan határozatot fogadott el, amelyben a magatartási kódex alapján „nyilvánosan elmarasztalta” Valdemar Tomaševskit európai parlamenti képviselőként végzett tevékenységével kapcsolatosan,

| E. | mivel az európai parlamenti képviselők statútumának (1) 2. cikkében foglaltak szerint „a képviselők szabadok és függetlenek”, |
| --- | --- |

E.

mivel az európai parlamenti képviselők statútumának (1) 2. cikkében foglaltak szerint „a képviselők szabadok és függetlenek”,

| F. | tekintettel az uniós jog elsőbbségének elvére, |
| --- | --- |

F.

tekintettel az uniós jog elsőbbségének elvére,

| G. | mivel a kérdéses határozat, valamint a Litván Köztársaság ennek alapjául szolgáló jogszabályai sértik az uniós jogot azzal, hogy nem tartják tiszteletben az európai parlamenti képviselők számára a képviselői statútum 2. cikkében biztosított szabadságot és függetlenséget, |
| --- | --- |

G.

mivel a kérdéses határozat, valamint a Litván Köztársaság ennek alapjául szolgáló jogszabályai sértik az uniós jogot azzal, hogy nem tartják tiszteletben az európai parlamenti képviselők számára a képviselői statútum 2. cikkében biztosított szabadságot és függetlenséget,

| H. | mivel a szerződések őreként az Európai Bizottságra hárul a feladat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke alapján jogsértési eljárást kezdeményezzen a Litván Köztársaság ellen, |
| --- | --- |

H.

mivel a szerződések őreként az Európai Bizottságra hárul a feladat, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke alapján jogsértési eljárást kezdeményezzen a Litván Köztársaság ellen,

| 1. | kéri az Európai Bizottságot, hogy járjon közben a litván hatóságoknál az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében, és szükség esetén kezdeményezzen jogsértési eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke alapján; |
| --- | --- |

1.

kéri az Európai Bizottságot, hogy járjon közben a litván hatóságoknál az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében, és szükség esetén kezdeményezzen jogsértési eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke alapján;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Európai Bizottságnak és a Litván Köztársaság illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Európai Bizottságnak és a Litván Köztársaság illetékes hatóságainak.

---

(1)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. július 6., kedd

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/139

---

2010. július 6., keddA tagállamok csatlakozása a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt egyezményhez ***

P7_TA(2010)0248

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a nemzetközi kiállításokról szóló, 1928. november 22-én Párizsban aláírt, az 1948. május 10-i, 1966. november 16-i és 1972. november 30-i jegyzőkönyvekkel, valamint az 1982. június 24-i módosítással és az 1988. május 31-i módosítással kiegészített egyezményhez való csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

2011/C 351 E/23

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08100/2010),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0105/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 81. és 90. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0201/2010),

| 1. | egyetért a tanácsi határozat tervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a tanácsi határozat tervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/140

---

2010. július 6., keddA Barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyv megkötése ***

P7_TA(2010)0249

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

2011/C 351 E/24

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács határozattervezetére (09132/2010),

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának megfelelően benyújtott, egyetértésre irányuló kérelmére,

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0191/2010),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/140

---

2010. július 6., keddMegállapodás az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia között a 2008/615/IB és a 2008/616/IB tanácsi határozat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról ***

P7_TA(2010)0250

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Izland és Norvégia közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

2011/C 351 E/25

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat tervet, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás szövegére (05060/2009),

tekintettel a Tanács határozattervezetére (05309/2010),

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdésének a) pontja, valamint 82. cikke (1) bekezdésének második albekezdésének d) pontja és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0031/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0173/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izland és Norvégia kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izland és Norvégia kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/141

---

2010. július 6., keddSvájc és Liechtenstein részvétele a FRONTEX tevékenységében ***

P7_TA(2010)0251

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

2011/C 351 E/26

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodástervezetre (10701/2009),

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0255),

tekintettel a Tanács határozattervezetére (05707/2010),

tekintettel az EK-Szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 66. cikkére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdésének első albekezdésével, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0217/2009),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése b) pontjára, 74. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjára,

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0172/2010),

| 1. | egyetértését adja a megállapodás megkötéséhez; |
| --- | --- |

1.

egyetértését adja a megállapodás megkötéséhez;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/142

---

2010. július 6., keddA statisztikai adatok minősége a túlzott hiány esetén követendő eljárás során *

P7_TA(2010)0253

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

2011/C 351 E/27

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0053),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (14) bekezdése harmadik albekezdésére, amelynek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0064/2010),

tekintettel az Európai Központi Bank 2010. március 31-i véleményére (1),

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0220/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 a preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | Sajnálatos módon sem a Bizottság (Eurostat) már 2004-ben kibocsátott figyelmeztetése, sem a Bizottság e téren tett kezdeményezései, amelyeket 2004. december 22-i, (2)„Az európai kormányzás költségvetési statisztikai stratégiája felé” című közleményében ismertetett, nem vezettek a Tanácsban a pénzügyi statisztikák irányítási keretének már akkoriban is régóta esedékes reformjához. Ha időben cselekvésre került volna sor, az állami költségvetési hiány vonatkozó adatainak bejelentése kapcsán már sokkal korábban fel lehetett volna ismerni a hibákat, és az ebből következő válságot legalábbis korlátok között lehetett volna tartani. Ezért döntő jelentőségű, hogy a Bizottság (Eurostat) a lehető legnagyobb függetlenség mellett megfelelő hatásköri keretet kapjon, megfelelő személyzettel. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 a preambulumbekezdés (új)

(1a)

Sajnálatos módon sem a Bizottság (Eurostat) már 2004-ben kibocsátott figyelmeztetése, sem a Bizottság e téren tett kezdeményezései, amelyeket 2004. december 22-i, (2)„Az európai kormányzás költségvetési statisztikai stratégiája felé” című közleményében ismertetett, nem vezettek a Tanácsban a pénzügyi statisztikák irányítási keretének már akkoriban is régóta esedékes reformjához. Ha időben cselekvésre került volna sor, az állami költségvetési hiány vonatkozó adatainak bejelentése kapcsán már sokkal korábban fel lehetett volna ismerni a hibákat, és az ebből következő válságot legalábbis korlátok között lehetett volna tartani. Ezért döntő jelentőségű, hogy a Bizottság (Eurostat) a lehető legnagyobb függetlenség mellett megfelelő hatásköri keretet kapjon, megfelelő személyzettel.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 b preambulumbekezdés (új)

| (1b) | A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a múltban hogyan zajlott a tagállamoktól származó pénzügyi statisztikai adatok gyűjtése és értékelése, és le kell vonnia a következtetéseket. E következtetésekről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

(1b)

A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a múltban hogyan zajlott a tagállamoktól származó pénzügyi statisztikai adatok gyűjtése és értékelése, és le kell vonnia a következtetéseket. E következtetésekről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3 preambulumbekezdés

| (3) | A költségvetési statisztikák felülvizsgált irányítási keretrendszere összességében jól működik, és a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó lényeges költségvetési adatokra vonatkozó adatszolgáltatás eredménye általánosságban kielégítő
  . A tagállamok túlnyomó része
  jóhiszemű együttműködésről és arról tett tanúbizonyságot, hogy jó minőségű költségvetési adatokat tudnak szolgáltatni. |
| --- | --- |

(3)

A költségvetési statisztikák felülvizsgált irányítási keretrendszere összességében jól működik, és a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó lényeges költségvetési adatokra vonatkozó adatszolgáltatás eredménye általánosságban kielégítő
  . A tagállamok túlnyomó része
  jóhiszemű együttműködésről és arról tett tanúbizonyságot, hogy jó minőségű költségvetési adatokat tudnak szolgáltatni.

| (3) | Míg
  a költségvetési statisztikák felülvizsgált irányítási keretrendszere összességében jól működik, és a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó lényeges költségvetési adatokra vonatkozó adatszolgáltatás eredménye általánosságban kielégítő
  , és a legtöbb tagállam
  jóhiszemű együttműködésről és arról tett tanúbizonyságot, hogy jó minőségű költségvetési adatokat tud szolgáltatni
  , a korábbi lehetőségeket fel kellett volna használni a Bizottságnak (Eurostat) szolgáltatott adatok minőségének és terjedelmének fokozására
  . |
| --- | --- |

(3)

Míg
  a költségvetési statisztikák felülvizsgált irányítási keretrendszere összességében jól működik, és a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó lényeges költségvetési adatokra vonatkozó adatszolgáltatás eredménye általánosságban kielégítő
  , és a legtöbb tagállam
  jóhiszemű együttműködésről és arról tett tanúbizonyságot, hogy jó minőségű költségvetési adatokat tud szolgáltatni
  , a korábbi lehetőségeket fel kellett volna használni a Bizottságnak (Eurostat) szolgáltatott adatok minőségének és terjedelmének fokozására
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

| (4) | A közelmúlt eseményei
  azonban arra is egyértelműen rámutattak, hogy a költségvetési statisztikák jelenlegi irányítási keretrendszere még mindig nem enyhíti a szükséges mértékben annak a veszélyét, hogy szándékosan helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(4)

A közelmúlt eseményei
  azonban arra is egyértelműen rámutattak, hogy a költségvetési statisztikák jelenlegi irányítási keretrendszere még mindig nem enyhíti a szükséges mértékben annak a veszélyét, hogy szándékosan helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak.

| (4) | Az Unióban történt közelmúltbeli fejlemények
  azonban arra is egyértelműen rámutattak, hogy a költségvetési statisztikák jelenlegi irányítási keretrendszere még mindig nem enyhíti a szükséges mértékben annak a veszélyét, hogy szándékosan helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(4)

Az Unióban történt közelmúltbeli fejlemények
  azonban arra is egyértelműen rámutattak, hogy a költségvetési statisztikák jelenlegi irányítási keretrendszere még mindig nem enyhíti a szükséges mértékben annak a veszélyét, hogy szándékosan helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | A Bizottság (Eurostat) által uniós szinten rendelkezésre bocsátott statisztikák megbízhatósága közvetlenül a tagállamok által nemzeti szinten gyűjtött statisztikai adatok megbízhatóságán múlik. |
| --- | --- |

(4a)

A Bizottság (Eurostat) által uniós szinten rendelkezésre bocsátott statisztikák megbízhatósága közvetlenül a tagállamok által nemzeti szinten gyűjtött statisztikai adatok megbízhatóságán múlik.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | A hivatalos nemzeti statisztikai szervek intézményi függetlenségének biztosítása kulcsfontosságú ahhoz, hogy el lehessen kerülni minden szükségtelen nyomást rajtuk a kormányok részéről. |
| --- | --- |

(4b)

A hivatalos nemzeti statisztikai szervek intézményi függetlenségének biztosítása kulcsfontosságú ahhoz, hogy el lehessen kerülni minden szükségtelen nyomást rajtuk a kormányok részéről.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5 preambulumbekezdés

| (5) | Ezzel összefüggésben a Bizottságnak (Eurostatnak) további jogokat kell kapnia, hogy az adatok minőségének értékeléséhez az információk szélesebb köréhez férhessen hozzá. |
| --- | --- |

(5)

Ezzel összefüggésben a Bizottságnak (Eurostatnak) további jogokat kell kapnia, hogy az adatok minőségének értékeléséhez az információk szélesebb köréhez férhessen hozzá.

| (5) | Ezzel összefüggésben a Bizottságnak (Eurostat) további jogokat kell kapnia, hogy az adatok minőségének értékeléséhez az információk szélesebb köréhez férhessen hozzá.
  Alapvető fontosságú, hogy a tagállamoktól érkező adatokat kellő időben megosszák az Európai Központi Bank statisztikai főigazgatóságával. |
| --- | --- |

(5)

Ezzel összefüggésben a Bizottságnak (Eurostat) további jogokat kell kapnia, hogy az adatok minőségének értékeléséhez az információk szélesebb köréhez férhessen hozzá.
  Alapvető fontosságú, hogy a tagállamoktól érkező adatokat kellő időben megosszák az Európai Központi Bank statisztikai főigazgatóságával.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A nemzetgazdasági adatok összehasonlíthatósága egységes módszertant feltételez. A Bizottságnak ezért ösztönöznie kell a statisztikai adatok gyűjtésének harmonizálását. |
| --- | --- |

(5a)

A nemzetgazdasági adatok összehasonlíthatósága egységes módszertant feltételez. A Bizottságnak ezért ösztönöznie kell a statisztikai adatok gyűjtésének harmonizálását.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

| (6) | Az azon tagállamban tett ellenőrző látogatások során, melynek statisztikai adatait vizsgálják, a Bizottságot (Eurostatot) különösen arra kell feljogosítani, hogy hozzáférjen a központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szervek elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal, lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal kapcsolatos adatszolgáltatást, tiszteletben tartva az adatvédelmi jogszabályokat és a statisztikai adatok bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(6)

Az azon tagállamban tett ellenőrző látogatások során, melynek statisztikai adatait vizsgálják, a Bizottságot (Eurostatot) különösen arra kell feljogosítani, hogy hozzáférjen a központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szervek elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal, lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal kapcsolatos adatszolgáltatást, tiszteletben tartva az adatvédelmi jogszabályokat és a statisztikai adatok bizalmas kezelését.

| (6) | Az azon tagállamban tett ellenőrző látogatások során, melynek statisztikai adatait vizsgálják, a Bizottságot (Eurostat) különösen arra kell feljogosítani, hogy hozzáférjen a központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szervek elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal, lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal
  , beleértve a mérlegen kívüli ügyletekkel is
  kapcsolatos adatszolgáltatást, tiszteletben tartva az adatvédelmi jogszabályokat és a statisztikai adatok bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(6)

Az azon tagállamban tett ellenőrző látogatások során, melynek statisztikai adatait vizsgálják, a Bizottságot (Eurostat) különösen arra kell feljogosítani, hogy hozzáférjen a központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szervek elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal, lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal
  , beleértve a mérlegen kívüli ügyletekkel is
  kapcsolatos adatszolgáltatást, tiszteletben tartva az adatvédelmi jogszabályokat és a statisztikai adatok bizalmas kezelését.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | Annak érdekében, hogy a Bizottság (Eurostat) kiterjesztett ellenőrzési feladatainak felelősségteljesen eleget tudjon tenni, az érintett szervezeti egységeknél növelni kell a szakképzett személyzet létszámát. Az alkalmazottak és az egyéb költségek miatti többletráfordítást a Bizottságon belül kell fedezni költségvetési és álláshely-átcsoportosítás révén. |
| --- | --- |

(6a)

Annak érdekében, hogy a Bizottság (Eurostat) kiterjesztett ellenőrzési feladatainak felelősségteljesen eleget tudjon tenni, az érintett szervezeti egységeknél növelni kell a szakképzett személyzet létszámát. Az alkalmazottak és az egyéb költségek miatti többletráfordítást a Bizottságon belül kell fedezni költségvetési és álláshely-átcsoportosítás révén.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

7 preambulumbekezdés

| (7) | Az ellenőrzéseknek elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira kell irányulniuk, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(7)

Az ellenőrzéseknek elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira kell irányulniuk, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából kell megvizsgálni.

| (7) | Az ellenőrzéseknek elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira kell irányulniuk, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából kell megvizsgálni.
  Mind a félidős elemzést, mint a többéves kereteket fel kell használni a költségvetési értékelés támogatására. |
| --- | --- |

(7)

Az ellenőrzéseknek elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira kell irányulniuk, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából kell megvizsgálni.
  Mind a félidős elemzést, mint a többéves kereteket fel kell használni a költségvetési értékelés támogatására.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

8 a preambulumbekezdés (új)

| (8a) | A tagállamoknak el kell látniuk a Bizottságot (Eurostat) minden statisztikai és költségvetési információval a számvitel szabványosított és nemzetközileg elfogadott módszere alapján. |
| --- | --- |

(8a)

A tagállamoknak el kell látniuk a Bizottságot (Eurostat) minden statisztikai és költségvetési információval a számvitel szabványosított és nemzetközileg elfogadott módszere alapján.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

8 b preambulumbekezdés (új)

| (8b) | A Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy a stabilitási és növekedési egyezmény keretében szankciókat dolgozzon ki arra az esetre, ha a tagállamok valótlan makrogazdasági statisztikákat nyújtanak be. A Bizottságnak meg kell fontolnia az ilyen szankciók azon tagállamokkal szembeni végrehajtását, amelyek meghamisítják a költségvetési hiányukkal és államadósságukkal kapcsolatos makrogazdasági statisztikákat. |
| --- | --- |

(8b)

A Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy a stabilitási és növekedési egyezmény keretében szankciókat dolgozzon ki arra az esetre, ha a tagállamok valótlan makrogazdasági statisztikákat nyújtanak be. A Bizottságnak meg kell fontolnia az ilyen szankciók azon tagállamokkal szembeni végrehajtását, amelyek meghamisítják a költségvetési hiányukkal és államadósságukkal kapcsolatos makrogazdasági statisztikákat.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 pont (új)

479/2009/EK rendelet

2 cikk – 1 bekezdés

| (-1) | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „(1)   A »kormányzati hiány és államadósság szintjének tervadatai« azon számadatok, amelyeket a tagállamok az adott évre állapítanak meg. Ezeknek a legfrissebb hivatalos előrejelzéseknek kell lenniük, amelyek a legfrissebb kormányzati döntéseket, gazdasági fejleményeket és kilátásokat, valamint a havi és negyedévi eredményeket veszik alapul. A számadatokat az adatközlési határidőt megelőzően az ahhoz lehető legközelebb eső időpontban kell előállítani.” |
| --- | --- |

(-1)

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A »kormányzati hiány és államadósság szintjének tervadatai« azon számadatok, amelyeket a tagállamok az adott évre állapítanak meg. Ezeknek a legfrissebb hivatalos előrejelzéseknek kell lenniük, amelyek a legfrissebb kormányzati döntéseket, gazdasági fejleményeket és kilátásokat, valamint a havi és negyedévi eredményeket veszik alapul. A számadatokat az adatközlési határidőt megelőzően az ahhoz lehető legközelebb eső időpontban kell előállítani.”

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 2 pont

479/2009/EK rendelet

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   A tagállamok a lehető legrövidebb időn belül hozzáférést biztosítanak a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért valamennyi információhoz,
  többek között olyan statisztikai információkhoz, mint
  a nemzeti számlákból származó adatok
  ,
  módszertani leírások
  ,
  a túlzott hiány esetén követendő eljárásban szolgáltatott táblázatok
  és a
  jelentésekre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások
  .

(2)   A tagállamok a lehető legrövidebb időn belül hozzáférést biztosítanak a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért valamennyi
  statisztikai és költségvetési
  információhoz
  . Az információknak a számvitel szabványosított és nemzetközileg elfogadott módszerein kell alapulniuk
  , a
  Bizottsággal (Eurostat) történő megállapodásnak megfelelően. A statisztikai és költségvetési információnak különösen az alábbiakat kell magában foglalnia:

| a) | a nemzeti számlákból származó adatok
  ; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti számlákból származó adatok
  ;

| b) | módszertani leírások
  ; |
| --- | --- |

b)

módszertani leírások
  ;

| c) | a túlzott hiány esetén követendő eljárásban
  (EDP)
  szolgáltatott táblázatok
  ; |
| --- | --- |

c)

a túlzott hiány esetén követendő eljárásban
  (EDP)
  szolgáltatott táblázatok
  ;

| d) | az EDP
  jelentésekre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások
  ; |
| --- | --- |

d)

az EDP
  jelentésekre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások
  ;

| e) | a számvevőszéktől, a pénzügyminisztériumtól vagy egyéb illetékes regionális hatóságtól származó információk a tagállami és a regionális költségvetés végrehajtásáról; |
| --- | --- |

e)

a számvevőszéktől, a pénzügyminisztériumtól vagy egyéb illetékes regionális hatóságtól származó információk a tagállami és a regionális költségvetés végrehajtásáról;

| f) | a költségvetésen kívüli szervek vagy nonprofit szervezetek és hasonló intézmények számlái, amelyek az általános állami szektor részét képezik a nemzeti számlák keretén belül; |
| --- | --- |

f)

a költségvetésen kívüli szervek vagy nonprofit szervezetek és hasonló intézmények számlái, amelyek az általános állami szektor részét képezik a nemzeti számlák keretén belül;

| g) | részletes információ a mérlegben fel nem tüntetett bármilyen típusú szervről; |
| --- | --- |

g)

részletes információ a mérlegben fel nem tüntetett bármilyen típusú szervről;

| h) | a társadalombiztosítási alapok számlái; valamint |
| --- | --- |

h)

a társadalombiztosítási alapok számlái; valamint

| i) | helyi önkormányzatok felmérései. |
| --- | --- |

i)

helyi önkormányzatok felmérései.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

479/2009/EK rendelet

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

(3)   A módszertani
  látogatások célja
  a megküldött tényadatokat alátámasztó eljárások és a számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségéről, a 8 cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

(3)   A módszertani
  látogatásokra bejelentés nélkül is sor kerülhet, és céljuk
  a megküldött tényadatokat alátámasztó eljárások
  – beleértve a nemzeti statisztikai hatóság kormánytól való függetlenségét is –
  és a számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségéről, a 8 cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

479/2009/EK rendelet

11 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

Módszertani látogatásokra kizárólag
  kivételes
  esetekben kerül sor, ha az adatok minőségével kapcsolatban egyértelműen jelentős kockázatokat vagy
  potenciális
  problémákat
  tárnak fel
  .

Az előre bejelentett, vagy bejelentés nélküli
  módszertani látogatásokra kizárólag
  azon
  esetekben kerül sor, ha az adatok minőségével kapcsolatban egyértelműen
  súlyos kockázatok vagy potenciális problémák gyanúja áll fenn. A Bizottságnak létre kell hoznia az adatok minőségéhez kapcsolódó
  jelentős kockázatokat vagy problémákat
  felvető eseteket tartalmazó listát
  .
  A lista összeállítását megelőzően konzultálni kell a CMFB-vel.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

479/2009/EK rendelet

12 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére biztosítják a nemzetiszámla-szakértők segítségét, többek között a módszertani látogatások előkészítéséhez és lebonyolításához. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A nemzetiszámla-szakértők listáját a túlzott hiányra vonatkozó adatszolgáltatásért felelős nemzeti hatóságok által a Bizottság (Eurostat) részére eljuttatott javaslatok alapján állítják össze.

(1)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére biztosítják a nemzetiszámla-szakértők segítségét, többek között a módszertani látogatások előkészítéséhez és lebonyolításához
  , amelyekre bejelentés nélkül is sor kerülhet
  . Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek,
  továbbá speciális képzésen vesznek részt a szakértelem magas szintjének és a pártatlanság biztosítása érdekében
  . A nemzetiszámla-szakértők listáját a túlzott hiányra vonatkozó adatszolgáltatásért felelős nemzeti hatóságok által a Bizottság (Eurostat) részére eljuttatott javaslatok alapján állítják össze.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

479/2009/EK rendelet

12 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   A Bizottságnak (Eurostatnak)
  a
  módszertani látogatások keretében jogában áll hozzáférni valamennyi központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szerv elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal (mint például tranzakciók és mérlegek), lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal (mint például analitikus bizonylatok, valamint más közszervezetek számviteli adatai) kapcsolatos adatszolgáltatást.

(2)   A Bizottságnak (Eurostat) módszertani látogatások keretében
  - amelyekre bejelentés nélkül is sor kerülhet -
  jogában áll hozzáférni valamennyi központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szerv
  (beleértve az állami nyugdíjbiztosító alapot is)
  elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal (mint például tranzakciók és mérlegek), lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal (mint például analitikus bizonylatok, valamint más közszervezetek számviteli adatai) kapcsolatos adatszolgáltatást.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

479/2009/EK rendelet

12 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

Az Európai Központi Bank képviselői részt vehetnek a módszertani látogatásokon és segíthetik a Bizottság (az Eurostat) tisztviselőinek munkáját.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

479/2009/EK rendelet

12 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

A Bizottság (Eurostat) helyszíni vizsgálatokat folytathat, és engedélyt kaphat az általa munkájához relevánsnak tekintett bármely szervezet meghallgatására.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

479/2009/EK rendelet

12 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a módszertani látogatások megkönnyítésére. Ezekre a látogatásokra a túlzott hiány esetén követendő eljárásban részt vevő nemzeti hatóságoknál, valamint a kormányzati számlák és az adósságállományra vonatkozó statisztikák elkészítésében közvetve vagy közvetlenül részt vevő szerveknél kerülhet sor. A tagállamok mindemellett biztosítják, hogy nemzeti hatóságaik, szerveik és szükség esetén a kormányzati hatásköri felelősségük alapján a hivatalos költségvetési adatokat ellenőrző nemzeti hatóságaik minden olyan segítséget megadjanak a Bizottság tisztviselőinek vagy az (1) bekezdésben említett egyéb szakértőknek, amely feladataik elvégzéséhez szükséges, beleértve a bejelentett tényleges költségvetési hiányt és államadósságot alátámasztó dokumentumok, illetve az adatok alapjául szolgáló államháztartási számlák rendelkezésre bocsátását is. A nemzeti statisztikai rendszer bizalmas adatait kizárólag a Bizottság (Eurostat) részére kell megküldeni.

A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a módszertani látogatások megkönnyítésére
  , amelyekre bejelentés nélkül is sor kerülhet
  . Ezekre a látogatásokra a túlzott hiány esetén követendő eljárásban részt vevő nemzeti hatóságoknál, valamint a kormányzati számlák és az adósságállományra vonatkozó statisztikák elkészítésében közvetve vagy közvetlenül részt vevő szerveknél kerülhet sor. A tagállamok mindemellett biztosítják, hogy nemzeti hatóságaik, szerveik és szükség esetén a kormányzati hatásköri felelősségük alapján a hivatalos költségvetési adatokat ellenőrző nemzeti hatóságaik minden olyan segítséget megadjanak a Bizottság tisztviselőinek vagy az (1) bekezdésben említett egyéb szakértőknek, amely feladataik elvégzéséhez szükséges, beleértve a bejelentett tényleges költségvetési hiányt és államadósságot alátámasztó dokumentumok, illetve az adatok alapjául szolgáló államháztartási számlák rendelkezésre bocsátását is. A nemzeti statisztikai rendszer bizalmas adatait kizárólag a Bizottság (Eurostat) részére kell megküldeni.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 a pont (új)

479/2009/EK rendelet

16 cikk – 1 bekezdés

| 5a) | A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottságnak (Eurostat) szolgáltatott tényadatokat az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. és 12. cikkében megállapított elveknek megfelelően bocsássák rendelkezésre. Ebben a tekintetben a nemzeti statisztikai hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a közölt adatok megfeleljenek az e rendelet (3). cikkében foglaltaknak és az azok alapjául szolgáló ESA 95 elszámolási szabályoknak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti statisztikai hatóságok hozzá tudjanak férni a feladatuk ellátásához szükséges összes vonatkozó információhoz. |
| --- | --- |

5a)

A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottságnak (Eurostat) szolgáltatott tényadatokat az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. és 12. cikkében megállapított elveknek megfelelően bocsássák rendelkezésre. Ebben a tekintetben a nemzeti statisztikai hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a közölt adatok megfeleljenek az e rendelet (3). cikkében foglaltaknak és az azok alapjául szolgáló ESA 95 elszámolási szabályoknak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti statisztikai hatóságok hozzá tudjanak férni a feladatuk ellátásához szükséges összes vonatkozó információhoz.

---

(1)  HL C 103., 2010.4.22., 1. o.

(2)  
  COM(2004)0832.

(3)  

  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.”

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/149

---

2010. július 6., keddAz autóbusszal közlekedő utasok jogai ***II

P7_TA(2010)0256

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács álláspontjáról az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

2011/C 351 E/28

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05218/3/2010 – C7-0077/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0817),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6–0469/2008),

tekintettel első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 16-i véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0174/2010),

| 1. | elfogadja az alábbiakban ismertetett, második olvasatbeli álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbiakban ismertetett, második olvasatbeli álláspontját;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009. április 23., P6_TA(2009)0281.

(2)  HL C 317., 2009.12.23., 99. o.

---

2010. július 6., keddP7_TC2-COD(2008)0237

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló.../ 2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 91. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az autóbusszal való közlekedésben alkalmazott uniós fellépésnek egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára valamennyi járaton biztosítsa az egyéb közlekedési módok esetében megvalósított, magas szintű védelmet. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie az általános fogyasztóvédelmi követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

Az autóbusszal való közlekedésben alkalmazott uniós fellépésnek egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára valamennyi járaton biztosítsa az egyéb közlekedési módok esetében megvalósított, magas szintű védelmet. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie az általános fogyasztóvédelmi követelményeket.

| (2) | Mivel az autóbusszal közlekedő utasok a személyszállítási szerződések gyengébb felei, valamennyi utas számára biztosítani kell a minimális szintű védelmet. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az autóbusszal közlekedő utasok a személyszállítási szerződések gyengébb felei, valamennyi utas számára biztosítani kell a minimális szintű védelmet.

| (3) | Az Unió által az utasok jogainak előmozdítására az autóbusz-ágazatban tett intézkedések során figyelembe kell venni a többségében kis- és középvállalkozásokból álló ágazat sajátosságait. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió által az utasok jogainak előmozdítására az autóbusz-ágazatban tett intézkedések során figyelembe kell venni a többségében kis- és középvállalkozásokból álló ágazat sajátosságait.

| (4) | Figyelembe véve a menetrend szerinti különcélú járatok és a saját számlás személyszállítási tevékenység sajátosságait, ezeket a forgalmi típusokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A menetrend szerinti különcélú járatoknak tartalmazniuk kell a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek fuvarozását végző járatokat is, a munkavállalóknak az otthonuk és a munkahelyük közötti fuvarozását, a tanulóknak és a hallgatóknak otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozását. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve a menetrend szerinti különcélú járatok és a saját számlás személyszállítási tevékenység sajátosságait, ezeket a forgalmi típusokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A menetrend szerinti különcélú járatoknak tartalmazniuk kell a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek fuvarozását végző járatokat is, a munkavállalóknak az otthonuk és a munkahelyük közötti fuvarozását, a tanulóknak és a hallgatóknak otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozását.

| (5) | Figyelembe véve a városi
  és
  elővárosi
  menetrend szerinti járatok, valamint a városi és elővárosi közlekedésbe integrált
  regionális menetrend szerinti járatok sajátosságait, a tagállamoknak biztosítani kell azt a jogot, hogy ezeket a forgalmi típusokat mentesíthessék e rendelet
  egy
  részének alkalmazása alól.
  Ezen
  városi, ▐ elővárosi és ▐ regionális menetrend szerinti járatok meghatározásához a tagállamoknak olyan kritériumokat kell figyelembe venniük, mint a
  közigazgatási felosztás, a földrajzi helyzet, a
  távolság, a járatgyakoriság, a menetrendszerű megállók száma, az alkalmazott autóbusztípusok, a jegyrendszer, az utasok száma közötti különbség csúcsidőben és azon kívül, a járatkódok és a menetrendek. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve a városi
  és
  elővárosi
  menetrend szerinti járatok, valamint a városi és elővárosi közlekedésbe integrált
  regionális menetrend szerinti járatok sajátosságait, a tagállamoknak biztosítani kell azt a jogot, hogy ezeket a forgalmi típusokat mentesíthessék e rendelet
  egy
  részének alkalmazása alól.
  Ezen
  városi, ▐ elővárosi és ▐ regionális menetrend szerinti járatok meghatározásához a tagállamoknak olyan kritériumokat kell figyelembe venniük, mint a
  közigazgatási felosztás, a földrajzi helyzet, a
  távolság, a járatgyakoriság, a menetrendszerű megállók száma, az alkalmazott autóbusztípusok, a jegyrendszer, az utasok száma közötti különbség csúcsidőben és azon kívül, a járatkódok és a menetrendek.

| (6) | A halállal vagy sérüléssel járó balesetek esetén az utasok részére az egyéb közlekedési módokra alkalmazandóhoz hasonló felelősségi szabályokat kell biztosítani
  . |
| --- | --- |

(6)

A halállal vagy sérüléssel járó balesetek esetén az utasok részére az egyéb közlekedési módokra alkalmazandóhoz hasonló felelősségi szabályokat kell biztosítani
  .

| (7) | A fuvarozóknak az egyéb közlekedési módokra alkalmazandókhoz hasonló feltételek szerint viselniük kell a felelősséget az utasok poggyászainak elvesztéséért vagy megrongálódásáért
  . |
| --- | --- |

(7)

A fuvarozóknak az egyéb közlekedési módokra alkalmazandókhoz hasonló feltételek szerint viselniük kell a felelősséget az utasok poggyászainak elvesztéséért vagy megrongálódásáért
  .

| (8) | Az utasok – az autóbuszjárat igénybevétele során bekövetkező balesetekből származó haláluk vagy személyi sérülésük, vagy a poggyászuk elvesztése vagy károsodása esetén az őket az alkalmazandó nemzeti jogszabállyal összhangban megillető kártérítés mellett – a balesetet követő azonnali gyakorlati
  és anyagi
  szükségleteik tekintetében segítségnyújtás igénybevételére jogosultak.
  Ennek a segítségnyújtásnak szükség esetén ki kell terjednie
  az elsősegélynyújtásra, az elhelyezésre, az élelemre, a ruházatra
  , a személyszállításra
  és a
  temetéssel kapcsolatos költségekre. Halál vagy személyi sérülés esetén a fuvarozónak ezenkívül előleget kell fizetnie az azonnali anyagi szükségletek kielégítésére az elszenvedett kárral arányos alapon, feltéve, hogy első látásra is egyértelmű, hogy az elszenvedett kár oka a fuvarozónak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(8)

Az utasok – az autóbuszjárat igénybevétele során bekövetkező balesetekből származó haláluk vagy személyi sérülésük, vagy a poggyászuk elvesztése vagy károsodása esetén az őket az alkalmazandó nemzeti jogszabállyal összhangban megillető kártérítés mellett – a balesetet követő azonnali gyakorlati
  és anyagi
  szükségleteik tekintetében segítségnyújtás igénybevételére jogosultak.
  Ennek a segítségnyújtásnak szükség esetén ki kell terjednie
  az elsősegélynyújtásra, az elhelyezésre, az élelemre, a ruházatra
  , a személyszállításra
  és a
  temetéssel kapcsolatos költségekre. Halál vagy személyi sérülés esetén a fuvarozónak ezenkívül előleget kell fizetnie az azonnali anyagi szükségletek kielégítésére az elszenvedett kárral arányos alapon, feltéve, hogy első látásra is egyértelmű, hogy az elszenvedett kár oka a fuvarozónak tulajdonítható.

| (9) | Az autóbusszal történő személyszállítási szolgáltatásoknak általánosságban az állampolgárok érdekeit kell szolgálniuk. Következésképpen a fogyatékossággal élő és a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani az autóbuszjáratok igénybevételéhez. A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárral azonos jogokkal rendelkeznek a szabad mozgás, a szabad választás és a megkülönböztetésmentesség tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az autóbusszal történő személyszállítási szolgáltatásoknak általánosságban az állampolgárok érdekeit kell szolgálniuk. Következésképpen a fogyatékossággal élő és a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani az autóbuszjáratok igénybevételéhez. A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárral azonos jogokkal rendelkeznek a szabad mozgás, a szabad választás és a megkülönböztetésmentesség tekintetében.

| (10) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel, és annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, autóbusszal történő utazásuk tekintetében meg kell határozni az utazás közben érvényes diszkriminációmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. El kell tehát vállalni e személyek fuvarozását, és a fuvarozást a fogyatékosságra vagy a csökkent mozgásképességre hivatkozva megtagadni csak biztonsági okokból, illetve a járművek vagy az infrastruktúra kialakítása következtében szabad. A munkavállalók védelmére vonatkozó releváns jogszabályok keretén belül a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára az autóbusz-állomásokon és a járműveken biztosítani kell a segítségnyújtáshoz való jogot. A társadalmi befogadás érdekében az érintett embereknek a segítségnyújtást térítésmentesen kell biztosítani. A fuvarozóknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszerre támaszkodva – meg kell határozniuk a hozzáférési feltételeket. |
| --- | --- |

(10)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel, és annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, autóbusszal történő utazásuk tekintetében meg kell határozni az utazás közben érvényes diszkriminációmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. El kell tehát vállalni e személyek fuvarozását, és a fuvarozást a fogyatékosságra vagy a csökkent mozgásképességre hivatkozva megtagadni csak biztonsági okokból, illetve a járművek vagy az infrastruktúra kialakítása következtében szabad. A munkavállalók védelmére vonatkozó releváns jogszabályok keretén belül a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára az autóbusz-állomásokon és a járműveken biztosítani kell a segítségnyújtáshoz való jogot. A társadalmi befogadás érdekében az érintett embereknek a segítségnyújtást térítésmentesen kell biztosítani. A fuvarozóknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszerre támaszkodva – meg kell határozniuk a hozzáférési feltételeket.

| (11) | Új autóbusz-állomások tervezésével kapcsolatos döntéseknél és a nagyfelújítások keretében az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek
  – kivétel nélkül és alapvető feltételként –
  a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeit is figyelembe kell venniük
  , a mindenki számára történő tervezés („design for all”) követelményeinek megfelelően
  . Az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek minden esetben ki kell jelölniük azokat a pontokat, ahol ezek a személyek az érkezésüket és a segítségkérési igényüket bejelenthetik. |
| --- | --- |

(11)

Új autóbusz-állomások tervezésével kapcsolatos döntéseknél és a nagyfelújítások keretében az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek
  – kivétel nélkül és alapvető feltételként –
  a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeit is figyelembe kell venniük
  , a mindenki számára történő tervezés („design for all”) követelményeinek megfelelően
  . Az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek minden esetben ki kell jelölniük azokat a pontokat, ahol ezek a személyek az érkezésüket és a segítségkérési igényüket bejelenthetik.

| (12) | Hasonlóképpen, a fuvarozóknak figyelembe kell venniük az ilyen igényeket az új vagy újonnan átalakítandó járművek tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során. |
| --- | --- |

(12)

Hasonlóképpen, a fuvarozóknak figyelembe kell venniük az ilyen igényeket az új vagy újonnan átalakítandó járművek tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során.

| (13) | A tagállamoknak szükség esetén fejleszteniük kell a meglévő infrastruktúrákat, hogy a fuvarozók képesek legyenek a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek hozzáférésének biztosítására, valamint a megfelelő segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak szükség esetén fejleszteniük kell a meglévő infrastruktúrákat, hogy a fuvarozók képesek legyenek a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek hozzáférésének biztosítására, valamint a megfelelő segítségnyújtásra.

| (14) | A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeinek való megfelelés érdekében a személyzetnek megfelelő képzést kell kapnia. A gépjármű-vezetők nemzeti képesítései kölcsönös elismerésének elősegítése céljából az alap- és továbbképzés részeként – az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) említetteknek megfelelően – fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságnövelő képzést lehetne nyújtani. Az ezen irányelv által bevezetett képzési előírások és határidők közötti összhang biztosítása érdekében korlátozott időtartamra engedélyezni kell a mentesülés lehetőségét. |
| --- | --- |

(14)

A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeinek való megfelelés érdekében a személyzetnek megfelelő képzést kell kapnia. A gépjármű-vezetők nemzeti képesítései kölcsönös elismerésének elősegítése céljából az alap- és továbbképzés részeként – az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) említetteknek megfelelően – fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságnövelő képzést lehetne nyújtani. Az ezen irányelv által bevezetett képzési előírások és határidők közötti összhang biztosítása érdekében korlátozott időtartamra engedélyezni kell a mentesülés lehetőségét.

| (15) | ▐ A fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságnövelő képzés szervezése során konzultálni kell a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket képviselő szervezetekkel, vagy be kell őket vonni a
  képzés tartalmának összeállításába
  . |
| --- | --- |

(15)

▐ A fogyatékossággal kapcsolatos tudatosságnövelő képzés szervezése során konzultálni kell a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket képviselő szervezetekkel, vagy be kell őket vonni a
  képzés tartalmának összeállításába
  .

| (16) | Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz
  , mint például a nagybetűvel való szedés, a közérthető nyelven való megfogalmazás, a Braille-írás, a megfelelő technológiával elérhető elektronikus kommunikáció, valamint a hangfelvételek. |
| --- | --- |

(16)

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz
  , mint például a nagybetűvel való szedés, a közérthető nyelven való megfogalmazás, a Braille-írás, a megfelelő technológiával elérhető elektronikus kommunikáció, valamint a hangfelvételek.

| (17) | Ez a rendelet nem korlátozhatja a fuvarozók azon jogát, hogy – a harmadik feleket is beleértve – az alkalmazandó nemzeti jogszabály szerint bárkitől kártérítést követeljenek. |
| --- | --- |

(17)

Ez a rendelet nem korlátozhatja a fuvarozók azon jogát, hogy – a harmadik feleket is beleértve – az alkalmazandó nemzeti jogszabály szerint bárkitől kártérítést követeljenek.

| (18) | Csökkenteni kell az utasok részére a járatok törléséből vagy
  jelentős
  késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az autóbusz-állomásokról induló utasokról megfelelően kell gondoskodni és
  mindenki számára hozzáférhető módon kell
  őket tájékoztatni. Az utasok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy az utazást lemondják és a menetjegy ellenértékét visszakapják, vagy hogy kielégítő feltételek mellett folytassák az utazásukat vagy útvonal-módosításban részesüljenek.
  Ha a fuvarozók az utasoknak nem nyújtanak megfelelő segítséget, az utasok számára biztosítani kell az pénzbeli kártérítéshez való jogot. |
| --- | --- |

(18)

Csökkenteni kell az utasok részére a járatok törléséből vagy
  jelentős
  késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az autóbusz-állomásokról induló utasokról megfelelően kell gondoskodni és
  mindenki számára hozzáférhető módon kell
  őket tájékoztatni. Az utasok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy az utazást lemondják és a menetjegy ellenértékét visszakapják, vagy hogy kielégítő feltételek mellett folytassák az utazásukat vagy útvonal-módosításban részesüljenek.
  Ha a fuvarozók az utasoknak nem nyújtanak megfelelő segítséget, az utasok számára biztosítani kell az pénzbeli kártérítéshez való jogot.

| (19) | A fuvarozóknak – a
  regionális,
  nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében – szakmai szervezeteiken keresztül együtt kell működniük, az ügyfelek, az utasok és a fogyatékossággal élő személyek szövetségeinek és egyesületeinek bevonásával – különösen járatkimaradások és hosszú késések esetén –
  a tájékoztatás és
  az utasokkal való törődés javítása érdekében. |
| --- | --- |

(19)

A fuvarozóknak – a
  regionális,
  nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében – szakmai szervezeteiken keresztül együtt kell működniük, az ügyfelek, az utasok és a fogyatékossággal élő személyek szövetségeinek és egyesületeinek bevonásával – különösen járatkimaradások és hosszú késések esetén –
  a tájékoztatás és
  az utasokkal való törődés javítása érdekében.

| (20) | Ez a rendelet nem érintheti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvben (4) meghatározott jogait. Ez a rendelet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a szervezett utat nem a személyszállítási szolgáltatást végző autóbuszjárat törlése miatt törlik. |
| --- | --- |

(20)

Ez a rendelet nem érintheti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvben (4) meghatározott jogait. Ez a rendelet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a szervezett utat nem a személyszállítási szolgáltatást végző autóbuszjárat törlése miatt törlik.

| (21) | Az utasokat az e rendelet szerinti jogaikról teljes körűen tájékoztatni kell annak érdekében, hogy ténylegesen élhessenek ezekkel a jogokkal. |
| --- | --- |

(21)

Az utasokat az e rendelet szerinti jogaikról teljes körűen tájékoztatni kell annak érdekében, hogy ténylegesen élhessenek ezekkel a jogokkal.

| (22) | Az utasok jogainak gyakorlását a fuvarozók által a panaszkezelésre bevezetett megfelelő eljárások révén vagy – adott esetben – a panaszoknak a tagállam által a panaszkezelésre kijelölt szervhez vagy szervekhez történő benyújtásának lehetővé tételével kell biztosítani. |
| --- | --- |

(22)

Az utasok jogainak gyakorlását a fuvarozók által a panaszkezelésre bevezetett megfelelő eljárások révén vagy – adott esetben – a panaszoknak a tagállam által a panaszkezelésre kijelölt szervhez vagy szervekhez történő benyújtásának lehetővé tételével kell biztosítani.

| (23) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell e rendelet rendelkezéseinek betartását, valamint ki kell jelölniük a hatáskörrel rendelkező szervet vagy szerveket e végrehajtási feladatok ellátásának felügyeletére. Ez nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jogszabályok szerint bírósághoz forduljanak jogorvoslatért. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell e rendelet rendelkezéseinek betartását, valamint ki kell jelölniük a hatáskörrel rendelkező szervet vagy szerveket e végrehajtási feladatok ellátásának felügyeletére. Ez nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jogszabályok szerint bírósághoz forduljanak jogorvoslatért.

| (24) | A tagállamok által a panaszok benyújtására kialakított eljárások figyelembevételével, a segítségnyújtásra vonatkozó panasszal elsősorban a felszállási hely vagy a leszállási hely szerinti tagállam által az e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez vagy szervekhez kell fordulni. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok által a panaszok benyújtására kialakított eljárások figyelembevételével, a segítségnyújtásra vonatkozó panasszal elsősorban a felszállási hely vagy a leszállási hely szerinti tagállam által az e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez vagy szervekhez kell fordulni.

| (25) | A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének esetére, és biztosítaniuk kell, hogy a szankciókat alkalmazzák is. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének esetére, és biztosítaniuk kell, hogy a szankciókat alkalmazzák is. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (26) | Mivel a rendelet céljait – nevezetesen a tagállamokban az autóbusszal közlekedő utasok mindenütt egyforma védelmének és támogatásának biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke vagy hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a rendelet céljait – nevezetesen a tagállamokban az autóbusszal közlekedő utasok mindenütt egyforma védelmének és támogatásának biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke vagy hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (27) | Ez a rendelet nem érinti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5). |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet nem érinti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5).

| (28) | A rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten (6) („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) kell alapulnia. A 2006/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(28)

A rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten (6) („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) kell alapulnia. A 2006/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (29) | A különböző közlekedési módok használatának és interoperabilitásának optimalizálása céljából a tagállamoknak ösztönözniük kell a tömegközlekedés használatát, és interoperábilis, valamennyi közlekedési módra kiterjedő informatikai rendszereket kell bevezetniük, amelyek megkönnyítik a menetrendi információk nyújtását és a több közlekedési módot érintő árazást és jegykiadást. Ezeknek a szolgáltatásoknak hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élők és a csökkent mozgásképességű személyek számára. |
| --- | --- |

(29)

A különböző közlekedési módok használatának és interoperabilitásának optimalizálása céljából a tagállamoknak ösztönözniük kell a tömegközlekedés használatát, és interoperábilis, valamennyi közlekedési módra kiterjedő informatikai rendszereket kell bevezetniük, amelyek megkönnyítik a menetrendi információk nyújtását és a több közlekedési módot érintő árazást és jegykiadást. Ezeknek a szolgáltatásoknak hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élők és a csökkent mozgásképességű személyek számára.

| (30) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és – az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében említetteknek megfelelően – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, szem előtt tartva továbbá a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvet (7), valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvet (8), |
| --- | --- |

(30)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és – az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében említetteknek megfelelően – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, szem előtt tartva továbbá a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvet (7), valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvet (8),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az autóbusszal való közlekedés szabályait az alábbiak tekintetében:

| a) | az utasok közötti megkülönböztetésmentesség a fuvarozók által nyújtott utazási feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az utasok közötti megkülönböztetésmentesség a fuvarozók által nyújtott utazási feltételek tekintetében;

| b) | az utasok jogai az autóbuszjárat igénybevétele során bekövetkező balesetekből származó haláluk vagy személyi sérülésük, vagy a poggyászuk elveszése vagy károsodása esetén; |
| --- | --- |

b)

az utasok jogai az autóbuszjárat igénybevétele során bekövetkező balesetekből származó haláluk vagy személyi sérülésük, vagy a poggyászuk elveszése vagy károsodása esetén;

| c) | a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket megillető megkülönböztetésmentesség és kötelező segítségnyújtás; |
| --- | --- |

c)

a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket megillető megkülönböztetésmentesség és kötelező segítségnyújtás;

| d) | az utasok jogai járatkimaradás vagy késés esetén; |
| --- | --- |

d)

az utasok jogai járatkimaradás vagy késés esetén;

| e) | az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás; |
| --- | --- |

e)

az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás;

| f) | panaszkezelés; |
| --- | --- |

f)

panaszkezelés;

| g) | a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok. |
| --- | --- |

g)

a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a menetrend szerinti járatokkal utazó utasokra kell alkalmazni, amennyiben:

| a) | az utas felszállási helye valamely tagállam területén található, vagy |
| --- | --- |

a)

az utas felszállási helye valamely tagállam területén található, vagy

| b) | az utas felszállási helye a tagállamok területén kívül található, a célállomás pedig valamely tagállam területén. |
| --- | --- |

b)

az utas felszállási helye a tagállamok területén kívül található, a célállomás pedig valamely tagállam területén.

(2)   Ezt a rendeletet a
  11–18. cikke és a IV–VI. fejezete
  kivételével alkalmazni kell azokra a különjáratokat igénybe vevő utasokra is, akiknek felszállási helye vagy végső célállomása valamely tagállam területén található.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a menetrend szerinti különcélú járatokra és a saját számlás személyszállítási tevékenységre.

(4)   A 4. cikk (2) bekezdése, a
  7., 9.,
  11. cikk, a 12. cikk (1) bekezdése
  , 13. cikk (1) bekezdése, a 15. cikk (1) bekezdése, a 18. cikk, a 19. cikk (1) és (2) bekezdése, a 21., 25., 27., 28. és 29. cikk
  kivételével a tagállamok mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól a városi
  és
  az elővárosi
  menetrend szerinti járatokat, valamint
  a regionális menetrend szerinti járatokat –
  amennyiben azok a városi vagy elővárosi közlekedésbe integrált szolgáltatások részét képezik –,
  beleértve az ilyen típusú, határokon átnyúló járatokat is.

▐

(5)   A tagállamok
  ...-ig

   (9) tájékoztatják a Bizottságot a különböző járattípusok részére a (4) ▐ bekezdés alapján nyújtott mentességekről. A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz, ha úgy ítéli meg, hogy a mentesség nincs összhangban e cikk rendelkezéseivel. A Bizottság ...-ig (10) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a (4) ▐ bekezdés alapján nyújtott mentességekről.

(6)   Az e rendeletben foglalt rendelkezések nem értelmezhetők
  úgy
  , hogy
  ellentmondanak az autóbuszokra
  , illetve az autóbusz-megállókban és autóbusz-állomásokon lévő
  infrastruktúrákra vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó meglévő jogszabályoknak
  .

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken az utasok autóbusszal történő fuvarozása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik;

b)   „menetrend szerinti különcélú járatok”: olyan menetrend szerinti járatok, amelyeken – függetlenül attól, hogy ki szervezi meg azokat – a meghatározott utascsoport autóbusszal történő fuvarozása más utasok kizárásával történik;

c)   „saját számlás személyszállítási tevékenység”: olyan busszal végzett tevékenység, amelyet egy természetes vagy jogi személy nem kereskedelmi célból, non-profit jelleggel végez, amennyiben:

a fuvarozás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége, valamint

a használt járművek a természetes vagy jogi személy tulajdonában vannak, vagy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy tartósbérleti szerződés keretében szerezte be, és azokat a természetes személy vagy jogi személy által alkalmazott személyzet valamely tagja, vagy a természetes személy maga, vagy a vállalkozás által alkalmazott vagy szerződéses kötelezettség alapján a rendelkezésére bocsátott személyzet egy tagja vezeti.

d)   „különjáratok”: olyan járatok, amelyekre nem terjed ki a menetrend szerinti járatok meghatározása, és amelyek legfontosabb jellemzője az ügyfél, vagy maga a fuvarozó kezdeményezésére összeállított utascsoport autóbusszal történő fuvarozása;

e)   „személyszállítási szerződés”: a fuvarozó és az utas között egy vagy több menetrend szerinti járat vagy különjárat igénybevételére létrejött, fuvarozásról szóló szerződés;

f)   „menetjegy”: a személyszállítási szerződést igazoló érvényes dokumentum vagy egyéb bizonyíték;

g)   „fuvarozó”: a menetjegy-értékesítőtől
  , utazásközvetítőtől
  vagy utazásszervezőtől eltérő természetes vagy jogi személy, aki a lakosság részére menetrend szerinti vagy különjáratok révén személyszállítást kínál;

h)   „teljesítő fuvarozó”: a fuvarozóval nem azonos természetes vagy jogi személy, aki a fuvarozást egészben vagy részben ténylegesen teljesíti;

i)   „menetjegy-értékesítő”: a fuvarozó nevében személyszállítási szerződést kötő közvetítő;

j)   „utazásközvetítő”: a személyszállítási szerződéseknek az utas részéről történő megkötésével foglalkozó közvetítő;

k)   „utazásszervező”: a 90/314/EGK irányelv 2. cikkének (2) ▐ bekezdése szerinti, a fuvarozóval nem azonos szervező ▐;

l)   „fogyatékossággal élő személy” vagy „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság vagy károsodás, vagy egyéb fogyatékossághoz vezető ok, illetve életkor miatt csökkent, és akinek a helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez;

m)   „hozzáférési feltételek”: az autóbuszok és/vagy a kijelölt autóbusz-állomások akadálymentesítésére vonatkozó releváns szabványok, iránymutatás és tájékoztatás, beleértve a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket segítő eszközöket;

n)   „foglalás”: menetrend szerinti autóbuszjárat konkrét indulási idejére való helyfenntartás;

o)   „autóbusz-állomás”: személyzettel ellátott állomás, ahol a meghatározott útvonalnak megfelelően a menetrend szerinti járatok menetrendszerűen megállnak, az utasok részére felszállási helyként vagy célállomásként szolgálva, és amely többek között rendelkezik utasfelvételi pulttal, váróteremmel vagy jegyirodával;

p)   „autóbusz-megálló”: az autóbusz-állomástól eltérő olyan hely, ahol a meghatározott útvonalnak megfelelően a menetrend szerinti járatok menetrendszerűen megállnak, az utasok részére felszállási helyként vagy célállomásként szolgálva;

q)   „autóbusz-állomást üzemeltető szerv”: a kijelölt autóbusz-állomás üzemeltetéséért felelős tagállami szervezeti egység;

r)   „járatkimaradás”: korábban betervezett menetrend szerinti járat üzemeltetésének elmaradása;

s)   „késés”: a menetrend szerinti járat közzétett menetrend szerinti indulási időpontja és a tényleges indulási időpontja közötti eltérés.

4. cikk

Jegyek és megkülönböztetésmentes utazási feltételek

(1)   A fuvarozóknak az utasok részére menetjegyet kell kiadni, kivéve ha az utazásra egyéb dokumentum is feljogosít. A menetjegy kiállítása elektronikus úton is történhet.

(2)   A szociális kedvezmények sérelme nélkül, a fuvarozók vagy által alkalmazott utazási feltételeket és tarifákat az utazóközönségnek a végfelhasználó állampolgárságától, továbbá a fuvarozók és a menetjegy-értékesítők Unión belüli letelepedésétől függetlenül, közvetlen és közvetett megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhetővé kell tenni.

5. cikk

Egyéb teljesítő felek

(1)   Amennyiben az e rendelet szerinti kötelezettségek teljesítését teljesítő fuvarozóra, menetjegy-értékesítőre vagy bármely más személyre bízzák, az ilyen megbízást kiadó fuvarozót, utazásközvetítőt, utazásszervezőt vagy autóbusz-állomást üzemeltető szervet ez esetben is felelősség terheli a teljesítő személy tevékenységeiért és mulasztásaiért.

(2)   Ezenkívül azon személyre, akire a fuvarozó, az utazásközvetítő, az utazásszervező vagy autóbusz-állomást üzemeltető szerv valamely kötelezettség teljesítését rábízta, az adott kötelezettség tekintetében alkalmazni kell e rendelet rendelkezéseit.

6. cikk

A felelősségkizárás tilalma

(1)   Az e rendelet alapján fennálló jogokat és kötelezettségeket nem lehet kizárni vagy korlátozni, különösen a személyszállítási szerződésben foglalt eltérést biztosító vagy korlátozó záradékkal.

(2)   A fuvarozók az utasoknak az e rendeletben meghatározottaknál kedvezőbb utazási feltételeket is ajánlhatnak.

II.   fejezet

Kártérítés és segítségnyújtás baleset esetén

7. cikk

Felelősség
  az utasok
  haláláért és sérüléséért

(1)   
  E fejezettel összhangban a fuvarozók felelősséggel tartoznak azért a kárért, amely abból ered, hogy
  az utas a
  járművön való tartózkodás közben
  vagy
  a be-, illetve kiszállás alkalmával az autóbuszjárat működéséből eredő baleset következtében meghal vagy személyi sérülést szenved
  .

(2)   
  A fuvarozó szerződésen kívüli kártérítési felelősségének nincs törvényben, egyezményben
  vagy
  szerződésben meghatározott pénzügyi korlátja
  .

(3)
     
  Utasonként 220 000 EUR összegű követelésig a fuvarozó nem zárhatja ki vagy nem korlátozhatja kártérítési felelősségét azt bizonyítva, hogy a (4) bekezdés a) pontja szerinti gondossággal járt el, kivéve, ha a keletkezett kár teljes összege meghaladja azt az összeget, amelyre a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban kötelező biztosítást kell kötni azon tagállam nemzeti jogszabályai értelmében, ahol az autóbuszt rendszerint üzemben tartják. Ilyen esetben a felelősség erre az összegre korlátozódik
  .

(4)
     
  A fuvarozó nem felelős az (1) bekezdés szerint:

| a) | ha a balesetet az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő, vagy olyan körülmények okozták, amelyeket a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, vagy nem akadályozhatta meg azok következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha a balesetet az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő, vagy olyan körülmények okozták, amelyeket a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, vagy nem akadályozhatta meg azok következményeit;

| b) | amennyiben a baleset az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a baleset az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye.

E rendelet rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, miszerint:

| a) | a fuvarozó a kártérítés megfizetéséért egyedül felelős fél; vagy |
| --- | --- |

a)

a fuvarozó a kártérítés megfizetéséért egyedül felelős fél; vagy

| b) | korlátozva van a fuvarozó azon joga, hogy a tagállam alkalmazandó jogával összhangban harmadik félhez forduljon jogorvoslatért. |
| --- | --- |

b)

korlátozva van a fuvarozó azon joga, hogy a tagállam alkalmazandó jogával összhangban harmadik félhez forduljon jogorvoslatért.

8. cikk

Kártérítés

(1)
     
  Az utasok halála esetén a 7. cikkben előírt kártérítés magában foglalja az alábbiakat:

| a) | az utas halála következtében esetlegesen szükséges költségek, különösen a holttest szállításával és a temetéssel kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

a)

az utas halála következtében esetlegesen szükséges költségek, különösen a holttest szállításával és a temetéssel kapcsolatos költségek;

| b) | ha a halál nem azonnal állt be, úgy a (2) bekezdésben előírt kártérítés. |
| --- | --- |

b)

ha a halál nem azonnal állt be, úgy a (2) bekezdésben előírt kártérítés.

(2)
     
  Az utas sérülése, továbbá testi vagy szellemi épségének egyéb károsodása esetén a kártérítés magában foglalja:

| a) | a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a szállítási költségeket; |
| --- | --- |

a)

a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a szállítási költségeket;

| b) | azon pénzügyi veszteség megtérítését, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségletei megnövekedése következtében elszenved. |
| --- | --- |

b)

azon pénzügyi veszteség megtérítését, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségletei megnövekedése következtében elszenved.

(3)
     
  Ha az utas halála folytán azok a személyek, akiknek eltartására az utas jogilag kötelezve volt vagy lehetett volna, elesnek a támogatástól, ezek a személyek e veszteségük tekintetében kártérítésre jogosultak.

9. cikk

Az utasok
  azonnali gyakorlati és anyagi
  szükségletei

Az autóbuszjárat igénybevétele során bekövetkező balesetek esetén a fuvarozónak ▐ segítséget kell nyújtania az utasok részére a balesetet követő azonnal felmerülő szükségleteik tekintetében.
  Ez a segítségnyújtás szükség esetén kiterjed az elsősegélynyújtásra, az elhelyezésre, az élelemre, a ruházatra, a szállításra és a temetéssel kapcsolatos költségekre. Halál vagy személyi sérülés esetén a fuvarozónak ezenkívül előleget kell fizetnie az azonnali anyagi szükségletek kielégítésére az elszenvedett kárral arányos alapon, feltéve, hogy első látásra is egyértelmű, hogy az elszenvedett kár oka a fuvarozónak tulajdonítható.
  A
  fizetések vagy a nyújtott segítség
  nem jelenti a felelősség elismerését.

10. cikk

Felelősség az elveszett és megrongálódott poggyászért

(1)
     
  A fuvarozók felelősek a rájuk bízott poggyászok elvesztéséért vagy megrongálódásáért. A kártérítés összege utasonként legfeljebb 1 800 EUR.

(2)
     
  Az autóbuszjárat üzemelésével összefüggésben bekövetkező balesetek esetén a fuvarozók felelősek az utasoknál lévő vagy kézipoggyászként magukkal vitt személyes használati tárgyak elvesztéséért vagy megrongálódásáért. A kártérítés összege utasonként legfeljebb 1 300 EUR.

(3)
     
  A fuvarozó nem tehető felelőssé a poggyász elvesztéséért vagy megrongálódásáért az (1) és (2) bekezdés szerint:

| a) | ha az elvesztést vagy megrongálódást az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő, vagy olyan körülmények okozták, amelyeket a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, vagy nem akadályozhatta meg annak következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha az elvesztést vagy megrongálódást az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő, vagy olyan körülmények okozták, amelyeket a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, vagy nem akadályozhatta meg annak következményeit;

| b) | amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye.

III.   fejezet

A fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek jogai

11. cikk

Közlekedéshez való jog

(1)   A fuvarozók, utazásközvetítők és utazásszervezők a fogyatékosság vagy csökkent mozgásképesség tényére hivatkozva nem tagadhatják meg a helyfoglalás elfogadását, menetjegy kiállítását vagy egyéb módon való biztosítását, valamint a személyek beszállítását.

(2)   A fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére a helyfoglalásokat és menetjegyeket pótdíj felszámítása nélkül kell biztosítani.

12. cikk

Kivételek és különleges feltételek

(1)   A 11. cikk (1) bekezdésének rendelkezései ellenére a fuvarozók, utazásközvetítők és utazásszervezők az alábbi esetekben a fogyatékosságra vagy a csökkent mozgásképességre hivatkozva megtagadhatják valamely személy helyfoglalásának elfogadását, menetjegyének kiállítását vagy egyéb módon történő biztosítását, valamint beszállítását:

| a) | amennyiben ez a nemzetközi, uniós vagy nemzeti jog által előírt alkalmazandó biztonsági követelmények vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságok által előírt egészségügyi és biztonsági követelmények teljesítése érdekében szükséges; |
| --- | --- |

a)

amennyiben ez a nemzetközi, uniós vagy nemzeti jog által előírt alkalmazandó biztonsági követelmények vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságok által előírt egészségügyi és biztonsági követelmények teljesítése érdekében szükséges;

| b) | ha a jármű vagy az infrastruktúra – beleértve a buszmegállókat és az autóbusz-állomásokat is – kialakítása következtében a fogyatékossággal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy biztonságos vagy kivitelezhető beszállítása, kiszállítása vagy fuvarozása fizikailag nem lehetséges. |
| --- | --- |

b)

ha a jármű vagy az infrastruktúra – beleértve a buszmegállókat és az autóbusz-állomásokat is – kialakítása következtében a fogyatékossággal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy biztonságos vagy kivitelezhető beszállítása, kiszállítása vagy fuvarozása fizikailag nem lehetséges.

(2)   Amennyiben a helyfoglalás vagy a menetjegy-kiállítás elutasításának alapja az (1) bekezdés szerinti indok, a fuvarozóknak, utazásközvetítőknek és utazásszervezőknek
  tájékoztatniuk
  kell ▐ az érintett személyt ▐ egy másik elfogadható, a fuvarozó által üzemeltetett járatról.

(3)   Amennyiben a helyfoglalással vagy menetjeggyel rendelkező és a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szereplő követelményeknek megfelelő fogyatékossággal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállását fogyatékossága vagy csökkent mozgásképessége miatt megtagadják, úgy e személy, valamint e cikk (4) bekezdése szerinti kísérője számára fel kell ajánlani az alábbiak közötti választást:

| a) | a menetjegy árának visszatérítéséhez való jog, és adott esetben a személyszállítási szerződésben foglaltak szerint a lehető leghamarabbi díjmentes visszaszállítás a kiindulási helyre, valamint |
| --- | --- |

a)

a menetjegy árának visszatérítéséhez való jog, és adott esetben a személyszállítási szerződésben foglaltak szerint a lehető leghamarabbi díjmentes visszaszállítás a kiindulási helyre, valamint

| b) | az utazás egy másik elfogadható közlekedési lehetőséggel való folytatása vagy az útvonal módosítása a személyszállítási szerződésben foglalt célállomásig, kivéve, ha ez nem kivitelezhető. |
| --- | --- |

b)

az utazás egy másik elfogadható közlekedési lehetőséggel való folytatása vagy az útvonal módosítása a személyszállítási szerződésben foglalt célállomásig, kivéve, ha ez nem kivitelezhető.

A menetjegy árának visszatérítéséhez való jogot nem érinti a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti értesítés elmulasztása.

(4)   
  Ha valamely fuvarozó, utazásközvetítő vagy utazásszervező az e cikk (1) bekezdésében meghatározott okok miatt megtagadja valamely személy helyfoglalásának elfogadását
  ,
  menetjegyének kiállítását vagy egyéb módon történő biztosítását, valamint beszállítását, vagy ha az érintett jármű személyzete kizárólag egyetlen személyből áll, aki a járművet vezeti és nincs abban a helyzetben,
  hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű
  személy számára
  az
  I. melléklet b) részében meghatározott módon segítséget nyújthasson, a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személy kérheti, hogy az
  utazás során másik személy kísérje, aki képes a fogyatékossággal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyt igényei szerint segíteni ▐. A kísérő személyt díjmentesen kell szállítani, és amennyiben lehetséges, a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személy mellett kell számára helyet biztosítani.

(5)   Ha a fuvarozó, az utazásközvetítő vagy az utazásszervező az (1) bekezdés szerint jár el, akkor a fogyatékossággal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyt annak okáról haladéktalanul, vagy kérésre a kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül írásban tájékoztatja.

13. cikk

Akadálymentesség és tájékoztatás

(1)   A fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek szervezeteivel együttműködve a fuvarozóknak és az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek – adott esetben szervezeteiken keresztül – a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek fuvarozása tekintetében megkülönböztetésmentes hozzáférési feltételeket kell teremteniük, illetve biztosítaniuk.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti hozzáférési feltételeket a fuvarozóknak és az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek ▐ hozzáférhető
  formátumban
  közzé kell tenniük azokon a nyelveken, amelyeken az utasokat általában tájékoztatni szokták.
  A tájékoztatásnál külön figyelmet kell fordítani a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek igényeire.

(3)
     
  A fuvarozók kérésre haladéktalanul rendelkezésre bocsátják az akadálymentességre vonatkozó megkülönböztetésmentes szabályok alapjául szolgáló biztonsági követelményeket megállapító nemzetközi, uniós vagy nemzeti jogszabályok másolatát. Ezeket hozzáférhető formátumban kell rendelkezésre bocsátani.

(4)   Az utazásszervezők kötelesek rendelkezésre bocsátani az (1) bekezdés szerinti említett, az általuk szervezett, értékesített vagy értékesítésre felkínált szervezett utazási formákban szereplő utazásokra alkalmazandó hozzáférési feltételeket.

(5)   A (2) és (4) bekezdésben említett hozzáférési feltételekkel kapcsolatos információkat kérésre fizikailag hozzáférhető formában az utas rendelkezésére kell bocsátani.

(6)   A fuvarozóknak, utazásközvetítőknek és utazásszervezőknek biztosítaniuk kell, hogy az utazással és az utazási feltételekkel kapcsolatos minden lényeges általános információ – adott esetben az internetes foglalást és tájékoztatást is beleértve – megfelelő és akadálymentes formátumban a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek rendelkezésére álljon. Az információkat az utas kérésére fizikailag hozzáférhető formában rendelkezésre kell bocsátani.

14. cikk

Az autóbusz-állomások kijelölése

A tagállamok autóbusz-állomásokat jelölnek ki, amelyeken biztosított a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára nyújtott segítség. A tagállamok tájékoztatják ezekről a Bizottságot. A Bizottság az interneten hozzáférhető jegyzéket készít a kijelölt autóbusz-állomásokról.

15. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog a kijelölt autóbusz-állomásokon, valamint az autóbuszokon

(1)   A ▐ fuvarozóknak és az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek a tagállam által kijelölt autóbusz-állomásokon – saját hatáskörüknek megfelelően – térítésmentesen
  segítséget kell
  biztosítaniuk ▐ a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára
  , legalább
  az I. melléklet a) részében szereplő
  mértékben
  .

(2)   A ▐ fuvarozóknak az autóbuszokon térítésmentesen
  segítséget kell
  biztosítaniuk ▐ a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára
  , legalább
  az I. melléklet b) részében szereplő
  mértékben
  .

16. cikk

A segítségnyújtás körülményei

(1)   A fuvarozóknak és az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy az alábbi feltételek teljesülése esetén segítségnyújtásban részesítsék a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket:

| a) | a személy segítség iránti igényét legalább
  24 órával
  a segítség igénybevétele előtt bejelentik a fuvarozónak, az autóbusz-állomást üzemeltető szervnek, az utazásközvetítőnek vagy az utazásszervezőnek; és |
| --- | --- |

a)

a személy segítség iránti igényét legalább
  24 órával
  a segítség igénybevétele előtt bejelentik a fuvarozónak, az autóbusz-állomást üzemeltető szervnek, az utazásközvetítőnek vagy az utazásszervezőnek; és

| b) | az érintett személy az alábbi időpontok valamelyikén jelentkezik az arra kijelölt helyen:






  i. | a fuvarozó által előzetesen megállapított időpontban, amely legfeljebb 60 perccel előzi meg a közzétett indulási időt
  , kivéve, ha a fuvarozó és az utas ennél rövidebb időtartamban állapodtak meg
  ; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az érintett személy az alábbi időpontok valamelyikén jelentkezik az arra kijelölt helyen:

i.

a fuvarozó által előzetesen megállapított időpontban, amely legfeljebb 60 perccel előzi meg a közzétett indulási időt
  , kivéve, ha a fuvarozó és az utas ennél rövidebb időtartamban állapodtak meg
  ; vagy

| ii. | megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a közzétett indulási időpont előtt. |
| --- | --- |

ii.

megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a közzétett indulási időpont előtt.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeknek a foglaláskor vagy az előzetes menetjegyvásárláskor be kell jelenteniük a fuvarozónak, az utazásközvetítőknek vagy az utazásszervezőknek speciális ültetési igényüket, amennyiben az ilyen igény akkor ismeretes.

(3)   A fuvarozók, az autóbusz-állomást üzemeltető szervek, az utazásközvetítők és az utazásszervezők minden intézkedést megtesznek, ami ahhoz szükséges, hogy a fogyatékossággal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek a segítségnyújtással kapcsolatos igényeiket könnyebben bejelenthessék. Ez a kötelezettség minden kijelölt autóbusz-állomásra és azok valamennyi értékesítési pontjára érvényes, a telefonos és az internetes értékesítést is beleértve.

(4)   Ha az (1) és (2) bekezdés szerinti bejelentés nem történt meg, a fuvarozók, az autóbusz-állomást üzemeltető szervek, az utazásközvetítők és az utazásszervezők mindent elkövetnek a segítségnyújtás érdekében, hogy a fogyatékossággal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy az általa vásárolt jeggyel az induló járatra felszállhasson, a csatlakozó járatra átszállhasson vagy az érkező járatról leszállhasson.

(5)   Az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek az autóbusz-állomásokon belül vagy kívül ki kell jelölniük azokat a helyszíneket, ahol a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személy vagy személyek bejelenthetik érkezésüket és segítséget kérhetnek. Ezeket a helyszíneket egyértelmű jelzésekkel kell ellátni, és ezeken a helyszíneken akadálymentes formában rendelkezésre kell bocsátani az autóbusz-állomással és a biztosított segítségnyújtással kapcsolatos alapvető információkat.

17. cikk

Az információk továbbítása harmadik személyek felé

Amennyiben az utazásközvetítőhöz vagy utazásszervezőhöz a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti bejelentés érkezik, szokásos nyitvatartási időben a lehető leghamarabb továbbítja ezt az információt a fuvarozónak vagy az autóbusz-állomást üzemeltető szervnek.

18. cikk

Képzés

(1)   A fuvarozóknak és adott esetben az autóbusz-állomást üzemeltető szerveknek fogyatékossággal kapcsolatos képzési eljárásokról – többek között oktatásról – kell gondoskodniuk, amelyek biztosítják azt, hogy:

| a) | a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzetük, beleértve a bármely más teljesítő fél által alkalmazottakat is – a gépjárművezetők kivételével –, részesüljön a II. melléklet a) és b) részében meghatározottak szerinti képzésben vagy oktatásban; és |
| --- | --- |

a)

a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzetük, beleértve a bármely más teljesítő fél által alkalmazottakat is – a gépjárművezetők kivételével –, részesüljön a II. melléklet a) és b) részében meghatározottak szerinti képzésben vagy oktatásban; és

| b) | az utazóközönséggel közvetlen kapcsolatba kerülő vagy az utazóközönséggel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó személyzetük – a gépjárművezetőket is ideértve – részesüljön a II. melléklet a) részében meghatározottak szerinti képzésben vagy oktatásban. |
| --- | --- |

b)

az utazóközönséggel közvetlen kapcsolatba kerülő vagy az utazóközönséggel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó személyzetük – a gépjárművezetőket is ideértve – részesüljön a II. melléklet a) részében meghatározottak szerinti képzésben vagy oktatásban.

(2)   A tagállamok legfeljebb ...-tól (12) számított két éves időszakra mentesítést adhatnak az (1) bekezdés b) pontjának a járművezetők képzése tekintetében való alkalmazása alól.

19. cikk

Kerekes székekre és egyéb mozgást segítő eszközökre fizetendő kártérítés

(1)   A fuvarozók és az autóbusz-állomást üzemeltető szervek felelősségre vonhatók, amennyiben ▐ a kerekes székek, egyéb mozgást segítő berendezések vagy segédeszközök elvesznek vagy megrongálódnak. Az elvesztésért vagy a megrongálódásért felelős fuvarozó vagy autóbusz-állomást üzemeltető szerv kártérítést köteles fizetni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kártérítés összegének azonosnak kell lennie az elveszett vagy megrongálódott berendezés vagy eszköz pótlásához vagy javításához kapcsolódó költségekkel.

(3)   Szükség esetén mindent meg kell tenni ideiglenes csereeszköz vagy csereberendezés gyors biztosítása érdekében. A kerekes székeknek, egyéb mozgást segítő berendezéseknek vagy segédeszközöknek lehetőség szerint az elvesztett vagy megrongálódott eszközökéhez vagy berendezésekéhez hasonló műszaki és működési jellemzőkkel kell rendelkezniük.

▐

IV.   fejezet

Az utasok jogai járatkimaradás vagy -késés esetén

20. cikk

Az utazás folytatása, útvonal-módosítás és pénzvisszatérítés

(1)   Ha a fuvarozó joggal számít arra, hogy a menetrend szerinti járatot törlik vagy annak az autóbusz-állomásról való indulása több mint 120 percet késik
  vagy túlfoglalás történt
  , az utas részére haladéktalanul fel kell ajánlani az alábbiak közötti választást:

| a) | az utazás folytatása vagy útvonal-módosítás a végső célállomásra irányuló, a lehető legkorábbi alkalommal történő utazásra
  további költségek nélkül,
  a személyszállítási szerződésben foglaltakhoz hasonló utazási feltételek mellett; |
| --- | --- |

a)

az utazás folytatása vagy útvonal-módosítás a végső célállomásra irányuló, a lehető legkorábbi alkalommal történő utazásra
  további költségek nélkül,
  a személyszállítási szerződésben foglaltakhoz hasonló utazási feltételek mellett;

| b) | a menetjegy árának visszatérítése és adott esetben a személyszállítási szerződésben foglaltak szerint a lehető leghamarabbi díjmentes, autóbusszal történő visszaszállítás az első kiindulási helyre; |
| --- | --- |

b)

a menetjegy árának visszatérítése és adott esetben a személyszállítási szerződésben foglaltak szerint a lehető leghamarabbi díjmentes, autóbusszal történő visszaszállítás az első kiindulási helyre;

| c) | a b) pontban említett visszatérítésen kívül a jegyár 50 %-ának megfelelő kártérítési jogosultság, ha a fuvarozó nem ajánlja fel az utazás folytatását vagy az útvonal-módosítást a végső célállomásra az a) pontban említetteknek megfelelően. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül kifizetik. |
| --- | --- |

c)

a b) pontban említett visszatérítésen kívül a jegyár 50 %-ának megfelelő kártérítési jogosultság, ha a fuvarozó nem ajánlja fel az utazás folytatását vagy az útvonal-módosítást a végső célállomásra az a) pontban említetteknek megfelelően. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül kifizetik.

(2)
     
  Amennyiben az autóbusz működésképtelenné válik, az utasok számára fel kell ajánlani a működésképtelen járműtől a megfelelő várakozási helyre vagy olyan autóbusz-állomásra történő szállítást, ahonnan folytatni lehet az utazást.

(3)   Amennyiben a menetrend szerinti járatot törlik vagy annak az autóbuszmegállóból való indulása több mint 120 percet késik, az utasok jogosultak az utazás folytatására vagy útvonal-módosításra, vagy a menetjegy árának a fuvarozó általi visszatérítésére.

(4)   Az (1) bekezdés b) pontjában és a (3) bekezdésben előírt visszatérítést a felajánlást vagy a kérelem kézhezvételét követő tizennégy napon belül kell teljesíteni. A visszatérítés az utazás meg nem tett szakaszának vagy szakaszainak költségeire terjed ki, továbbá a már megtett szakasz vagy szakaszok költségeire is, ha az utazás az utas eredeti útiterve szempontjából jelentőségét vesztette. Az utazási igazolványok és a bérletek esetében a visszatérítés az igazolvány vagy a bérlet teljes költségének arányos részével egyenlő. A visszatérítést készpénzben kell teljesíteni, kivéve, ha az utas más visszatérítési formát is elfogad.

21. cikk

Tájékoztatás

(1)   Menetrend szerinti járat törlése vagy késedelmes indulása esetén a fuvarozónak – vagy adott esetben az autóbusz-állomást üzemeltető szervnek – a lehető leghamarabb, de legkésőbb az indulás tervezett időpontját követően 30 perccel tájékoztatnia kell az autóbusz-állomásról induló utasokat a helyzetről és – amint ez az információ rendelkezésre áll – a várható indulási időről.

(2)   Ha az utasok járatkimaradás vagy késés miatt lemaradnak egy csatlakozó menetrend szerinti járatról, a fuvarozó vagy adott esetben az autóbusz-állomást üzemeltető szerv minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az érintett utasokat a más választható csatlakozási lehetőségekről tájékoztassa.

(3)   A fuvarozó vagy adott esetben az autóbusz-állomást üzemeltető szerv gondoskodik arról, hogy a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű utasokhoz akadálymentes formában eljusson az (1) és (2) bekezdésben megkövetelt információ.

22. cikk

Segítségnyújtás járatkimaradás vagy késedelem esetén

(1)   Amennyiben egy több mint 3 óra tervezett időtartamú utazást bonyolító járatot törölnek, vagy annak az autóbusz-állomásról való indulása több mint
  egyórás
  késedelmet szenved, a fuvarozónak díjmentesen fel kell ajánlania az utas számára a következőket:

| a) | a várakozási időhöz vagy a késedelemhez ésszerűen mérten kisétkezés, étel és frissítő, feltéve, hogy az autóbuszon vagy az autóbusz-állomáson rendelkezésre állnak, vagy ésszerűen odaszállíthatók; |
| --- | --- |

a)

a várakozási időhöz vagy a késedelemhez ésszerűen mérten kisétkezés, étel és frissítő, feltéve, hogy az autóbuszon vagy az autóbusz-állomáson rendelkezésre állnak, vagy ésszerűen odaszállíthatók;

| b) | ▐ szállodai vagy egyéb szálláshely ▐, valamint
  segítség
  az autóbusz-állomás és a szálláshely közötti fuvarozás megszervezéséhez azokban az esetekben, amikor egy- vagy több éjszakás tartózkodás válik szükségessé. |
| --- | --- |

b)

▐ szállodai vagy egyéb szálláshely ▐, valamint
  segítség
  az autóbusz-állomás és a szálláshely közötti fuvarozás megszervezéséhez azokban az esetekben, amikor egy- vagy több éjszakás tartózkodás válik szükségessé.

(2)   E cikk alkalmazása során a fuvarozónak különös figyelmet kell fordítania a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek és az őket kísérők igényeire.

23. cikk

További követelések

E fejezet rendelkezései nem zárják ki, hogy az utasok a menetrend szerinti járatok törlése vagy késése miatt kártérítési igényeikkel a nemzeti jogszabályoknak megfelelően nemzeti bíróságokhoz forduljanak.

24. cikk

Az utasok érdekeit szolgáló további intézkedések

A fuvarozók együttműködnek nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében, az érdekelt felek, a szakmai és fogyasztói szövetségek, valamint az utasok és a fogyatékossággal élő személyek szövetségeinek bevonásával. Ezeknek az intézkedéseknek az utasokról való gondoskodás javítására kell irányulniuk – különösen ha az utazás során jelentős késés vagy fennakadás történik, illetve ha a járatot törlik – különös figyelmet fordítva a fogyatékosság vagy csökkent mozgásképesség, betegség, időskor vagy terhesség miatt speciális igényekkel rendelkező személyekre, valamint a kísérő személyekre és a kisgyermekkel utazó személyekre.

V.   fejezet

A tájékoztatás és a panaszkezelés általános szabályai

25. cikk

Az utastájékoztatáshoz fűződő jog

A fuvarozók és az autóbusz-állomást üzemeltető szervek – saját feladatkörükön belül –
  a helyfoglalás pillanatától és
  az utazás alatt megfelelő tájékoztatást nyújtanak az utasok számára
  hozzáférhető formában és a tömegközlekedési adatok és rendszerek közös elméleti modelljének megfelelően
  .

26. cikk

Az utasjogokra vonatkozó felvilágosítás

(1)   A fuvarozók és autóbusz-állomást üzemeltető szervek saját feladatkörükön belül biztosítják, hogy az utasok az e rendelet alapján őket megillető jogokra vonatkozóan
  a helyfoglaláskor és
  legkésőbb az induláskor megfelelő és érthető tájékoztatást kapjanak. Erre a tájékoztatásra az autóbusz-állomásokon és – adott esetben – az interneten kerül sor
  hozzáférhető formában és a tömegközlekedési adatok és rendszerek közös elméleti modelljének megfelelően.
  ▐ A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tagállamok által a 29. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szerv vagy szervek kapcsolattartási adatait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatási kötelezettségnek való megfelelés érdekében a fuvarozók és az autóbusz-állomást üzemeltető szervek használhatják e rendelet rendelkezéseinek összefoglalóját, amelyet a Bizottság az Európai Unió intézményeinek összes hivatalos nyelvén elkészít és rendelkezésükre bocsát.

27. cikk

Panaszok

A fuvarozóknak
  az e rendeletben
  meghatározott jogokra és kötelezettségekre vonatkozóan panaszkezelő mechanizmust kell kialakítaniuk vagy alkalmazniuk.

28. cikk

A panaszok benyújtása

Amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozó utas ▐ panaszt kíván benyújtani a fuvarozóhoz, ezt a menetrend szerinti járat igénybevételét vagy annak meghiúsulását követő három hónapon belül kell megtennie. A panasz kézhezvételétől számított egy hónapon belül a fuvarozónak tájékoztatnia kell az utast arról, hogy panaszának helyt adtak, azt elutasították vagy még vizsgálják. A végleges választ legkésőbb a panasz kézhezvételétől számított
  két
  hónapon belül meg kell adni.

VI.   fejezet

Végrehajtás és nemzeti végrehajtó szervek

29. cikk

Nemzeti végrehajtó szervek

(1)   Minden tagállam kijelöl egy vagy több ▐ meglévő
  , vagy annak hiányában egy új
  szervet, amely e rendelet végrehajtásáért felel ▐. Az egyes szervek megteszik az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

E szerveknek felépítésükben, finanszírozási döntéseikben, jogi szerkezetükben és döntéshozatalukban függetlennek kell lenniük a fuvarozóktól, az utazásszervezőktől és az autóbusz-állomást üzemeltető szervektől.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikknek megfelelően kijelölt szervről vagy szervekről.

(3)   Az utasok ▐ panaszt nyújthatnak be e rendelet vélt megsértése tekintetében az (1) bekezdés szerint kijelölt megfelelő szervnek vagy a tagállam által arra kijelölt egyéb megfelelő szervnek.

A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy ▐ az utasnak első lépésként a fuvarozó részére kell benyújtania panaszt
  , mely esetben
  a nemzeti végrehajtó szerv vagy a tagállam által kijelölt más megfelelő szerv fellebbviteli szervként jár el azon panaszok tekintetében, amelyeknek a 28. cikk alapján történő rendezése meghiúsult.

30. cikk

Jelentés a végrehajtásról

A 29. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szervek ... (13) június 1-ig és azt követően minden második évben jelentést tesznek közzé az előző két naptári évben végzett tevékenységükről, amely tartalmazza különösen az e rendelet végrehajtása érdekében hozott intézkedések bemutatását, valamint a panaszokra és az alkalmazott szankciókra vonatkozó statisztikákat.

31. cikk

A végrehajtó szervek együttműködése

A 29. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti végrehajtó szervek – szükség szerint – információt cserélnek munkájukról, valamint döntéshozatali elveikről és gyakorlatukról. A Bizottság támogatja őket e feladatuk végrehajtásában.

32. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ...-ig (14) értesítik a Bizottságot e szabályokról és intézkedésekről, és közlik a Bizottsággal az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosítást is.

VII.   fejezet

Záró rendelkezések

33. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság ...-ig (15) jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és hatásáról. A jelentést szükség szerint a rendelet előírásainak részletesebb végrehajtására vagy a rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatoknak kell kísérniük.

34. cikk

A 2006/2004/EK rendelet módosítása

A 2006/2004/EK rendelet melléklete a következő ponttal egészül ki:

| „18. | Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../2010/EU rendelete (16)az autóbusszal közlekedő utasok jogairól (18). |
| --- | --- |

„18.

Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../2010/EU rendelete (16)az autóbusszal közlekedő utasok jogairól (18).

35. cikk

35. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól/-től (19) kell alkalmazni.

19

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 317., 2009.12.23., 99. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja (HL C 184. E, 2010.7.8., 312. o.) és a Tanács 2010. március 11-i álláspontja (HL C 122. E, 2010.5.11., 1. o.) és az Európai Parlament 2010. július 6-i álláspontja.

2

(3)  HL L 226., 2003.9.10., 4. o.

3

(4)  HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

6

(7)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

7

(8)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

8

(9)  
  HL: kérjük illessze be a dátumot: e rendelet alkalmazásának időpontjától számított három hónapon belül.

9

HL: kérjük illessze be a dátumot: e rendelet alkalmazásának időpontjától számított három hónapon belül.

(10)  HL: kérjük illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése után öt évvel.

10

(11)  

  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

11

HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

(12)  HL: kérjük illessze be: e rendelet alkalmazási időpontját.

12

(13)  HL:kérjük illessze be a dátumot: e rendelet alkalmazását követően két évvel.

13

(14)  HL: kérjük illessze be e rendelet alkalmazásának időpontját.

14

(15)  HL: kérjük illessze be a dátumot:e rendelet alkalmazásának időpontja után három évvel.

15

(16)  HL ... ()

16

(17)  HL: kérjük illessze be e rendelet megjelenésének hivatkozásait.”

(18)  HL: kérjük illessze be e rendelet számát és elfogadásának időpontját.

18

(19)  HL: kérjük illessze be a dátumot: a kihirdetést követően két évvel.

19

2010. július 6., keddI. MELLÉKLET

A fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség

a)   A kijelölt autóbusz-állomásokon nyújtott segítség

A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:

| — | az autóbusz-állomáson kijelölt helyszíneken bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást, |
| --- | --- |

—

az autóbusz-állomáson kijelölt helyszíneken bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást,

| — | a kijelölt helyszínről eljuthassanak az utasfelvételi pulthoz, a váróterembe és a beszállótérre, |
| --- | --- |

—

a kijelölt helyszínről eljuthassanak az utasfelvételi pulthoz, a váróterembe és a beszállótérre,

| — | szükség szerint felvonók, kerekes székek vagy egyéb segítség igénybevételével felszállhassanak a járműre, |
| --- | --- |

—

szükség szerint felvonók, kerekes székek vagy egyéb segítség igénybevételével felszállhassanak a járműre,

| — | betehessék a csomagtérbe a poggyászukat, |
| --- | --- |

—

betehessék a csomagtérbe a poggyászukat,

| — | kivehessék a csomagtérből a poggyászukat, |
| --- | --- |

—

kivehessék a csomagtérből a poggyászukat,

| — | leszállhassanak a járműről, |
| --- | --- |

—

leszállhassanak a járműről,

| — | elismert vezetőkutyával felszállhassanak az autóbuszra, |
| --- | --- |

—

elismert vezetőkutyával felszállhassanak az autóbuszra,

| — | eljuthassanak az ülésükig; |
| --- | --- |

—

eljuthassanak az ülésükig;

b)   Segítségnyújtás az autóbuszokon

A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:

| — | az utas kérésére az utazásra vonatkozó lényeges információkat akadálymentes formában megkaphassák, |
| --- | --- |

—

az utas kérésére az utazásra vonatkozó lényeges információkat akadálymentes formában megkaphassák,

| — | szükség esetén eljuthassanak a járművön található mosdóhelyiségekhez, amennyiben az autóbuszon a járművezetőn kívül más személyzet is tartózkodik, |
| --- | --- |

—

szükség esetén eljuthassanak a járművön található mosdóhelyiségekhez, amennyiben az autóbuszon a járművezetőn kívül más személyzet is tartózkodik,

| — | útközben megállásnál fel- és leszállhassanak, amennyiben az autóbuszon a járművezetőn kívül más személyzet is tartózkodik. |
| --- | --- |

—

útközben megállásnál fel- és leszállhassanak, amennyiben az autóbuszon a járművezetőn kívül más személyzet is tartózkodik.

2010. július 6., keddII. MELLÉKLET

Fogyatékossággal kapcsolatos képzés

a)   A Fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság fejlesztésére irányuló képzés

Az utazóközönséggel közvetlenül kapcsolatba kerülő munkatársak képzése a következőket foglalja magában:

| — | a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos tudatosság és megfelelő viselkedés, ideértve a mozgásukban, tájékozódásukban vagy kommunikációjukban esetlegesen korlátozott személyek eltérő képességeinek megkülönböztetését; |
| --- | --- |

—

a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos tudatosság és megfelelő viselkedés, ideértve a mozgásukban, tájékozódásukban vagy kommunikációjukban esetlegesen korlátozott személyek eltérő képességeinek megkülönböztetését;

| — | a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/természeti és szervezeti akadályokat is; |
| --- | --- |

—

a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/természeti és szervezeti akadályokat is;

| — | kiképzett segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit; |
| --- | --- |

—

kiképzett segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit;

| — | váratlan események kezelése; |
| --- | --- |

—

váratlan események kezelése;

| — | kapcsolatteremtő képességek és a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei; |
| --- | --- |

—

kapcsolatteremtő képességek és a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei;

| — | hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (az azért felelős valamennyi dolgozó, amennyiben van ilyen). |
| --- | --- |

—

hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (az azért felelős valamennyi dolgozó, amennyiben van ilyen).

b)   A Fogyatékossággal élőknek nyújtott segítségre vonatkozó képzés

A fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket közvetlenül segítő dolgozók képzése a következőket foglalja magában:

| — | a kerekes széket használók segítése a kerekes székbe való beüléskor vagy az abból való kiszálláskor, |
| --- | --- |

—

a kerekes széket használók segítése a kerekes székbe való beüléskor vagy az abból való kiszálláskor,

| — | készségek a nyilvántartott segítőkutyával utazó, fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség vonatkozásában, beleértve az ilyen kutyák szerepét és szükségleteit, |
| --- | --- |

—

készségek a nyilvántartott segítőkutyával utazó, fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség vonatkozásában, beleértve az ilyen kutyák szerepét és szükségleteit,

| — | a vak és gyengénlátó utasok kíséretének és a kiképzett segítő kutyák kezelésének és fuvarozásának módszerei, |
| --- | --- |

—

a vak és gyengénlátó utasok kíséretének és a kiképzett segítő kutyák kezelésének és fuvarozásának módszerei,

| — | a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket segítő berendezéstípusok megismerése és a berendezések kezelésének megtanulása, |
| --- | --- |

—

a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket segítő berendezéstípusok megismerése és a berendezések kezelésének megtanulása,

| — | a fel- és leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata és a fel- és leszállásnál a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása, |
| --- | --- |

—

a fel- és leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata és a fel- és leszállásnál a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása,

| — | a megbízható és szakszerű segítségnyújtás szükségességének megértése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékossággal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak, |
| --- | --- |

—

a megbízható és szakszerű segítségnyújtás szükségességének megértése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékossággal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak,

| — | az elsősegélynyújtás ismerete. |
| --- | --- |

—

az elsősegélynyújtás ismerete.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/168

---

2010. július 6., keddA tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***II

P7_TA(2010)0257

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

2011/C 351 E/29

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjára (14849/3/2009 – C7-0076/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0816),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 71. cikkének (1) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0476/2008),

tekintettel első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 16-i véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0177/2010),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.4.23., P6_TA(2009)0280.

(2)  HL C 317., 2009.12.23., 89. o.

---

2010. július 6., keddP7_TC2-COD(2008)0246

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1177/2010/EU rendelet.)

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/169

---

2010. július 6., keddIntelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedésben és az egyéb közlekedési módokhoz való kapcsolódás ***II

P7_TA(2010)0258

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács által az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából az első olvasat során kialakított álláspontról (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

2011/C 351 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat))

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (06103/4/2010 – C7-0119/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0887),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0512/2008),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. május 13-i véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 70. és 72. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0211/2010),

| 1. | jóváhagyja a Tanács álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat;

| 4. | megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor;

| 5. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 6. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.4.23., P6_TA(2009)0283.

(2)  HL C 277., 2009.11.17., 85. o.

---

2010. július 6., keddMELLÉKLET

Nyilatkozatok

az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz. 290. cikkével kapcsolatban

„Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz 290. cikke alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait, sem pedig az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.”

A Bizottság nyilatkozata az ITS-sel kapcsolatos kiemelt intézkedésekről

A Bizottság nyilatkozata az ITS-sel kapcsolatos kiemelt intézkedésekről

| „1. | Az első olvasati szakaszban elfogadott tanácsi álláspont szövegének 6. cikke (2) bekezdése a következő:






  2. | A Bizottság törekszik az egy vagy több kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások ... (1) -ig történő elfogadására.
  A Bizottság legkésőbb 12 hónappal a kiemelt intézkedésre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően az EUMSz. 294. cikkével összhangban – és adott esetben költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálat elvégzését követően – javaslatot nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az adott kiemelt intézkedés megvalósítására vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

„1.

Az első olvasati szakaszban elfogadott tanácsi álláspont szövegének 6. cikke (2) bekezdése a következő:

2.

A Bizottság törekszik az egy vagy több kiemelt intézkedésre vonatkozó előírások ... (1) -ig történő elfogadására.

A Bizottság legkésőbb 12 hónappal a kiemelt intézkedésre vonatkozó szükséges előírások elfogadását követően az EUMSz. 294. cikkével összhangban – és adott esetben költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálat elvégzését követően – javaslatot nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az adott kiemelt intézkedés megvalósítására vonatkozóan.

| 2. | A Bizottság álláspontja szerint a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a 3. cikkben felsorolt kiemelt intézkedésekhez szükséges előírások elfogadására a következő indikatív ütemterv állítható fel:

  1. táblázat:   A kiemelt intézkedésekre vonatkozó előírások elfogadásának indikatív ütemterve







  Az előírás tárgya: | A határidő legkésőbb: |
| --- | --- | --- |
| Az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások a 3. cikk a) pontja szerint | 2014 |
| Az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások a 3. cikk b) pontja szerint | 2013 |
| A közúti biztonsággal kapcsolatos minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentesen hozzáférhető módon való nyújtásához szükséges adatok és eljárások a 3. cikk c) pontja szerint | 2012 |
| Az EU egészére kiterjedő kölcsönösen átjárható e-segélyhívó összehangolt biztosítása a 3. cikk d) pontja szerint | 2012 |
| A teher- és a haszongépjárművek biztonságos és védett parkolóhelyeire vonatkozó információs rendszerek kiépítése a 3. cikk e) pontja szerint | 2012 |
| A teher- és a haszongépjárművek biztonságos és védett parkolóhelyeire vonatkozó foglalási szolgáltatások nyújtása a 3. cikk f) pontja alapján | 2013 |

2.

A Bizottság álláspontja szerint a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a 3. cikkben felsorolt kiemelt intézkedésekhez szükséges előírások elfogadására a következő indikatív ütemterv állítható fel:

1. táblázat:   A kiemelt intézkedésekre vonatkozó előírások elfogadásának indikatív ütemterve

Az előírás tárgya:

A határidő legkésőbb:

Az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások a 3. cikk a) pontja szerint

2014

Az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások a 3. cikk b) pontja szerint

2013

A közúti biztonsággal kapcsolatos minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentesen hozzáférhető módon való nyújtásához szükséges adatok és eljárások a 3. cikk c) pontja szerint

2012

Az EU egészére kiterjedő kölcsönösen átjárható e-segélyhívó összehangolt biztosítása a 3. cikk d) pontja szerint

2012

A teher- és a haszongépjárművek biztonságos és védett parkolóhelyeire vonatkozó információs rendszerek kiépítése a 3. cikk e) pontja szerint

2012

A teher- és a haszongépjárművek biztonságos és védett parkolóhelyeire vonatkozó foglalási szolgáltatások nyújtása a 3. cikk f) pontja alapján

2013

Az indikatív ütemterv azon a feltételezésen alapul, hogy az EP és a Tanács az ITS-irányelvről a második olvasat korai szakaszában, 2010 elején megállapodik.”

A Bizottság nyilatkozata a kárfelelősségről

A Bizottság nyilatkozata a kárfelelősségről

„Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások bevezetése és használata több kérdést is felvet a kárfelelősséggel kapcsolatban, ami nagyban akadályozhatja egyes ITS-szolgáltatások széles körű piaci elterjedését. E kérdések megoldása az ITS-re vonatkozó bizottsági cselekvési tervben a kiemelt feladatok között szerepel.

A Bizottság a meglévő nemzeti és közösségi kárfelelősségi jogszabályok, különösen pedig az 1999/34/EK irányelv fényében szoros figyelemmel fogja kísérni az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások bevezetésével és használatával kapcsolatos tagállami fejleményeket. A Bizottság a szükségesnek és alkalmasnak ítélt körben iránymutatásokat fog kidolgozni a felelősség kérdésköréről, melyekben egyebek mellett ismertetni fogja az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások bevezetésével és használatával összefüggésben az érdekeltekre háruló kötelezettségeket.”

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló értesítésről

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló értesítésről

„Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács véleménye szerint – azokat az eseteket kivéve, amikor a jogalkotási aktus sürgősségi eljárást ír elő – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítések kiküldésekor figyelembe kell venni az intézmények működési szüneteit (téli és nyári szünet, európai választások) annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó jogalkotási aktusokban rögzített határidőn belül gyakorolhassa előjogait, továbbá készen áll arra, hogy ennek megfelelően járjon el.”

---

(1)  Kérem illessze be az időpontot: az irányelv hatálybalépését követő harminc hónapon belül.

1

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/171

---

2010. július 6., keddA Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményei ***I

P7_TA(2010)0259

Az Európai Parlament 2010. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

2011/C 351 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0011),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0030/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. november 4-i véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. június 17-i véleményére (2),

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0064/2010),

| 1. | elfogadja az alábbiakban ismertetett, első olvasatbeli álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbiakban ismertetett, első olvasatbeli álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatot;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 128., 2010.5.18., 131. o.

(2)  HL C 211., 2009.9.4., 65. o.

---

2010. július 6., keddP7_TC1-COD(2009)0005

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 6-án került elfogadásra az Unió tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/65/EU irányelv.)

2010. július 6., keddMELLÉKLET

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata a révkalauzi tevékenység igénybevétele alóli mentességről szóló igazolások kiadásáról

A rövid távú tengeri szállítás megkönnyítése érdekében, és szem előtt tartva a számos tagállamban már létrehozott révkalauzi szolgáltatási standardokat, valamint a tengeri révkalauzok által betöltött szerepet a tengeri közlekedés biztonságában és a tengeri környezet megóvásában, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság szerint meg kell vizsgálni azt a lehetőséget, hogy egyértelmű keret szabályozza a révkalauzi tevékenység igénybevétele alóli mentességről szóló igazolások európai kikötőkben történő megadását, összhangban a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásáról szóló bizottsági közleménnyel, valamint az európai kikötőkre vonatkozó politikáról szóló bizottsági közleménnyel (COM(2007)0616), és figyelemmel arra, hogy minden révkalauzi szolgáltatás rendkívül magas szakértelmet és helyismeretet igényel. A Bizottság rövidesen megvizsgálja ezt a kérdést, tekintetbe véve a tengeri közlekedés biztonságának és a tengeri környezet megóvásának jelentőségét, együttműködve az érdekelt felekkel, és különös figyelmet fordítva a megfelelő, átlátható és arányos feltételek alkalmazására. A Bizottság az értékelésének eredményéről tájékoztatja a többi intézményt, és amennyiben szükséges, javaslatot tesz további fellépésekre.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz 290. cikkéről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelentik, hogy ennek az irányelvnek a rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz. 290. cikkének alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait, sem pedig az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítésekről

Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács véleménye szerint – azokat az eseteket kivéve, amikor a jogalkotási aktus sürgősségi eljárást követel – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítések kiküldésekor figyelembe kell venni az intézmények működési szüneteit (téli és nyári szünet, európai választások) annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó jogalkotási aktusokban rögzített határidőn belül gyakorolhassa előjogait, továbbá készen áll arra, hogy ennek megfelelően járjon el.

---

2010. július 7., szerda

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/174

---

2010. július 7., szerdaÚj élelmiszerek ***II

P7_TA(2010)0266

Az Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

2011/C 351 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11261/3/2009 – C7-0078/2010),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0872),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0027/2008),

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. május 29-i véleményére (2),

tekintettel eljárási szabályzatának 66. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra készült ajánlására (A7-0152/2010),

| 1. | elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy állásfoglalását továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy állásfoglalását továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 117. E, 2010.5.6., 236. o.

(2)  HL C 224., 2008.8.30., 81. o.

---

2010. július 7., szerdaP7_TC2-COD(2008)0002

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1331/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az uniós politika végrehajtása során és tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.), biztosítani kell az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmét, valamint a magas szintű állatjólétet és környezetvédelmet is. Továbbá minden időben alkalmazni kell az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított elővigyázatosság elvét. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós politika végrehajtása során és tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.), biztosítani kell az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmét, valamint a magas szintű állatjólétet és környezetvédelmet is. Továbbá minden időben alkalmazni kell az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított elővigyázatosság elvét.

| (2) | Az uniós politikák megvalósítása során biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét
  , és annak elsőbbséget kell biztosítani a belső piac működésével szemben
  . |
| --- | --- |

(2)

Az uniós politikák megvalósítása során biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét
  , és annak elsőbbséget kell biztosítani a belső piac működésével szemben
  .

| (3) | Az EUMSz. 13. cikke tisztázza, hogy a szakpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor az Uniónak és a tagállamoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok jólétére vonatkozó követelményeket, mivel az állatok érző lények. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSz. 13. cikke tisztázza, hogy a szakpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor az Uniónak és a tagállamoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok jólétére vonatkozó követelményeket, mivel az állatok érző lények.

| (4) | Az uniós jogi szabályozásban megállapított előírásokat az Unión belül piaci forgalomba hozott valamennyi élelmiszerre alkalmazni kell, beleértve a harmadik országokból importált élelmiszereket is. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós jogi szabályozásban megállapított előírásokat az Unión belül piaci forgalomba hozott valamennyi élelmiszerre alkalmazni kell, beleértve a harmadik országokból importált élelmiszereket is.

| (5) | Az Európai Parlament az állatok élelmiszeripari célú klónozásáról szóló 2008. szeptember 3-i állásfoglalásában (4) felhívta a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a következők élelmiszeripari célú megtiltására: i. az állatklónozás, ii. a klónozott állatok vagy utódaik tenyésztése, iii. a klónozott állatokból vagy utódaikból származó hús- vagy tejtermékek forgalomba hozatala és iv. a klónozott állatok, utódaik, valamint a klónozott állatokból vagy utódaikból származó sperma és embriók, továbbá a klónozott állatokból vagy utódaikból készült hús- vagy tejtermékek behozatala. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament az állatok élelmiszeripari célú klónozásáról szóló 2008. szeptember 3-i állásfoglalásában (4) felhívta a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a következők élelmiszeripari célú megtiltására: i. az állatklónozás, ii. a klónozott állatok vagy utódaik tenyésztése, iii. a klónozott állatokból vagy utódaikból származó hús- vagy tejtermékek forgalomba hozatala és iv. a klónozott állatok, utódaik, valamint a klónozott állatokból vagy utódaikból származó sperma és embriók, továbbá a klónozott állatokból vagy utódaikból készült hús- vagy tejtermékek behozatala.

| (6) | A Bizottságnak az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottsága (SCENIHR) 2005. szeptember 28-29-én véleményt fogadott el, amely arra a következtetésre jutott, hogy „jelentős hézagok vannak a kockázatértékeléshez szükséges tudásanyagban. Ide tartoznak a nanorészecskék jellemzése, a nanorészecskék kimutatása és mérése, a nanorészecskék által emberekben és a környezetben kiváltott dózisreakció, ürülés és fennmaradás, valamint a nanorészecskékkel kapcsolatos valamennyi toxikológiai és környezet-toxikológiai aspektus”. Továbbá a SCENIHR vélemény arra a következtetésre is jutott, hogy „a meglévő toxikológiai és ökotoxikológiai módszerek lehet, hogy nem elegendőek a nanorészecskékkel kapcsolatban felmerülő valamennyi kérdés megválaszolására”. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottságnak az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokkal foglalkozó tudományos bizottsága (SCENIHR) 2005. szeptember 28-29-én véleményt fogadott el, amely arra a következtetésre jutott, hogy „jelentős hézagok vannak a kockázatértékeléshez szükséges tudásanyagban. Ide tartoznak a nanorészecskék jellemzése, a nanorészecskék kimutatása és mérése, a nanorészecskék által emberekben és a környezetben kiváltott dózisreakció, ürülés és fennmaradás, valamint a nanorészecskékkel kapcsolatos valamennyi toxikológiai és környezet-toxikológiai aspektus”. Továbbá a SCENIHR vélemény arra a következtetésre is jutott, hogy „a meglévő toxikológiai és ökotoxikológiai módszerek lehet, hogy nem elegendőek a nanorészecskékkel kapcsolatban felmerülő valamennyi kérdés megválaszolására”.

| (7) | Az új élelmiszerekre vonatkozó uniós szabályokat az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint az egyes információk nyilvánosságra hozatalára és a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében benyújtott információ védelmére vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2001. szeptember 20-i 1852/2001/EK bizottsági rendelet (6) állapította meg. Az egyértelműség érdekében a 258/97/EK rendeletet és az 1852/2001/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és a 258/97/EK rendeletet e rendelettel kell felváltani. A 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az új élelmiszerek és az új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek alátámasztásához szükséges információk benyújtásáról, és elsődleges értékelési jelentések elkészítésének tudományos vonatkozásairól szóló, 1997. július 29-i 97/618/EK bizottsági ajánlás (7) ezért elavulttá válik az új élelmiszerek tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Az új élelmiszerekre vonatkozó uniós szabályokat az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint az egyes információk nyilvánosságra hozatalára és a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében benyújtott információ védelmére vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2001. szeptember 20-i 1852/2001/EK bizottsági rendelet (6) állapította meg. Az egyértelműség érdekében a 258/97/EK rendeletet és az 1852/2001/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és a 258/97/EK rendeletet e rendelettel kell felváltani. A 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az új élelmiszerek és az új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek alátámasztásához szükséges információk benyújtásáról, és elsődleges értékelési jelentések elkészítésének tudományos vonatkozásairól szóló, 1997. július 29-i 97/618/EK bizottsági ajánlás (7) ezért elavulttá válik az új élelmiszerek tekintetében.

| (8) | A 258/97/EK rendelettel való folytonosság biztosítása érdekében az újnak tekintendő élelmiszer kritériumaként meg kell tartani azt, hogy nem került sor jelentős mértékű emberi fogyasztásra történő felhasználására az Unión belül, a 258/97/EK rendelet alkalmazásának időpontja, azaz 1997. május 15. előtt. Az Unión belüli használat a tagállamokban való használatot jelenti, tekintet nélkül az Európai Unióhoz való csatlakozásuk időpontjára. |
| --- | --- |

(8)

A 258/97/EK rendelettel való folytonosság biztosítása érdekében az újnak tekintendő élelmiszer kritériumaként meg kell tartani azt, hogy nem került sor jelentős mértékű emberi fogyasztásra történő felhasználására az Unión belül, a 258/97/EK rendelet alkalmazásának időpontja, azaz 1997. május 15. előtt. Az Unión belüli használat a tagállamokban való használatot jelenti, tekintet nélkül az Európai Unióhoz való csatlakozásuk időpontjára.

| (9) | ▐ Tisztázni kell az új élelmiszer meglévő fogalommeghatározását
  az újszerűség kritériumainak magyarázatával,
  valamint naprakésszé tenni a meglévő kategóriáknak az élelmiszernek
  a 178/2002/EK
  rendeletben foglalt általános fogalommeghatározására való hivatkozással történő felváltásával. |
| --- | --- |

(9)

▐ Tisztázni kell az új élelmiszer meglévő fogalommeghatározását
  az újszerűség kritériumainak magyarázatával,
  valamint naprakésszé tenni a meglévő kategóriáknak az élelmiszernek
  a 178/2002/EK
  rendeletben foglalt általános fogalommeghatározására való hivatkozással történő felváltásával.

| (10) | Az ezen rendeletben meghatározott új élelmiszernek minősülnek az új vagy szándékosan módosított primer molekulaszerkezetű élelmiszerek, a mikroorganizmusokból, gombákból vagy algákból álló vagy azokból izolált élelmiszerek, új mikroorganizmus-törzsek, amelyek esetében nem igazolt a biztonságos felhasználás, valamint a növényekben természetesen előforduló anyagok koncentrátumai. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen rendeletben meghatározott új élelmiszernek minősülnek az új vagy szándékosan módosított primer molekulaszerkezetű élelmiszerek, a mikroorganizmusokból, gombákból vagy algákból álló vagy azokból izolált élelmiszerek, új mikroorganizmus-törzsek, amelyek esetében nem igazolt a biztonságos felhasználás, valamint a növényekben természetesen előforduló anyagok koncentrátumai.

| (11) | Azt is tisztázni kell, hogy az olyan élelmiszert, amelyet
  forgalmazásra és fogyasztásra szánt élelmiszerek gyártására
  azelőtt nem használt gyártástechnológiával állítottak elő az Unióban, újnak kell tekinteni. A rendelet hatályának különösképpen az állattenyésztés/növénytermesztés és az élelmiszer-előállítás során használt feltörekvő technológiákra kell kiterjednie, amelyek hatással vannak az élelmiszerekre, tehát hatással lehetnek az élelmiszerbiztonságra is. Az új élelmiszer fogalmába tehát bele kell tartoznia azoknak az élelmiszereknek is, amelyek nem hagyományos módszerrel termesztett/tenyésztett
  növényekből és
  állatokból származnak, valamint ▐ az olyan új termelési folyamatok -
  mint például a nanotudomány és a nanotechnológia
  - által
  módosított
  élelmiszereknek is, amelyeknek hatása lehet az élelmiszerre ▐. Az új növényfajtákból vagy a hagyományos tenyésztési technikákkal előállított állatokból származó élelmiszerek nem tekintendők új élelmiszereknek. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Azt is tisztázni kell, hogy az olyan élelmiszert, amelyet
  forgalmazásra és fogyasztásra szánt élelmiszerek gyártására
  azelőtt nem használt gyártástechnológiával állítottak elő az Unióban, újnak kell tekinteni. A rendelet hatályának különösképpen az állattenyésztés/növénytermesztés és az élelmiszer-előállítás során használt feltörekvő technológiákra kell kiterjednie, amelyek hatással vannak az élelmiszerekre, tehát hatással lehetnek az élelmiszerbiztonságra is. Az új élelmiszer fogalmába tehát bele kell tartoznia azoknak az élelmiszereknek is, amelyek nem hagyományos módszerrel termesztett/tenyésztett
  növényekből és
  állatokból származnak, valamint ▐ az olyan új termelési folyamatok -
  mint például a nanotudomány és a nanotechnológia
  - által
  módosított
  élelmiszereknek is, amelyeknek hatása lehet az élelmiszerre ▐. Az új növényfajtákból vagy a hagyományos tenyésztési technikákkal előállított állatokból származó élelmiszerek nem tekintendők új élelmiszereknek. ▐

| (12) | Az állatok klónozása nem összeegyeztethető a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvvel (8), amely mellékletének 20. pontja rögzíti, hogy tilos olyan természetes vagy mesterséges tenyésztési eljárásokat alkalmazni, amelyek az érintett állatok szenvedését vagy sérülését okozzák vagy okozhatják. A klónozott állatokból vagy utódaikból készült élelmiszerek ezért nem kerülhetnek fel az uniós listára. |
| --- | --- |

(12)

Az állatok klónozása nem összeegyeztethető a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvvel (8), amely mellékletének 20. pontja rögzíti, hogy tilos olyan természetes vagy mesterséges tenyésztési eljárásokat alkalmazni, amelyek az érintett állatok szenvedését vagy sérülését okozzák vagy okozhatják. A klónozott állatokból vagy utódaikból készült élelmiszerek ezért nem kerülhetnek fel az uniós listára.

| (13) | Az
  1997. december 16-i bizottsági határozattal létrehozott, a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport
  az állatok élelmiszer-ellátási célú klónozásának etikai szempontjairól szóló, 2008. január 16-i 23. sz. véleményében megállapította, hogy „nem lát meggyőző érveket a klónokból és az utódaikból történő élelmiszer-termelés indokolására”. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a Hatóság) tudományos bizottsága az állatok klónozásáról szóló, 2008. július 15-i véleményében (9) arra a következtetésre jutott, hogy „megállapítást nyert, hogy a klónok jelentős hányadának egészsége és jóléte gyakran súlyosan és végzetes kimenetellel károsodott”. |
| --- | --- |

(13)

Az
  1997. december 16-i bizottsági határozattal létrehozott, a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport
  az állatok élelmiszer-ellátási célú klónozásának etikai szempontjairól szóló, 2008. január 16-i 23. sz. véleményében megállapította, hogy „nem lát meggyőző érveket a klónokból és az utódaikból történő élelmiszer-termelés indokolására”. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a Hatóság) tudományos bizottsága az állatok klónozásáról szóló, 2008. július 15-i véleményében (9) arra a következtetésre jutott, hogy „megállapítást nyert, hogy a klónok jelentős hányadának egészsége és jóléte gyakran súlyosan és végzetes kimenetellel károsodott”.

| (14) | A klónozott állatokból és utódaikból készített élelmiszereket azonban ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Ezekkel egy, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott külön rendeletben kell foglalkozni, és rájuk nem vonatkozhat a közös engedélyezési eljárás. E rendelet alkalmazásának időpontja előtt a Bizottságnak ennek megfelelő jogalkotási javaslatot kell bemutatnia. A klónozott állatokról szóló rendelet hatálybalépéséig a klónozott állatokból vagy utódaikból készített élelmiszerek forgalomba hozatalára moratóriumot kell bevezetni. |
| --- | --- |

(14)

A klónozott állatokból és utódaikból készített élelmiszereket azonban ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Ezekkel egy, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott külön rendeletben kell foglalkozni, és rájuk nem vonatkozhat a közös engedélyezési eljárás. E rendelet alkalmazásának időpontja előtt a Bizottságnak ennek megfelelő jogalkotási javaslatot kell bemutatnia. A klónozott állatokról szóló rendelet hatálybalépéséig a klónozott állatokból vagy utódaikból készített élelmiszerek forgalomba hozatalára moratóriumot kell bevezetni.

| (15) | Végrehajtási intézkedéseket kell elfogadni
  további
  kritériumok kidolgozására,
  annak elősegítése érdekében, hogy fel lehessen mérni
  , hogy egy bizonyos élelmiszert jelentős mértékben használtak-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15. előtt. Amennyiben az ▐ élelmiszert ▐ kizárólag
  az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i
  2002/46/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben (10) meghatározott étrend-kiegészítőként vagy étrend-kiegészítő részeként használták
  ezen időpont előtt
  , lehetővé kell tenni, hogy az az említett dátum után is forgalomba hozható legyen ▐ ugyanazzal a felhasználási céllal anélkül, hogy új élelmiszernek minősülne. Az étrend-kiegészítőként vagy étrend-kiegészítő részeként történő említett felhasználást azonban figyelmen kívül kell hagyni annak megállapítása során, hogy az adott élelmiszert jelentős mértékben használták-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15. előtt. Az érintett élelmiszer egyéb -
  különösen az étrend-kiegészítői felhasználásoktól eltérő - felhasználásait
  ezért engedélyezni kell, e rendelettel összhangban. |
| --- | --- |

(15)

Végrehajtási intézkedéseket kell elfogadni
  további
  kritériumok kidolgozására,
  annak elősegítése érdekében, hogy fel lehessen mérni
  , hogy egy bizonyos élelmiszert jelentős mértékben használtak-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15. előtt. Amennyiben az ▐ élelmiszert ▐ kizárólag
  az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i
  2002/46/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben (10) meghatározott étrend-kiegészítőként vagy étrend-kiegészítő részeként használták
  ezen időpont előtt
  , lehetővé kell tenni, hogy az az említett dátum után is forgalomba hozható legyen ▐ ugyanazzal a felhasználási céllal anélkül, hogy új élelmiszernek minősülne. Az étrend-kiegészítőként vagy étrend-kiegészítő részeként történő említett felhasználást azonban figyelmen kívül kell hagyni annak megállapítása során, hogy az adott élelmiszert jelentős mértékben használták-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15. előtt. Az érintett élelmiszer egyéb -
  különösen az étrend-kiegészítői felhasználásoktól eltérő - felhasználásait
  ezért engedélyezni kell, e rendelettel összhangban.

| (16) | A mesterséges nanoanyagok élelmiszergyártásban történő felhasználása a technológiák fejlődésével tovább növekedhet. Az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében szükség van a mesterséges
  nanoanyagok
  egységes fogalommeghatározásának ▐ kidolgozására. ▐ |
| --- | --- |

(16)

A mesterséges nanoanyagok élelmiszergyártásban történő felhasználása a technológiák fejlődésével tovább növekedhet. Az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében szükség van a mesterséges
  nanoanyagok
  egységes fogalommeghatározásának ▐ kidolgozására. ▐

| (17) | A jelenleg
  rendelkezésre
  álló vizsgálati módszerek nem megfelelőek a
  nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatok
  értékelésére. Sürgősen ki kell fejleszteni az állatkísérleteket mellőző vizsgálati módszereket a nanoanyagok tesztelésére. |
| --- | --- |

(17)

A jelenleg
  rendelkezésre
  álló vizsgálati módszerek nem megfelelőek a
  nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatok
  értékelésére. Sürgősen ki kell fejleszteni az állatkísérleteket mellőző vizsgálati módszereket a nanoanyagok tesztelésére.

| (18) | Csak a jóváhagyott anyagok listájára felvett nanoanyagok szerepelhetnek az élelmiszerek csomagolásán, amelyet az ilyen csomagolásban található élelmiszer termékekbe vagy azok felületére történő bejutásra vonatkozó korlátozás kísér. |
| --- | --- |

(18)

Csak a jóváhagyott anyagok listájára felvett nanoanyagok szerepelhetnek az élelmiszerek csomagolásán, amelyet az ilyen csomagolásban található élelmiszer termékekbe vagy azok felületére történő bejutásra vonatkozó korlátozás kísér.

| (19) | Az Unión belüli piacon elérhető, meglévő
  élelmiszer-összetevőkből előállított
  újraalakított
  élelmiszereket – különösen
  az említett élelmiszer-összetevők
  összetételének vagy mennyiségének
  megváltoztatásval újraalakítottakat
  – nem kell új élelmiszernek tekinteni. ▐ |
| --- | --- |

(19)

Az Unión belüli piacon elérhető, meglévő
  élelmiszer-összetevőkből előállított
  újraalakított
  élelmiszereket – különösen
  az említett élelmiszer-összetevők
  összetételének vagy mennyiségének
  megváltoztatásval újraalakítottakat
  – nem kell új élelmiszernek tekinteni. ▐

| (20) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) rendelkezései alkalmazandók azokban az esetekben, ha valamely termék – valamennyi sajátosságát figyelembe véve – a „gyógyszer” fogalommeghatározása és más uniós jogszabály hatálya alá tartozó valamely termék fogalommeghatározása alá is tartozhat. Ezzel összefüggésben, a tagállamoknak meg kell engedni, hogy amennyiben a 2001/83/EK irányelvvel összhangban egy termékről megállapítják, hogy gyógyszer, az uniós jogszabályokkal összhangban korlátozhassák az ilyen termék forgalomba hozatalát. Ráadásul, a gyógyszerekre nem vonatkozik a 178/2002/EK rendelet által megállapított élelmiszer fogalommeghatározás, és nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(20)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) rendelkezései alkalmazandók azokban az esetekben, ha valamely termék – valamennyi sajátosságát figyelembe véve – a „gyógyszer” fogalommeghatározása és más uniós jogszabály hatálya alá tartozó valamely termék fogalommeghatározása alá is tartozhat. Ezzel összefüggésben, a tagállamoknak meg kell engedni, hogy amennyiben a 2001/83/EK irányelvvel összhangban egy termékről megállapítják, hogy gyógyszer, az uniós jogszabályokkal összhangban korlátozhassák az ilyen termék forgalomba hozatalát. Ráadásul, a gyógyszerekre nem vonatkozik a 178/2002/EK rendelet által megállapított élelmiszer fogalommeghatározás, és nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá.

| (21) | A 258/97/EK rendelettel engedélyezett új élelmiszerek továbbra is új élelmiszernek minősülnek, de valamennyi új felhasználásukat engedélyeztetni kell. |
| --- | --- |

(21)

A 258/97/EK rendelettel engedélyezett új élelmiszerek továbbra is új élelmiszernek minősülnek, de valamennyi új felhasználásukat engedélyeztetni kell.

| (22) | A technológiai felhasználásra szánt vagy géntechnológiával módosított élelmiszerek nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért az 1829/2003/EK rendelet (12) hatálya alá tartozó, géntechnológiával módosított élelmiszerekre, az 1333/2008/EK rendelet (13) hatálya alá tartozó, kizárólag adalékanyagként használt élelmiszerekre, az 1334/2008/EK rendelet (14) hatálya alá tartozó aromákra, az 1332/2008/EK rendelet (15) hatálya alá tartozó enzimekre, valamint a 2009/32/EK irányelv (16) hatálya alá tartozó extrakciós oldószerekre ez a rendelet nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(22)

A technológiai felhasználásra szánt vagy géntechnológiával módosított élelmiszerek nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Ezért az 1829/2003/EK rendelet (12) hatálya alá tartozó, géntechnológiával módosított élelmiszerekre, az 1333/2008/EK rendelet (13) hatálya alá tartozó, kizárólag adalékanyagként használt élelmiszerekre, az 1334/2008/EK rendelet (14) hatálya alá tartozó aromákra, az 1332/2008/EK rendelet (15) hatálya alá tartozó enzimekre, valamint a 2009/32/EK irányelv (16) hatálya alá tartozó extrakciós oldószerekre ez a rendelet nem vonatkozik.

| (23) | A vitaminok és ásványi anyagok használatát külön élelmiszer-ipari ágazati jogszabályok szabályozzák. Ezért a 2002/46/EK irányelv, a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), valamint a különleges táplálkozási célú élelmiszerekről szóló, 2009. május 6-i 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (18) hatálya alá tartozó vitaminokat és ásványi anyagokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. E konkrét jogi aktusok azonban nem foglalkoznak azokkal az esetekkel, amikor engedélyezett vitaminokat és ásványi anyagokat olyan gyártási módszerrel vagy olyan új forrás igénybevételével állítanak elő, amelyet engedélyezésükkor nem vettek figyelembe. A konkrét jogi aktusok módosításáig ezért az említett vitaminok és ásványi anyagok nem zárhatók ki e rendelet hatálya alól abban az esetben, ha a gyártási módszerek vagy az új források a vitaminok vagy ásványi anyagok összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéznek elő, amelyek kihatnak azok tápértékére, az anyagcserére vagy a nemkívánatos anyagok mennyiségére. |
| --- | --- |

(23)

A vitaminok és ásványi anyagok használatát külön élelmiszer-ipari ágazati jogszabályok szabályozzák. Ezért a 2002/46/EK irányelv, a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), valamint a különleges táplálkozási célú élelmiszerekről szóló, 2009. május 6-i 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (18) hatálya alá tartozó vitaminokat és ásványi anyagokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. E konkrét jogi aktusok azonban nem foglalkoznak azokkal az esetekkel, amikor engedélyezett vitaminokat és ásványi anyagokat olyan gyártási módszerrel vagy olyan új forrás igénybevételével állítanak elő, amelyet engedélyezésükkor nem vettek figyelembe. A konkrét jogi aktusok módosításáig ezért az említett vitaminok és ásványi anyagok nem zárhatók ki e rendelet hatálya alól abban az esetben, ha a gyártási módszerek vagy az új források a vitaminok vagy ásványi anyagok összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéznek elő, amelyek kihatnak azok tápértékére, az anyagcserére vagy a nemkívánatos anyagok mennyiségére.

| (24) | A különleges táplálkozási célokra, az élelmiszerek dúsítására vagy étrend-kiegészítésre szánt – vitaminokon és ásványi anyagokon kívüli – új élelmiszereket e rendelettel összhangban kell értékelni. Azokra továbbra is vonatkoznak a 2002/46/EK irányelvben, az 1925/2006/EK rendeletben és a 2009/39/EK irányelvben, valamint a 2009/39/EK irányelvben és annak I. mellékletében említett meghatározott irányelvekben előírt szabályok is. |
| --- | --- |

(24)

A különleges táplálkozási célokra, az élelmiszerek dúsítására vagy étrend-kiegészítésre szánt – vitaminokon és ásványi anyagokon kívüli – új élelmiszereket e rendelettel összhangban kell értékelni. Azokra továbbra is vonatkoznak a 2002/46/EK irányelvben, az 1925/2006/EK rendeletben és a 2009/39/EK irányelvben, valamint a 2009/39/EK irányelvben és annak I. mellékletében említett meghatározott irányelvekben előírt szabályok is.

| (25) | ▐
  A Bizottságnak egyszerű és átlátható eljárást kell létrehoznia olyan esetekre, amikor nem áll rendelkezésére információ az1997. május 15. előtti emberi fogyasztásra vonatkozóan
  . Ebbe az eljárásba a tagállamokat is be kell vonni. Az eljárást legkésőbb ...-ig (19) kell elfogadni. |
| --- | --- |

(25)

▐
  A Bizottságnak egyszerű és átlátható eljárást kell létrehoznia olyan esetekre, amikor nem áll rendelkezésére információ az1997. május 15. előtti emberi fogyasztásra vonatkozóan
  . Ebbe az eljárásba a tagállamokat is be kell vonni. Az eljárást legkésőbb ...-ig (19) kell elfogadni.

| (26) | Új élelmiszereket csak akkor szabad az Unióban forgalomba hozni, ha biztonságosak, és nem tévesztik meg a fogyasztót.
  A biztonsági értékelésüknek a 178/2002/EK rendelet 7. cikkében megállapított elővigyázatossági elven kell alapulnia.
  Ezenkívül
  nem térhetnek el az általuk helyettesítendő
  élelmiszertől
  semmi olyan
  módon, ami táplálkozási szempontból hátrányos volna a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(26)

Új élelmiszereket csak akkor szabad az Unióban forgalomba hozni, ha biztonságosak, és nem tévesztik meg a fogyasztót.
  A biztonsági értékelésüknek a 178/2002/EK rendelet 7. cikkében megállapított elővigyázatossági elven kell alapulnia.
  Ezenkívül
  nem térhetnek el az általuk helyettesítendő
  élelmiszertől
  semmi olyan
  módon, ami táplálkozási szempontból hátrányos volna a fogyasztók számára.

| (27) | A biztonsági értékelésre és engedélyezésre olyan összehangolt központosított eljárást kell alkalmazni, amely hatékony, időben korlátozott és átlátható. Az élelmiszerengedélyezés különféle eljárásainak további összehangolása céljából az új élelmiszerek biztonsági értékelését és az uniós listára való felvételét az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) megállapított eljárással összhangban kell elvégezni, amely minden olyan esetben alkalmazandó, amikor e rendelet nem tartalmaz kifejezetten attól eltérő konkrét rendelkezést. Valamely termék új élelmiszerként történő engedélyezésére irányuló kérelem kézhezvételét követően a Bizottság értékeli a kérelem érvényességét és alkalmazhatóságát. Az új élelmiszerek engedélyezése során figyelembe kell venni a vizsgált ügy szempontjából releváns egyéb tényezőket is, beleértve az etikai, környezeti, állatjóléti szempontokat és az elővigyázatosság elvét is. |
| --- | --- |

(27)

A biztonsági értékelésre és engedélyezésre olyan összehangolt központosított eljárást kell alkalmazni, amely hatékony, időben korlátozott és átlátható. Az élelmiszerengedélyezés különféle eljárásainak további összehangolása céljából az új élelmiszerek biztonsági értékelését és az uniós listára való felvételét az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) megállapított eljárással összhangban kell elvégezni, amely minden olyan esetben alkalmazandó, amikor e rendelet nem tartalmaz kifejezetten attól eltérő konkrét rendelkezést. Valamely termék új élelmiszerként történő engedélyezésére irányuló kérelem kézhezvételét követően a Bizottság értékeli a kérelem érvényességét és alkalmazhatóságát. Az új élelmiszerek engedélyezése során figyelembe kell venni a vizsgált ügy szempontjából releváns egyéb tényezőket is, beleértve az etikai, környezeti, állatjóléti szempontokat és az elővigyázatosság elvét is.

| (28) | Meg kell határozni az új élelmiszerekből származó lehetséges kockázatok értékelésének kritériumait is. Az új élelmiszerek összehangolt tudományos értékelésének biztosítása érdekében az ilyen értékeléseket a Hatóságnak kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(28)

Meg kell határozni az új élelmiszerekből származó lehetséges kockázatok értékelésének kritériumait is. Az új élelmiszerek összehangolt tudományos értékelésének biztosítása érdekében az ilyen értékeléseket a Hatóságnak kell elvégeznie.

| (29) | Az etikai és környezetvédelmi szempontokat a kockázatkezelés részeként kell figyelembe venni az engedélyezési eljárás során. Az említett szempontokat a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség értékeli. |
| --- | --- |

(29)

Az etikai és környezetvédelmi szempontokat a kockázatkezelés részeként kell figyelembe venni az engedélyezési eljárás során. Az említett szempontokat a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség értékeli.

| (30) | Az eljárások egyszerűsítése érdekében a kérelmezők számára lehetővé kell tenni, hogy a különböző ágazati élelmiszeripari jogszabályok által szabályozott élelmiszerekre vonatkozóan egyetlen kérelmet nyújtsanak be. Az 1331/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következtében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja lett, és a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” lép az említett rendelet egészében. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárások egyszerűsítése érdekében a kérelmezők számára lehetővé kell tenni, hogy a különböző ágazati élelmiszeripari jogszabályok által szabályozott élelmiszerekre vonatkozóan egyetlen kérelmet nyújtsanak be. Az 1331/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következtében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja lett, és a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” lép az említett rendelet egészében.

| (31) | Lehetővé kell tenni, hogy a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszereket – amennyiben szerepelnek a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek listáján – forgalomba lehessen hozni az Unióban, ugyanazon feltételekkel, mint amelyek mellett a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét bizonyították. A harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek biztonsági értékelése és kezelése kapcsán figyelembe kell venni a származási hely szerinti országban a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét. A nem élelmiszerként történő vagy a szokásos étrendhez nem kapcsolódó felhasználások nem tartoznak bele a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetébe. |
| --- | --- |

(31)

Lehetővé kell tenni, hogy a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszereket – amennyiben szerepelnek a harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek listáján – forgalomba lehessen hozni az Unióban, ugyanazon feltételekkel, mint amelyek mellett a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét bizonyították. A harmadik országokból származó hagyományos élelmiszerek biztonsági értékelése és kezelése kapcsán figyelembe kell venni a származási hely szerinti országban a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét. A nem élelmiszerként történő vagy a szokásos étrendhez nem kapcsolódó felhasználások nem tartoznak bele a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetébe.

| (32) | Adott esetben és a biztonsági értékelés következtetései alapján a forgalomba hozatalt követő monitoring követelményeket kell bevezetni az emberi fogyasztásra szánt új élelmiszerek használatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(32)

Adott esetben és a biztonsági értékelés következtetései alapján a forgalomba hozatalt követő monitoring követelményeket kell bevezetni az emberi fogyasztásra szánt új élelmiszerek használatára vonatkozóan.

| (33) | Egy új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós listájára ▐ történő felvétele nem érintheti annak lehetőségét, hogy az említett élelmiszerhez hozzáadott vagy annak előállítása során felhasznált anyag vagy hasonló termék általános fogyasztásának hatásait az 1925/2006/EK rendelet
  8. cikkével
  összhangban értékeljék. |
| --- | --- |

(33)

Egy új élelmiszernek az új élelmiszerek uniós listájára ▐ történő felvétele nem érintheti annak lehetőségét, hogy az említett élelmiszerhez hozzáadott vagy annak előállítása során felhasznált anyag vagy hasonló termék általános fogyasztásának hatásait az 1925/2006/EK rendelet
  8. cikkével
  összhangban értékeljék.

| (34) | Bizonyos körülmények között - annak érdekében, hogy ösztönözzék a kutatást és fejlesztést az agrár-élelmiszeriparban, és így az innovációt is
  – helyénvaló megvédeni az újítók által az e rendelet szerinti kérelem alátámasztására szolgáló információk és adatok összegyűjtésébe fektetett beruházást
  . Valamely új élelmiszernek az uniós listára történő felvételére irányuló kérelem alátámasztására benyújtott, újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokat és szellemi tulajdont képező adatokat korlátozott ideig nem lehet
  egy másik
  kérelmező javára felhasználni az első kérelmező beleegyezése nélkül. Az egy bizonyos kérelmező által szolgáltatott tudományos adatok védelme nem akadályozhatja a többi kérelmezőt abban, hogy saját tudományos adataik alapján kezdeményezzék az adott élelmiszernek az új élelmiszerek uniós listájára történő felvételét.
  Ezenkívül a tudományos adatok védelme nem akadályozhatja az átláthatóságot és az új élelmiszerek biztonsági értékelése során felhasznált adatokkal kapcsolatos információhoz való hozzáférést. A szellemi tulajdonjogokat mindazonáltal tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

(34)

Bizonyos körülmények között - annak érdekében, hogy ösztönözzék a kutatást és fejlesztést az agrár-élelmiszeriparban, és így az innovációt is
  – helyénvaló megvédeni az újítók által az e rendelet szerinti kérelem alátámasztására szolgáló információk és adatok összegyűjtésébe fektetett beruházást
  . Valamely új élelmiszernek az uniós listára történő felvételére irányuló kérelem alátámasztására benyújtott, újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokat és szellemi tulajdont képező adatokat korlátozott ideig nem lehet
  egy másik
  kérelmező javára felhasználni az első kérelmező beleegyezése nélkül. Az egy bizonyos kérelmező által szolgáltatott tudományos adatok védelme nem akadályozhatja a többi kérelmezőt abban, hogy saját tudományos adataik alapján kezdeményezzék az adott élelmiszernek az új élelmiszerek uniós listájára történő felvételét.
  Ezenkívül a tudományos adatok védelme nem akadályozhatja az átláthatóságot és az új élelmiszerek biztonsági értékelése során felhasznált adatokkal kapcsolatos információhoz való hozzáférést. A szellemi tulajdonjogokat mindazonáltal tiszteletben kell tartani.

| (35) | Az új élelmiszereknek meg kell felelniük
  az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i
  2000/13/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben (21) meghatározott általános címkézési követelményeknek. Bizonyos esetekben szükséges lehet további címkézési információt előírni, különös tekintettel az élelmiszer leírására, eredetére vagy használati feltételeire.
  Az új élelmiszerek uniós listára történő felvételét ezért bizonyos használati feltételekhez vagy címkézési kötelezettségekhez lehet kötni
  . |
| --- | --- |

(35)

Az új élelmiszereknek meg kell felelniük
  az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i
  2000/13/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben (21) meghatározott általános címkézési követelményeknek. Bizonyos esetekben szükséges lehet további címkézési információt előírni, különös tekintettel az élelmiszer leírására, eredetére vagy használati feltételeire.
  Az új élelmiszerek uniós listára történő felvételét ezért bizonyos használati feltételekhez vagy címkézési kötelezettségekhez lehet kötni
  .

| (36) | Az
  élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i
  1924/2006/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (22) harmonizálja a tápanyag-összetétellel és az egészséggel kapcsolatos állításokra vonatkozó tagállami rendelkezéseket. Ezért az új élelmiszerekre vonatkozó állításokat csak az említett rendelettel összhangban lehet tenni.
  Ha egy kérelmező azt kívánja, hogy egy új élelmiszeren az 1924/2006/EK rendelet 17. vagy 18. cikkével összhangban engedélyezendő, egészségre vonatkozó állítás szerepeljen, és az új élelmiszerre és az egészségre vonatkozó állításra irányuló kérelmekben egyaránt kéri a szellemi tulajdont képező adatok védelmét, az adatvédelmi időszakok egyszerre kezdődnek, és egyidejűleg folynak, amennyiben a kérelmező ezt kívánja. |
| --- | --- |

(36)

Az
  élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i
  1924/2006/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (22) harmonizálja a tápanyag-összetétellel és az egészséggel kapcsolatos állításokra vonatkozó tagállami rendelkezéseket. Ezért az új élelmiszerekre vonatkozó állításokat csak az említett rendelettel összhangban lehet tenni.
  Ha egy kérelmező azt kívánja, hogy egy új élelmiszeren az 1924/2006/EK rendelet 17. vagy 18. cikkével összhangban engedélyezendő, egészségre vonatkozó állítás szerepeljen, és az új élelmiszerre és az egészségre vonatkozó állításra irányuló kérelmekben egyaránt kéri a szellemi tulajdont képező adatok védelmét, az adatvédelmi időszakok egyszerre kezdődnek, és egyidejűleg folynak, amennyiben a kérelmező ezt kívánja.

| (37) | Az új technológiák alkalmazására és
  az új élelmiszerek ▐ forgalomba hozatalára vonatkozó etikai kérdésekre vonatkozó tanács beszerzésére tekintettel meghatározott esetekben konzultálni kell a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoporttal. |
| --- | --- |

(37)

Az új technológiák alkalmazására és
  az új élelmiszerek ▐ forgalomba hozatalára vonatkozó etikai kérdésekre vonatkozó tanács beszerzésére tekintettel meghatározott esetekben konzultálni kell a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoporttal.

| (38) | Az Unióban a 258/97/EK rendelet alapján forgalomba hozott új élelmiszerek továbbra is forgalmazhatók. A 258/97/EK rendelet szerint engedélyezett új élelmiszereket fel kell venni az új élelmiszerek e rendelet által megállapított uniós listájára. Ezenkívül az e rendelet
  szerinti kérelemnek kell tekinteni
  a 258/97/EK rendelet alapján benyújtott
  azon
  kérelmeket
  , amelyek esetében az említett rendelet 6. cikkének (3) bekezdése
  alapján előírt kezdeti értékelési jelentést még nem továbbították a Bizottságnak,
  és amelyek esetében
  az említett
  rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével vagy 6. cikkének (4) bekezdésével
  összhangban további értékelési jelentésre van szükség
  az e rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően
  .
  Ha véleményt kell nyilvánítaniuk, a Hatóságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kezdeti értékelés eredményét.
  Az e rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján benyújtott egyéb, ▐ kérelmeket a 258/97/EK rendelet rendelkezései szerint kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(38)

Az Unióban a 258/97/EK rendelet alapján forgalomba hozott új élelmiszerek továbbra is forgalmazhatók. A 258/97/EK rendelet szerint engedélyezett új élelmiszereket fel kell venni az új élelmiszerek e rendelet által megállapított uniós listájára. Ezenkívül az e rendelet
  szerinti kérelemnek kell tekinteni
  a 258/97/EK rendelet alapján benyújtott
  azon
  kérelmeket
  , amelyek esetében az említett rendelet 6. cikkének (3) bekezdése
  alapján előírt kezdeti értékelési jelentést még nem továbbították a Bizottságnak,
  és amelyek esetében
  az említett
  rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével vagy 6. cikkének (4) bekezdésével
  összhangban további értékelési jelentésre van szükség
  az e rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően
  .
  Ha véleményt kell nyilvánítaniuk, a Hatóságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kezdeti értékelés eredményét.
  Az e rendelet alkalmazásának időpontját megelőzően a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján benyújtott egyéb, ▐ kérelmeket a 258/97/EK rendelet rendelkezései szerint kell feldolgozni.

| (39) | A 882/2004/EK rendelet (23) általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari jogszabályoknak való megfelelés igazolására irányuló hivatalos ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan. A tagállamok számára elő kell írni, hogy az említett rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket végezzenek, hogy biztosítsák az említett rendeletnek való megfelelést. |
| --- | --- |

(39)

A 882/2004/EK rendelet (23) általános szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari jogszabályoknak való megfelelés igazolására irányuló hivatalos ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan. A tagállamok számára elő kell írni, hogy az említett rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket végezzenek, hogy biztosítsák az említett rendeletnek való megfelelést.

| (40) | Az élelmiszer-higiéniára vonatkozóan a 852/2004/EK rendeletben (24) megállapított követelmények alkalmazandók. |
| --- | --- |

(40)

Az élelmiszer-higiéniára vonatkozóan a 852/2004/EK rendeletben (24) megállapított követelmények alkalmazandók.

| (41) | Mivel ezen rendelet célkitűzését, nevezetesen az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalára vonatkozó összehangolt szabályok meghatározását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Mivel ezen rendelet célkitűzését, nevezetesen az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalára vonatkozó összehangolt szabályok meghatározását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (42) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartóerejűeknek kell lenniük.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartóerejűeknek kell lenniük.

▐

| (43) | ▐ A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok tekintetében, amelyek alapján eldönthető, hogy az élelmiszereket jelentős mértékben használták-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15.
  , annak meghatározása tekintetében, hogy vajon egy bizonyos típusú élelmiszer e rendelet hatálya alá esik-e, a „mesterséges nanoanyag” meghatározásának a műszaki és tudományos haladáshoz a nemzetközi szinten később elfogadott fogalommeghatározásokkal összhangban történő hozzáigazítása és hozzáalkalmazása tekintetében, azon szabályok tekintetében, amelyek meghatározzák, hogy miként kell eljárni olyan esetekben, amikor a Bizottság nem rendelkezik információval egy emberi fogyasztásra szánt élelmiszer 1997. május 15. előtti felhasználására vonatkozóan, valamint a 4. cikk (1) bekezdésének és a 9. cikk alkalmazására és az uniós lista aktualizálására vonatkozó szabályok tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság
  előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson
  . |
| --- | --- |

(43)

▐ A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon kritériumok tekintetében, amelyek alapján eldönthető, hogy az élelmiszereket jelentős mértékben használták-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15.
  , annak meghatározása tekintetében, hogy vajon egy bizonyos típusú élelmiszer e rendelet hatálya alá esik-e, a „mesterséges nanoanyag” meghatározásának a műszaki és tudományos haladáshoz a nemzetközi szinten később elfogadott fogalommeghatározásokkal összhangban történő hozzáigazítása és hozzáalkalmazása tekintetében, azon szabályok tekintetében, amelyek meghatározzák, hogy miként kell eljárni olyan esetekben, amikor a Bizottság nem rendelkezik információval egy emberi fogyasztásra szánt élelmiszer 1997. május 15. előtti felhasználására vonatkozóan, valamint a 4. cikk (1) bekezdésének és a 9. cikk alkalmazására és az uniós lista aktualizálására vonatkozó szabályok tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság
  előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson
  .

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   fejezet

Bevezető rendelkezések

1. cikk

Tárgy

E rendelet – az emberi
  élet és
  egészség
  , az állatok egészsége és jóléte, a környezet
  és a fogyasztók érdekei magas szintű védelmének, valamint a belső piac
  átlátható és
  hatékony működésének biztosítása
  , továbbá az agrár-élelmiszeriparon belüli innováció ösztönzése
  érdekében – összehangolt szabályokat határoz meg az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalára vonatkozóan ▐.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az új élelmiszereknek az Unión belüli forgalomba hozatalára alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | a következő módon felhasznált élelmiszerek:






  i. | 1333/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok; |
| --- | --- | --- |

a)

a következő módon felhasznált élelmiszerek:

i.

1333/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok;

| ii. | 1334/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-aromák; |
| --- | --- |

ii.

1334/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-aromák;

| iii. | az élelmiszerek előállításánál használt, a 2009/32/EK irányelv hatálya alá tartozó extrakciós oldószerek; |
| --- | --- |

iii.

az élelmiszerek előállításánál használt, a 2009/32/EK irányelv hatálya alá tartozó extrakciós oldószerek;

| iv. | 1332/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek; |
| --- | --- |

iv.

1332/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek;

| v. | a 2002/46/EK irányelv, az 1925/2006/EK rendelet vagy a 2009/39/EK irányelv hatálya alá tartozó vitaminok és ásványi anyagok a már engedélyezett azon vitaminok és ásványi anyagok kivételével, amelyeket olyan gyártási módszerrel vagy olyan új forrás igénybevételével állítanak elő, amelyet egy konkrét jogszabállyal történő engedélyezésükkor nem vettek figyelembe, amennyiben az ilyen gyártási módszerek vagy új források e rendelet 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett számottevő változásokat idéznek elő; |
| --- | --- |

v.

a 2002/46/EK irányelv, az 1925/2006/EK rendelet vagy a 2009/39/EK irányelv hatálya alá tartozó vitaminok és ásványi anyagok a már engedélyezett azon vitaminok és ásványi anyagok kivételével, amelyeket olyan gyártási módszerrel vagy olyan új forrás igénybevételével állítanak elő, amelyet egy konkrét jogszabállyal történő engedélyezésükkor nem vettek figyelembe, amennyiben az ilyen gyártási módszerek vagy új források e rendelet 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett számottevő változásokat idéznek elő;

| b) | az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerek. |
| --- | --- |

b)

az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerek.

| c) | klónozott állatokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek. A Bizottság ... (25) előtt jogalkotási javaslatot nyújt be a klónozott állatokból és utódaikból származó élelmiszerek Unióban való forgalomba hozatalának megtiltására. E javaslatot továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

c)

klónozott állatokból vagy azok utódaiból származó élelmiszerek. A Bizottság ... (25) előtt jogalkotási javaslatot nyújt be a klónozott állatokból és utódaikból származó élelmiszerek Unióban való forgalomba hozatalának megtiltására. E javaslatot továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(3)
     
  Szükség szerint, és figyelembe véve az e cikkben megállapított hatályt, a Bizottság a 20. cikkel összhangban, és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja, hogy egy bizonyos típusú élelmiszer e rendelet hatálya alá tartozik-e.

3. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározások alkalmazandók.

2.   A következő fogalommeghatározások szintén alkalmazandók:

a)   „új élelmiszer” ▐:

| i. | olyan élelmiszer,
  amelyet
  1997. május 15. előtt nem
  használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra az Unióban
  ; |
| --- | --- |

i.

olyan élelmiszer,
  amelyet
  1997. május 15. előtt nem
  használtak jelentős mértékben emberi fogyasztásra az Unióban
  ;

| ii. | olyan növényi
  vagy állati
  eredetű élelmiszer, ahol
  a növény vagy az állat vonatkozásában
  nem hagyományos, 1997. május 15. előtt nem használt termelési/tenyésztési módszert alkalmaznak
  , a klónozott állatokból és utódaikból származó élelmiszerek kivételével
  ; |
| --- | --- |

ii.

olyan növényi
  vagy állati
  eredetű élelmiszer, ahol
  a növény vagy az állat vonatkozásában
  nem hagyományos, 1997. május 15. előtt nem használt termelési/tenyésztési módszert alkalmaznak
  , a klónozott állatokból és utódaikból származó élelmiszerek kivételével
  ;

| iii. | olyan élelmiszer, amelynél új, az Unióban élelmiszergyártásra 1997. május 15. előtt nem használt gyártási eljárást alkalmaztak, ha az élelmiszer összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéz elő, amelyek kihatnak annak tápértékére, az anyagcserére vagy a nem kívánatos anyagok mennyiségére; |
| --- | --- |

iii.

olyan élelmiszer, amelynél új, az Unióban élelmiszergyártásra 1997. május 15. előtt nem használt gyártási eljárást alkalmaztak, ha az élelmiszer összetételében vagy szerkezetében olyan számottevő változásokat idéz elő, amelyek kihatnak annak tápértékére, az anyagcserére vagy a nem kívánatos anyagok mennyiségére;

| iv. | mesterséges nanoanyagokat tartalmazó vagy azokból álló élelmiszerek; |
| --- | --- |

iv.

mesterséges nanoanyagokat tartalmazó vagy azokból álló élelmiszerek;

▐

b)   „mesterséges nanoanyag”: olyan mesterségesen előállított anyag, amelynek egy vagy több dimenziója 100 nm vagy annál kisebb méretű, vagy amelynek belső része vagy felülete különálló funkcionális részekből áll, amelyek közül soknak egy vagy több dimenziója 100 nm vagy annál kisebb méretű, beleértve a szerkezeteket, agglomerációkat vagy aggregátumokat, amelyek 100 nm vagy annál nagyobb méretűek lehetnek, de amelyeknek a nanoméretre jellemző tulajdonságaik vannak.

A nanoméretre jellemző tulajdonságok közé tartoznak az alábbiak:

c)
     
  „klónozott állatok”
  :

d)
     
  „klónozott állatok utódai”
  :

e)   „harmadik országból származó hagyományos élelmiszer”: ▐ olyan
  természetes és nem mesterséges új
  élelmiszer, amelyet
  valamely
  harmadik országban régóta használnak
  azaz
  a szóban forgó élelmiszer ... (26)

  előtt
  legalább
  25 évig
  az ország népességének széles körében a
  rendes
  étrend részét
  képezte
  , és továbbra is részét fogja képezni.

f)   „harmadik országbeli biztonságos élelmiszerfelhasználás története”: a szóban forgó élelmiszer biztonságosságát az összetételére vonatkozó adatok és a használatával kapcsolatos tapasztalat támasztják alá, valamint az is, hogy az adott élelmiszer az ország népességének széles körében legalább 25 éve a szokásos étrend részét képezi.

3.   
  Tekintettel a különböző szervek által a nanoanyagok tekintetében nemzetközi szinten közzétett eltérő meghatározásokra és a nanotechnológia területén tapasztalható folyamatos műszaki és tudományos fejlődésre, a Bizottság ezen cikk (2) bekezdésének b) pontját – a 20. cikkel összhangban és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – a műszaki és tudományos fejlődéshez igazítja, összhangban a későbbiekben nemzetközi szinten elfogadott fogalommeghatározásokkal.

4. cikk

Az új élelmiszer
  besorolásával kapcsolatos adatgyűjtés

(1)   
  A Bizottság adatokat gyűjt a tagállamoktól és/vagy az
  élelmiszeripari
  vállalkozóktól vagy más érdekelt felektől, hogy megállapítsa, hogy egy bizonyos élelmiszer
  e rendelet
  hatálya alá tartozik-e

  .

  A tagállamok, a vállalkozások és más érdekelt felek továbbítják a Bizottságnak az adott élelmiszer 1997. május 15. előtti, Unión belüli, emberi fogyasztásra szánt felhasználásának mértékére vonatkozó információkat.

(2)   
  A Bizottság nyilvánosságra hozza ezeket az adatokat, valamint az így összegyűjtött adatok és egyéb, ezt kiegészítő nem bizalmas jellegű adatok alapján levont következtetéseket.

(3)   
  Az új élelmiszerek osztályozására vonatkozó információk teljességének biztosítása érdekében a Bizottság – a 20. cikkel összhangban és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – legkésőbb ... (26)-ig szabályokat fogad el arra vonatkozóan, hogy miként kell eljárni azokban az esetekben, amikor a Bizottság nem rendelkezik információkkal egy emberi fogyasztásra szánt élelmiszer 1997. május 15. előtti felhasználására vonatkozóan.

(4)   A Bizottság
  a 20. cikk szerinti és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételeknek megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes szabályokat
  fogadhat el
  az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozóan, különösen a tagállamoktól és/vagy élelmiszeripari vállalkozóktól begyűjtendő információk jellegét illetően
  .

5. cikk

Az új élelmiszerek uniós listája

Kizárólag az új élelmiszerek uniós listájába (a továbbiakban: uniós lista) felvett új élelmiszerek forgalomba hozatala engedélyezett. A Bizottság vezeti és közzéteszi az uniós listát a Bizottság honlapjának egy erre szánt, nyilvánosan elérhető oldalán.

II.   fejezet

Az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények

6. cikk

A nem megfelelő új élelmiszerek betiltása

Új élelmiszerek nem hozhatók
  forgalomba, ha nem
  felelnek meg
  e rendelet
  rendelkezéseinek
  .

▐

7. cikk

Az új élelmiszereknek az uniós listára történő felvételére vonatkozó általános feltételek

(1)   Egy új élelmiszer akkor vehető fel az uniós listára, ha megfelel a következő feltételeknek:

| a) | a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem jár biztonsági veszéllyel a fogyasztó
  és az állatok
  egészségére nézve
  , ami azt feltételezi, hogy a kockázatfelmérés során figyelembe veszik a lakosság egyes rétegeire gyakorolt összesített, szinergikus és esetleg káros hatásokat is
  ; |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem jár biztonsági veszéllyel a fogyasztó
  és az állatok
  egészségére nézve
  , ami azt feltételezi, hogy a kockázatfelmérés során figyelembe veszik a lakosság egyes rétegeire gyakorolt összesített, szinergikus és esetleg káros hatásokat is
  ;

| b) | nem téveszti meg a fogyasztókat; |
| --- | --- |

b)

nem téveszti meg a fogyasztókat;

| c) | amennyiben egy másik élelmiszert helyettesít, nem különbözik az adott élelmiszertől oly módon, hogy normál mértékű fogyasztása táplálkozási szempontból a fogyasztókra nézve hátrányos legyen. |
| --- | --- |

c)

amennyiben egy másik élelmiszert helyettesít, nem különbözik az adott élelmiszertől oly módon, hogy normál mértékű fogyasztása táplálkozási szempontból a fogyasztókra nézve hátrányos legyen.

| d) | a kockázatértékelés során figyelembe veszik az Európai Környezetvédelmi Ügynökség azzal kapcsolatos véleményét – amelyet legkésőbb a Hatóság értékelésének közzététele napján kell közzétenni –, hogy a gyártási folyamat és a szokásos fogyasztás milyen mértékben hat károsan a környezetre; |
| --- | --- |

d)

a kockázatértékelés során figyelembe veszik az Európai Környezetvédelmi Ügynökség azzal kapcsolatos véleményét – amelyet legkésőbb a Hatóság értékelésének közzététele napján kell közzétenni –, hogy a gyártási folyamat és a szokásos fogyasztás milyen mértékben hat károsan a környezetre;

| e) | a kockázatértékelés során figyelembe veszik a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport azzal kapcsolatos véleményét – amelyet legkésőbb a Hatóság értékelésének közzététele napján kell közzétenni –, hogy milyen mértékben merülnek fel etikai kifogások; |
| --- | --- |

e)

a kockázatértékelés során figyelembe veszik a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport azzal kapcsolatos véleményét – amelyet legkésőbb a Hatóság értékelésének közzététele napján kell közzétenni –, hogy milyen mértékben merülnek fel etikai kifogások;

| f) | a lakosság bármely csoportjára esetlegesen káros hatással bíró új élelmiszert csak akkor szabad engedélyezni, ha intézkedéseket hajtottak végre az ilyen káros hatások megelőzésére; |
| --- | --- |

f)

a lakosság bármely csoportjára esetlegesen káros hatással bíró új élelmiszert csak akkor szabad engedélyezni, ha intézkedéseket hajtottak végre az ilyen káros hatások megelőzésére;

| g) | nem származik klónozott állatból vagy utódaiból; |
| --- | --- |

g)

nem származik klónozott állatból vagy utódaiból;

| h) | amennyiben a biztonságos felhasználás megköveteli, meg kell határozni az új élelmiszerből önmagában vagy más élelmiszer vagy élelmiszerkategóriák részeként fogyasztható legnagyobb mennyiséget; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a biztonságos felhasználás megköveteli, meg kell határozni az új élelmiszerből önmagában vagy más élelmiszer vagy élelmiszerkategóriák részeként fogyasztható legnagyobb mennyiséget;

| i) | felmérték a különböző élelmiszerekben vagy élelmiszerkategóriákban felhasznált új élelmiszerek halmozott hatásait. |
| --- | --- |

i)

felmérték a különböző élelmiszerekben vagy élelmiszerkategóriákban felhasznált új élelmiszerek halmozott hatásait.

(2)
     
  Az uniós listára mindaddig nem vehetők fel olyan élelmiszerek, amelyekhez specifikus kockázatértékelési módszereket igénylő gyártási technológiákat használtak (például a nanotechnológiák felhasználásával előállított élelmiszerek), amíg az ilyen különleges módszerek használatát jóvá nem hagyták, és az e módszereken alapuló megfelelő biztonságértékelés alapján be nem bizonyították, hogy az adott élelmiszerek felhasználása biztonságos.

(3)
     
  Egy új élelmiszert csak akkor szabad felvenni az uniós listára, ha az illetékes hatóság szakvéleményt nyújtott be, amely megállapítja, hogy az élelmiszer nem káros az egészségre.

(4)
     
  Kétség esetén, például elégséges tudományos bizonyosság vagy adatok hiányában az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni, és a kérdéses élelmiszer nem vehető fel az uniós listára.

8. cikk

Az uniós lista tartalma

(1)   
  A Bizottság – többek között a 14. cikkben említett adatvédelmi esetekben –
  az 1331/2008/EK rendeletben meghatározott eljárással összhangban
  naprakésszé teszi
  az uniós listát.
  Az 1331/2008/EK rendelet 7. cikkének (4)-(6) bekezdésétől eltérve, az uniós lista naprakésszé tételéről szóló rendeletet a 20. cikkel összhangban és a 21. és 22
  .
  cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. A Bizottság internetes honlapjának e célra fenntartott oldalán közzéteszi az uniós listát.

(2)   Az uniós lista új élelmiszerről szóló bejegyzésének tartalmaznia kell
  a következőket

| a) | az élelmiszer leírása; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer leírása;

| b) | az élelmiszer tervezett felhasználása; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszer tervezett felhasználása;

| c) | a felhasználás feltételei; |
| --- | --- |

c)

a felhasználás feltételei;

| d) | adott esetben a végső fogyasztó tájékoztatására szolgáló kiegészítő címkézési követelmények; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a végső fogyasztó tájékoztatására szolgáló kiegészítő címkézési követelmények;

| e) | az új élelmiszer uniós listára történő felvételének időpontja és a kérelem kézhezvételének időpontja; |
| --- | --- |

e)

az új élelmiszer uniós listára történő felvételének időpontja és a kérelem kézhezvételének időpontja;

| f) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező neve és címe;

| g) | a 12. cikkben meghatározott monitoring követelményeknek megfelelően végzett utolsó vizsgálat ideje és eredménye; |
| --- | --- |

g)

a 12. cikkben meghatározott monitoring követelményeknek megfelelően végzett utolsó vizsgálat ideje és eredménye;

| h) | az a tény, hogy a listába történő felvétel újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokon és/vagy szellemi tulajdont képező tudományos adatokon alapul a 14. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

h)

az a tény, hogy a listába történő felvétel újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokon és/vagy szellemi tulajdont képező tudományos adatokon alapul a 14. cikkel összhangban;

| (i) | az a tény, hogy az új élelmiszert csak az f) pontban meghatározott kérelmező hozhatja forgalomba, kivéve, ha egy későbbi kérelmező engedélyt kap az élelmiszerre, az eredeti jogosult tulajdonát képező adatok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(i)

az a tény, hogy az új élelmiszert csak az f) pontban meghatározott kérelmező hozhatja forgalomba, kivéve, ha egy későbbi kérelmező engedélyt kap az élelmiszerre, az eredeti jogosult tulajdonát képező adatok sérelme nélkül.

(3)
     
  Minden új élelmiszer esetén elő kell írni a forgalomba hozatalt követő monitoringot. Öt év után, és ha további tudományos bizonyíték válik elérhetővé, felül kell vizsgálni minden olyan új élelmiszert, amelynek forgalomba hozatalát engedélyezték. A monitoringgal összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az élelmiszertermékeket legnagyobb mennyiségben fogyasztók csoportjaira.

(4)
     
  Ha az új élelmiszer olyan anyagot tartalmaz, amely túlzott fogyasztása esetén kockázatot jelenthet az emberi egészségre, akkor annak bizonyos élelmiszerekben vagy élelmiszer-kategóriákban való használatát meghatározott maximális értékeken belül kell engedélyezni.

(5)
     
  A nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi összetevőt világosan fel kell tüntetni az összetevők között. Az ilyen összetevők nevét zárójelben a „nano” szónak kell követnie.

(6)
     
  A 14. cikk (1) bekezdésében említett időszak lejárta előtt az uniós listát e cikk (1) bekezdésével összhangban úgy kell naprakésszé tenni, hogy – feltéve, hogy az engedélyezett élelmiszer még mindig megfelel az ebben a rendeletben meghatározott feltételeknek – az e cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett konkrét adatokra már nem térnek ki.

(7)
     
  Az uniós listának új élelmiszer felvétele révén történő frissítése céljából, amennyiben az új élelmiszer nem áll a 14. cikk szerinti adatvédelem alá eső élelmiszerből, és nem tartalmaz ilyen élelmiszert, és:

| a) | az új élelmiszer egyenértékű a meglévő élelmiszerekkel az összetétel, az anyagcsere módja és a nem kívánatos anyag szintje tekintetében, vagy |
| --- | --- |

a)

az új élelmiszer egyenértékű a meglévő élelmiszerekkel az összetétel, az anyagcsere módja és a nem kívánatos anyag szintje tekintetében, vagy

| b) | az új élelmiszer olyan élelmiszerből áll vagy olyan élelmiszert tartalmaz, amelyet korábban az Unióban élelmiszerként való felhasználásra jóváhagytak, és a tervezett új felhasználás várhatóan nem növeli jelentősen a fogyasztók – köztük a veszélyeztetett csoportokba tartozó fogyasztók – bevitelét, |
| --- | --- |

b)

az új élelmiszer olyan élelmiszerből áll vagy olyan élelmiszert tartalmaz, amelyet korábban az Unióban élelmiszerként való felhasználásra jóváhagytak, és a tervezett új felhasználás várhatóan nem növeli jelentősen a fogyasztók – köztük a veszélyeztetett csoportokba tartozó fogyasztók – bevitelét,

akkor, e cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 9. cikkben említett értesítési eljárást kell értelemszerűen alkalmazni.

9. cikk

▐ Harmadik országból származó hagyományos élelmiszer ▐

(1)   
  A
  harmadik országból származó hagyományos élelmiszert az Unióban forgalomba hozni
  kívánó élelmiszeripari vállalkozó értesíti
  a Bizottságot
  e szándékáról
  ,
  megjelölve
  az élelmiszer ▐ nevét, ▐ összetételét és származási országát ▐.

Az értesítéshez csatolják a harmadik országbeli biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét alátámasztó dokumentált adatokat
  .

(2)   A Bizottság
  az értesítést, beleértve az (1) bekezdésben említett, a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetére vonatkozó bizonyítékokat
  haladéktalanul továbbítja a tagállamoknak és a Hatóságnak
  , és a nyilvánosság számára is elérhetővé teszi azokat honlapján
  .

(3)   
  Négy hónapon belül azt követően, hogy a Bizottság a (2) bekezdés szerint továbbította az (1) bekezdésben előírt értesítést, valamely tagállam és a Hatóság tájékoztathatja a Bizottságot arról, hogy tudományos bizonyítékon alapuló indokolt biztonsági kifogásokat emeltek az érintett hagyományos élelmiszer forgalomba hozatalával szemben.

Ebben az esetben az élelmiszert nem hozzák forgalomba az Unióban, és az 5-8. cikk alkalmazandó. Az e cikk (1) bekezdésében említett értesítést az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett kérelemnek kell tekinteni. A kérelmező választhatja azt is, hogy visszavonja az értesítést.

A Bizottság legkésőbb az (1) bekezdésben előírt értesítés időpontjától számított öt hónapon belül ennek megfelelően, felesleges késedelem nélkül és bizonyítható úton tájékoztatja az érintett élelmiszeripari vállalkozót.

(4)   
  Amennyiben nem emeltek tudományos bizonyítékon alapuló indokolt biztonsági kifogást, és semmi ilyen tájékoztatást nem közöltek az élelmiszeripari vállalkozóval a (3) bekezdéssel összhangban, a hagyományos élelmiszert az (1) bekezdéssel összhangban az értesítés időpontjától számított öt hónap leteltével forgalomba lehet hozni az Unióban.

(5)
     
  A Bizottság nyilvánosságra hozza a (4) bekezdéssel összhangban az Unióban forgalomba hozható, harmadik országokból származó, hagyományos élelmiszerek listáját a Bizottság honlapjának külön erre a célra fenntartott oldalán. Ez az oldal elérhető az új élelmiszerek uniós listájáról szóló, az 5. cikkben említett oldalról, és hozzá van ahhoz kapcsolva.

(6)
     
  Az e cikkben előírt értesítési eljárás zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottság ...-ig (27) a 20. cikkel összhangban és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes szabályokat fogad el e cikk alkalmazására vonatkozóan.

10. cikk

Technikai iránymutatás

Az 1331/2008/EK rendelet
  9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések
  sérelme nélkül
  és ... (27) előtt a Bizottság
  szükség esetén a Hatósággal
  , az élelmiszeripari vállalkozókkal és a kis- és középvállalkozásokkal
  szorosan együttműködve, technikai iránymutatást és eszközöket bocsát rendelkezésre, hogy segítsen az élelmiszeripari vállalkozóknak, főként a kis- és középvállalkozásoknak , az e rendelet szerinti kérelmek elkészítése és benyújtása során.
  . A 97/618/EK ajánlás a kérelmezők általi felhasználásra rendelkezésére áll, amíg a helyébe nem lép egy átdolgozott, ezzel a cikkel összhangban kibocsátott technikai iránymutatás.

A technikai iránymutatást és az eszközöket legkésőbb ... (27)-ig közzéteszik a Bizottság honlapjának erre a célra szánt, nyilvánosan hozzáférhető oldalán.

11. cikk

A Hatóság véleménye

Az új élelmiszerek biztonságosságának értékelése során, szükség esetén, a Hatóság különösen:

| a) | megvizsgálja, hogy az
  új
  élelmiszer
  nem káros vagy mérgező hatású-e az emberi egészségre, függetlenül attól, hogy az adott termék
  egy már forgalomban lévő élelmiszert
  hivatott-e helyettesíteni vagy sem, ugyanakkor figyelembe veszi az esetleges új jellemzőkből eredő következményeket is
  ; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja, hogy az
  új
  élelmiszer
  nem káros vagy mérgező hatású-e az emberi egészségre, függetlenül attól, hogy az adott termék
  egy már forgalomban lévő élelmiszert
  hivatott-e helyettesíteni vagy sem, ugyanakkor figyelembe veszi az esetleges új jellemzőkből eredő következményeket is
  ;

| b) | harmadik országból származó hagyományos élelmiszer esetében
  figyelembe veszi a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét. |
| --- | --- |

b)

harmadik országból származó hagyományos élelmiszer esetében
  figyelembe veszi a biztonságos élelmiszerfelhasználás történetét.

12. cikk

Az élelmiszeripari vállalkozókra vonatkozó ▐ kötelezettségek

(1)   A Bizottság élelmiszer-biztonsági okokból és a Hatóság véleménye nyomán ▐ a forgalomba hozatalt követő
  monitoringra vonatkozó
  követelményt
  szab meg
  .
  Ezt a monitoringot az élelmiszer uniós listára való felvételének időpontja után öt évvel kell elvégezni.

(2)
     
  A monitoring követelmények a már forgalomban lévő új élelmiszerekre is alkalmazandók, beleértve a 258/97/EK rendelet 5. cikkében megállapított egyszerűsített értesítési eljárás szerint jóváhagyott élelmiszereket is.

(3)
     
  A tagállamok kijelölik a forgalomba hozatalt követő monitoringért felelős illetékes hatóságokat.

(4)   A gyártó
  és az élelmiszeripari vállalkozó vagy a hatóság
  azonnal tájékoztatja a Bizottságot:

| a) | minden olyan új tudományos vagy technikai információról, amely befolyásolhatja az új élelmiszer biztonságos felhasználásának értékelését; |
| --- | --- |

a)

minden olyan új tudományos vagy technikai információról, amely befolyásolhatja az új élelmiszer biztonságos felhasználásának értékelését;

| b) | az olyan harmadik országok illetékes hatósága által kiszabott minden tiltásról vagy korlátozásról, amelyekben az új élelmiszert forgalomba hozták. |
| --- | --- |

b)

az olyan harmadik országok illetékes hatósága által kiszabott minden tiltásról vagy korlátozásról, amelyekben az új élelmiszert forgalomba hozták.

Valamennyi élelmiszeripari vállalkozás tájékoztatja a Bizottságot és a működése helye szerinti tagállam illetékes hatóságait bármely olyan egészségügyi problémáról, amelyről a fogyasztóktól vagy fogyasztóvédelmi szervezetektől szerzett tudomást.

A tagállam illetékes hatósága jelentést tesz a Bizottságnak a vizsgálat lezárását követő három hónapon belül. A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb az (1) bekezdésben említett ötéves időszak lejártát követő egy éven belül.

13. cikk

A tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport

Adott esetben
  a Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére konzultálhat
  a tudomány etikájával és az új technológiákkal
  foglalkozó európai csoporttal, hogy az etikai szempontból különösen jelentős, a tudományhoz és az új technológiákhoz kapcsolódó etikai kérdésekben kikérje véleményét.

A Bizottság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi
  a tudomány etikájával és az új technológiákkal foglalkozó európai csoport bármely ilyen véleményét
  .

14. cikk

Engedélyezési eljárás adatvédelmet igénylő esetekben

(1)   A kérelmező kérésére, amelyet a kérelmezési dossziéban foglalt megfelelő és igazolható információval támaszt alá, a kérelmek
  alátámasztásához nyújtott
  újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékok
  és szellemi tulajdont képező
  tudományos adatok az új élelmiszer uniós listára történő felvételét követő öt éven keresztül ▐ nem használhatók fel más kérelem javára
  , hacsak a későbbi kérelmező nem állapodott meg a korábbi kérelmezővel arról, hogy az ilyen adatok és információ felhasználhatók, és amennyiben
  :

| a) | az újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokat és/vagy tudományos adatokat a kérelmező az első kérelem benyújtásakor szellemi tulajdont képező adatoknak nyilvánította (szellemi tulajdont képező tudományos adat); |
| --- | --- |

a)

az újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokat és/vagy tudományos adatokat a kérelmező az első kérelem benyújtásakor szellemi tulajdont képező adatoknak nyilvánította (szellemi tulajdont képező tudományos adat);

| b) | a korábbi
  kérelem benyújtásakor a korábbi kérelmezőnek kizárólagos hivatkozási joga volt a szellemi tulajdont képező ▐ adatokra; |
| --- | --- |

b)

a korábbi
  kérelem benyújtásakor a korábbi kérelmezőnek kizárólagos hivatkozási joga volt a szellemi tulajdont képező ▐ adatokra;

| c) | az új élelmiszer nem lett volna engedélyezhető a korábbi kérelmező által benyújtott, szellemi tulajdont képező ▐ adatok nélkül; és |
| --- | --- |

c)

az új élelmiszer nem lett volna engedélyezhető a korábbi kérelmező által benyújtott, szellemi tulajdont képező ▐ adatok nélkül; és

| d) | a tudományos adatokat és egyéb információt a korábbi kérelem benyújtásakor a korábbi kérelmező szellemi tulajdont képező adatoknak minősítette. |
| --- | --- |

d)

a tudományos adatokat és egyéb információt a korábbi kérelem benyújtásakor a korábbi kérelmező szellemi tulajdont képező adatoknak minősítette.

Mindazonáltal, a korábbi kérelmező megállapodhat egy későbbi kérelmezővel arról, hogy ezek az adatok és információ felhasználhatók.

(2)
     
  A részben vagy egészben az Unió és/vagy közintézmények által finanszírozott kutatási projektekből származó adatokat a kérelemmel együtt közzé kell tenni, és ezen adatok más kérelmezők által szabadon felhasználhatók.

(3)
     
  A gerinces állatokon végzett vizsgálatok megismétlésének elkerülése érdekében engedélyezni kell a későbbi kérelmezők számára, hogy gerinceseken végzett és más, az állatkísérletek elkerülését lehetővé tevő vizsgálatokra hivatkozhassanak. Az adat tulajdonosa megfelelő kompenzációt kérhet az adatok felhasználásáért.

(4)   A kérelmezővel folytatott konzultáció alapján a Bizottság határozza meg, hogy mely információkat illet meg az (1) bekezdésben említett védelem, és döntéséről tájékoztatja a kérelmezőt, a Hatóságot és a tagállamokat.

▐

15. cikk

Összehangolt adatvédelem

Az új élelmiszereknek az 1331/2008/EK rendelet 7. és 14. cikke szerinti engedélyezése, valamint az egészségre vonatkozó állítások 1924/2006/EK rendelet 17., 18. és 25. cikke szerinti engedélyezése ellenére az engedélyezés időpontja és az engedély az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételének időpontja megegyezik, és egybeesnek az adatvédelmi időszakok, amennyiben új élelmiszerekre és az ezen élelmiszerekkel kapcsolatos egészségre vonatkozó állításokra kérnek engedélyt, és ha a fenti két rendelet rendelkezései szerinti adatvédelem indokolt és a kérelmező ezt kéri.

16. cikk

Vizsgálati és ellenőrzési intézkedések

A 882/2004/EK rendelettel összhangban hatósági ellenőrzéseket kell végezni az e rendeletnek való megfelelés érvényesítése érdekében.

III.   fejezet

Általános rendelkezések

17. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok az említett szabályokról legkésőbb ...-ig (28) értesítik a Bizottságot, és haladéktalanul
  értesítik
  az azokat érintő bármely későbbi módosításról is.

18. cikk

A tagállamok kiváltságai

(1)
     
  Ha valamely tagállam új információ vagy meglévő információ újraértékelése alapján megalapozottan feltételezi, hogy egy olyan élelmiszer vagy élelmiszer-összetevő, amely megfelel az e rendeletben foglaltaknak, veszélyt jelent az emberi egészségre vagy a környezetre nézve, a saját területén a kérdéses élelmiszer vagy élelmiszer-összetevő forgalomba hozatalát és használatát ideiglenesen korlátozhatja vagy felfüggesztheti. Erről haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot, döntése indokainak megjelölésével.

(2)
     
  A Bizottság a Hatósággal szoros együttműködésben a lehető leghamarabb megvizsgálja az (1) bekezdésben megjelölt indokokat, és megteszi a szükséges intézkedéseket. Az a tagállam, amely az (1) bekezdésben említett döntést meghozta, az intézkedések hatálybalépéséig fenntarthatja azt.

19. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

E rendelet célkitűzéseinek megvalósítása céljából a Bizottság - a 20. cikkel összhangban és a 21. és 22. cikkben foglalt feltételek mellett - felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján további kritériumokat fogad el legkésőbb ...-ig (29) annak értékelésére, hogy egy élelmiszert jelentős mértékben használtak-e emberi fogyasztásra az Unióban, 1997. május 15. előtt, a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint.

20. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap
  a 2. cikk (3) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (6) bekezdésében és
  a 19. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e rendelet hatálybalépését követő ötéves időszakra. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos tartamú időszakokra automatikusan meghosszabbodik, hacsak az Európai Parlament vagy a Tanács vissza nem vonja azt a 21. cikkel összhangban.

(2)   Mihelyt elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, a Bizottság egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 21. és a 22. cikk határozza meg.

21. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 2. cikk (3) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (6) bekezdésében és
  a 19. cikkben említett felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, a végső határozat meghozatala előtt,
  ésszerű időn belül igyekszik
  tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot,
  megjelölve
  azon átruházott hatásköröket, amelyek a visszavonás tárgyát képezhetik és a visszavonás
  lehetséges
  indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

22. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet
  egy
  felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben az értesítés időpontjától számított
  két hónapos
  időszakon belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.

(2)   Amennyiben az említett időszak leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben,
  azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és
  az abban megjelölt időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az említett időszak letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel
  egy
  felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

23. cikk

Felülvizsgálat

(1)   ...-ig (30) és a szerzett tapasztalatok fényében a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet, és különösen a 3., 9. és 14. cikk végrehajtásáról, adott esetben jogalkotási javaslatokkal együtt.

(2)   
  Legkésőbb ...-ig

   (31) a Bizottság jelentést
  továbbít
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a klónozási technika alkalmazásával létrehozott állatokból és
  utódaikból
  előállított élelmiszer valamennyi aspektusáról, amelyet adott esetben jogalkotási javaslatok követnek.

(3)   A jelentéseket és bármely javaslatot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

IV.   fejezet

Átmeneti és záró rendelkezések

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 258/97/EK rendelet és az 1852/2001/EK rendelet ... (32) tól/től hatályát veszti, kivéve azon függőben lévő kérelmek tekintetében, amelyekre e rendelet 26. cikke irányadó.

25. cikk

Az uniós lista létrehozása

Legkésőbb ...-ig (32) a Bizottság létrehozza az uniós listát, amelybe felveszi a 258/97/EK rendelet 4., 5. és 7. cikke alapján engedélyezett és/vagy bejelentett új élelmiszereket, beleértve adott esetben bármely meglévő engedélyezési feltételt is.

26. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   Valamely tagállamnak a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján új élelmiszer forgalomba hozatalára vonatkozóan ▐ benyújtott olyan kérelmet
  , amellyel kapcsolatban az említett rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján előírt elsődleges értékelési jelentést
  ... (32). előtt
  nem továbbítják a Bizottságnak
  , az e rendelet szerinti kérelemnek
  kell tekinteni
  .

(2)   A 258/97/EK rendelet
  3. cikkének (4) bekezdése, 4. és 5. cikke
  alapján ... (32) előtt benyújtott egyéb ▐ kérelmeket a
  258/97/EK
  rendelet rendelkezései ▐ szerint kell feldolgozni.

▐

27. cikk

Az 1331/2008/EK rendelet módosításai

Az 1331/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

(1)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

| (2) | az 1. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben vagy azok felületén és az új élelmiszerekben vagy azok felületén használt vagy felhasználásra szánt élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszerenzimek, élelmiszer-aromák és élelmiszer-aromák
  forrásai
  (a továbbiakban: az anyagok vagy termékek) értékelési és engedélyezési
  eljárását
  (a továbbiakban: a közös eljárás), amely hozzájárul az
  élelmiszerek
  Unión belüli szabad mozgásához, valamint az emberi egészség ▐ védelmének magas szintjéhez és a
  fogyasztói
  érdekek védelméhez. ▐
  (2)   A ▐ közös eljárás megállapítja azon anyagok és termékek listájának naprakésszé tételére vonatkozó eljárási szabályokat, amelyek Unión belüli forgalomba hozatalát az 1333/2008/EK rendelet, az 1332/2008/EK rendelet, az 1334/2008/EK rendelet és az új élelmiszerekről szóló, ...-i .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (33)
   (35) (a továbbiakban: élelmiszeripari ágazati jogszabályok) alapján engedélyezték.
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

az 1. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben vagy azok felületén és az új élelmiszerekben vagy azok felületén használt vagy felhasználásra szánt élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszerenzimek, élelmiszer-aromák és élelmiszer-aromák
  forrásai
  (a továbbiakban: az anyagok vagy termékek) értékelési és engedélyezési
  eljárását
  (a továbbiakban: a közös eljárás), amely hozzájárul az
  élelmiszerek
  Unión belüli szabad mozgásához, valamint az emberi egészség ▐ védelmének magas szintjéhez és a
  fogyasztói
  érdekek védelméhez. ▐

(2)   A ▐ közös eljárás megállapítja azon anyagok és termékek listájának naprakésszé tételére vonatkozó eljárási szabályokat, amelyek Unión belüli forgalomba hozatalát az 1333/2008/EK rendelet, az 1332/2008/EK rendelet, az 1334/2008/EK rendelet és az új élelmiszerekről szóló, ...-i .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (33)
   (35) (a továbbiakban: élelmiszeripari ágazati jogszabályok) alapján engedélyezték.

▐

| (3) | az 1. cikk (3) bekezdésében, a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 9. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikkben az „anyag”,
  vagy
  „anyagok” kifejezés helyébe az „anyag vagy termék”, illetve az „anyagok vagy termékek” kifejezés lép ▐; |
| --- | --- |

(3)

az 1. cikk (3) bekezdésében, a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 9. cikk (2) bekezdésében, a 12. cikk (1) bekezdésében és a 13. cikkben az „anyag”,
  vagy
  „anyagok” kifejezés helyébe az „anyag vagy termék”, illetve az „anyagok vagy termékek” kifejezés lép ▐;

| (4) | a 2. cikk címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

(4)

a 2. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

| (5) | a 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A különböző élelmiszer-ipari ágazati jogszabályok hatálya alá tartozó különböző uniós listák naprakésszé tételére elegendő egyetlen, az adott anyagra vagy termékre vonatkozó kérelem benyújtása, amennyiben e kérelem megfelel valamennyi élelmiszer-ipari ágazati jogszabály által előírt követelménynek.”; |
| --- | --- |

(5)

a 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A különböző élelmiszer-ipari ágazati jogszabályok hatálya alá tartozó különböző uniós listák naprakésszé tételére elegendő egyetlen, az adott anyagra vagy termékre vonatkozó kérelem benyújtása, amennyiben e kérelem megfelel valamennyi élelmiszer-ipari ágazati jogszabály által előírt követelménynek.”;

| (6) | a 6. cikk (1) bekezdésének elejére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „Tudományosan megalapozott biztonsági aggályok esetén a kérelmezőtől további meghatározott információt kérnek a kockázatértékeléssel kapcsolatban.”;
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

a 6. cikk (1) bekezdésének elejére a következő mondatot kell beilleszteni:

„Tudományosan megalapozott biztonsági aggályok esetén a kérelmezőtől további meghatározott információt kérnek a kockázatértékeléssel kapcsolatban.”;

▐

| (7) | a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés lép az egész szövegben. |
| --- | --- |

(7)

a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés lép az egész szövegben.

28 cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

E rendeletet ...-tól/től (36) kell alkalmazni.

A 25., 26. és 27. cikket azonban ...-tól/től (37) kell alkalmazni. Továbbá, az e cikk második bekezdésétől eltérve, és az 1331/2008/EK rendelet 16. cikkének második bekezdésétől eltérve, az e rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett élelmiszer engedélyezésére irányuló kérelmeket e rendeletnek megfelelően ...-tól/től (37) lehet benyújtani, amennyiben ilyen élelmiszer már forgalomban van az Unióban, az említett időpontban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 224., 2008.8.30., 81. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. március 25-i álláspontja (HL C 117. E, 2010.5.6., 236. o.) és a Tanács. 2010. március 15-i álláspontja első olvasatban (HL C 122. E, 2010.5.11., 38. o.), az Európai Parlament 2010. július 7-i álláspontja.

2

(3)  

  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

3

HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(4)  

  HL C 295. E, 2009.12.4., 42. o.

4

HL C 295. E, 2009.12.4., 42. o.

(5)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

5

(6)  HL L 253., 2001.9.21., 17. o.

6

(7)  HL L 253., 1997.9.16., 1. o.

7

(8)  

  HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

8

HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

(9)  
  The EFSA Journal (2008)767., 32. o.

9

The EFSA Journal (2008)767., 32. o.

(10)  

  HL L 183., 2002.7.12., 51. o.

10

HL L 183., 2002.7.12., 51. o.

(11)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről (HL L 354., 2008.12.31., 34. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1332/2008/EK rendelete az élelmiszerenzimekről (HL L 354., 2008.12.31., 7. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/32/EK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (átdolgozás) (HL L 141., 2009.6.6., 3. o.).

16

(17)  HL L 404., 2006.12.30., 26. o.

17

(18)  HL L 124., 2009.5.20., 21. o.

18

(19)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

19

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

(20)  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

20

(21)  ▐ HL L 109., 2000.5.6., 29. o. ▐

21

(22)  ▐ HL L 404., 2006.12.30., 9. o. ▐

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 852/2004/EK rendelete az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

24

(25)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

25

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

(26)  
  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

26

HL: Kérjük, illessze be a dátumot: Hat hónappal e rendelet hatálybalépése után.

(27)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot:
  Hat hónappal
  e rendelet hatálybalépése után.

27

Hat hónappal

(28)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot:
  12 hónappal
  e rendelet hatálybalépése után.

28

12 hónappal

(29)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

29

(30)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: 5 évvel e rendelet hatálybalépése után.

30

(31)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot:
  Három évvel és hat hónappal
  e rendelet hatálybelépése után.

31

Három évvel és hat hónappal

(32)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybelépése után.

32

(33)  HL L ... ()

33

(34)  HL: Kérjük, illessze be e rendelet kihirdetési hivatkozását.”

(35)  HL: Kérjük, illessze be e rendelet számát és dátumát.

35

(36)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

36

(37)  HL: Kérjük, illessze be a dátumot: e rendelet hatálybalépése.

37

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/193 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/193

---

2010. július 7., szerdaIpari kibocsátások (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (átdolgozás) ***II

P7_TA(2010)0267

Az Európai Parlament 2010. július 7- i jogalkotási állásfoglalása az ipari kibocsátásokról (a szennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

2011/C 351 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat - átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjára (11962/2/2009 – C7–0034/2010),

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0844),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0002/2008),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. január 14-i véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának 2008. október 9-i véleményére (3),

tekintettel eljárási szabályzatának 66. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0145/2010),

| 1. | elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontját;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 87. E, 2010.4.1., 191. o.

(2)  HL C 182., 2009.8.4., 46. o.

(3)  HL C 325., 2008.12.19., 60. o.

---

2010. július 7., szerdaP7_TC2-COD(2007)0286

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/75/EU irányelv.)

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/194

---

2010. július 7., szerdaA fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségei ***II

P7_TA(2010)0268

Az Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

2011/C 351 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05885/4/2010 – C7-0053/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0644),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0373/2008),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. október 1-i véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultáció után,

tekintettel eljárási szabályzatának 66. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0149/2010),

| 1. | elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alábbiakban ismertetett második olvasatbeli álláspontját;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamentjeknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamentjeknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.4.22., P6_TA(2009)0225.

(2)  HL C 318., 2009.12.23., 88. o.

---

2010. július 7., szerdaP7_TC2-COD(2008)0198

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 995/2010/EU rendelet.)

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/195

---

2010. július 7., szerdaAz Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre ***I

P7_TA(2010)0269

Az 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2011/C 351 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE (2)

a Bizottság alábbi javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelveknek az Európai Bankfelügyeleti Hatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikkére, 53. cikke (1) bekezdésére, 62. cikkére és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (3),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (4),

mivel:

| (1) | A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti
  alapú
  felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak ▐. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció, az
  uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti
  alapú
  felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak ▐. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció, az
  uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is.

| (1a) | Az Európai Parlament már a korábbiakban rendszeresen felszólított arra, hogy törekedni kell a feltételek uniós szinten történő egyenlővé tételére minden szereplő számára, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének hiányosságaira. |
| --- | --- |

(1a)

Az Európai Parlament már a korábbiakban rendszeresen felszólított arra, hogy törekedni kell a feltételek uniós szinten történő egyenlővé tételére minden szereplő számára, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének hiányosságaira.

| (2) | A
  Jacques de Larosière
  által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (a Larosière-jelentés)
  , megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg
  kell
  erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport ennek megfelelően a közösségi pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta
  az Európai Unióban
  . A
  Larosière-jelentés
  továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét
  (ESFS),
  amely három európai felügyeleti hatóságból
  (ESA)
  áll – egy a bankok ▐, egy az értékpapírok ▐, egy pedig a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj ▐ felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is. |
| --- | --- |

(2)

A
  Jacques de Larosière
  által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (a Larosière-jelentés)
  , megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg
  kell
  erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport ennek megfelelően a közösségi pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának nagyszabású reformját ajánlotta
  az Európai Unióban
  . A
  Larosière-jelentés
  továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét
  (ESFS),
  amely három európai felügyeleti hatóságból
  (ESA)
  áll – egy a bankok ▐, egy az értékpapírok ▐, egy pedig a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj ▐ felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.

| (3) | A Bizottság 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében (5) az
  ESFS
  -t létrehozó jogszabály
  előterjesztésére
  tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” (6) című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált ezen új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében (5) az
  ESFS
  -t létrehozó jogszabály
  előterjesztésére
  tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” (6) című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált ezen új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről.

| (4) | Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új
  ESA-ból
  álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felügyeletének szigorítását, a belső piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását
  és az illetékes hatóságok által a hitelintézetek kockázatának értékelésére alkalmazandó kritériumok és módszertanok megfelelő harmonizálásának biztosítását
  indokolt kitűzni. Az Európai Tanács kiemelte, hogy az
  ESA-kat
  a hitelminősítő intézetekre kiterjedő felügyeleti hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy az
  ESFS
  miként játszhatna határozott szerepet a válsághelyzetekben. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új
  ESA-ból
  álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felügyeletének szigorítását, a belső piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását
  és az illetékes hatóságok által a hitelintézetek kockázatának értékelésére alkalmazandó kritériumok és módszertanok megfelelő harmonizálásának biztosítását
  indokolt kitűzni. Az Európai Tanács kiemelte, hogy az
  ESA-kat
  a hitelminősítő intézetekre kiterjedő felügyeleti hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy az
  ESFS
  miként játszhatna határozott szerepet a válsághelyzetekben.

| (5) | A Bizottság 2009. szeptember 23-án elfogadott három rendeletjavaslatot az
  ESFS,
  és egyúttal a három
  ESA
  létrehozásáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2009. szeptember 23-án elfogadott három rendeletjavaslatot az
  ESFS,
  és egyúttal a három
  ESA
  létrehozásáról.

| (6) | Az
  ESFS
  eredményes működése érdekében módosítani szükséges azokat az
  uniós
  jogszabályokat, amelyek érintik a három
  ESA
  tevékenységi területét. E változtatások az
  ESA
  bizonyos hatáskörei hatályának meghatározására, bizonyos hatásköröknek a vonatkozó
  uniós
  jogszabályokban ▐ megállapított hatáskörökbe való integrálására, és olyan módosításokra vonatkoznak, amelyek biztosítják az
  ESFS
  zökkenőmentes és eredményes működését. |
| --- | --- |

(6)

Az
  ESFS
  eredményes működése érdekében módosítani szükséges azokat az
  uniós
  jogszabályokat, amelyek érintik a három
  ESA
  tevékenységi területét. E változtatások az
  ESA
  bizonyos hatáskörei hatályának meghatározására, bizonyos hatásköröknek a vonatkozó
  uniós
  jogszabályokban ▐ megállapított hatáskörökbe való integrálására, és olyan módosításokra vonatkoznak, amelyek biztosítják az
  ESFS
  zökkenőmentes és eredményes működését.

| (7) | A három
  ESA
  létrehozása mellett ▐ célszerű kidolgozni egy egységes
  szabálykönyvet
  , amelynek révén biztosítható a
  következetes harmonizáció
  és a szabályok egységes alkalmazása, ami hozzájárul a belső piac működőképességének növeléséhez. ▐ |
| --- | --- |

(7)

A három
  ESA
  létrehozása mellett ▐ célszerű kidolgozni egy egységes
  szabálykönyvet
  , amelynek révén biztosítható a
  következetes harmonizáció
  és a szabályok egységes alkalmazása, ami hozzájárul a belső piac működőképességének növeléséhez. ▐

| (7a) | Az ESFS-t létrehozó rendeletek rendelkeznek arról, hogy a vonatkozó jogszabályban kifejezetten meghatározott területeken az ESA-k technikai standardok tervezetét dolgozhatják ki, amelyeket a Bizottságnak nyújtanak be az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 290. és 291. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok révén történő elfogadásra. Ezen irányelv meghatározza az ilyen területek első csoportját, ami nem érinti más területeknek a jövőben ezek közé való felvételét. |
| --- | --- |

(7a)

Az ESFS-t létrehozó rendeletek rendelkeznek arról, hogy a vonatkozó jogszabályban kifejezetten meghatározott területeken az ESA-k technikai standardok tervezetét dolgozhatják ki, amelyeket a Bizottságnak nyújtanak be az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 290. és 291. cikke szerinti, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok révén történő elfogadásra. Ezen irányelv meghatározza az ilyen területek első csoportját, ami nem érinti más területeknek a jövőben ezek közé való felvételét.

| (7b) | A vonatkozó jogszabályoknak meg kell határozniuk azokat a területeket, melyeken az európai felügyeleti hatóságok felhatalmazást kapnak a technikai standardok tervezetének és azok elfogadási módjának kidolgozására. Míg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a vonatkozó jogszabálynak – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében meghatározottak szerint – meg kell állapítania az ellenőrzési mechanizmus elemeit, feltételeit és specifikációját, a végrehajtási aktusok ellenőrzésére szolgáló mechanizmusra vonatkozó szabályokat és elveket az EMUSz 291. cikkében előírt rendelet elfogadásáig az 199/468/EK határozatra kell alapozni. |
| --- | --- |

(7b)

A vonatkozó jogszabályoknak meg kell határozniuk azokat a területeket, melyeken az európai felügyeleti hatóságok felhatalmazást kapnak a technikai standardok tervezetének és azok elfogadási módjának kidolgozására. Míg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a vonatkozó jogszabálynak – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkében meghatározottak szerint – meg kell állapítania az ellenőrzési mechanizmus elemeit, feltételeit és specifikációját, a végrehajtási aktusok ellenőrzésére szolgáló mechanizmusra vonatkozó szabályokat és elveket az EMUSz 291. cikkében előírt rendelet elfogadásáig az 199/468/EK határozatra kell alapozni.

| (8) | A technikai standardokkal szabályozott területek azonosításakor megfelelő egyensúlyra kell törekedni az egységes harmonizált szabályrendszer kialakítása
  és az indokolatlanul bonyolult szabályozás és végrehajtás
  elkerülése között. Csak olyan területek jöhetnek szóba, ahol az egységes technikai szabályok jelentősen
  és hatékonyan
  hozzájárulnak
  a vonatkozó jogszabály céljainak teljesítéséhez, biztosítva egyúttal, hogy a szakpolitikai döntéseket a szokásos eljárásokkal összhangban, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hozza meg
  . |
| --- | --- |

(8)

A technikai standardokkal szabályozott területek azonosításakor megfelelő egyensúlyra kell törekedni az egységes harmonizált szabályrendszer kialakítása
  és az indokolatlanul bonyolult szabályozás és végrehajtás
  elkerülése között. Csak olyan területek jöhetnek szóba, ahol az egységes technikai szabályok jelentősen
  és hatékonyan
  hozzájárulnak
  a vonatkozó jogszabály céljainak teljesítéséhez, biztosítva egyúttal, hogy a szakpolitikai döntéseket a szokásos eljárásokkal összhangban, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hozza meg
  .

| (9) | A technikai standardoknak kifejezetten technikai jellegű kérdéseket kell szabályozniuk, kidolgozásukhoz felügyeleti szakértők szaktudása szükséges. Célszerű, hogy
  a felhatalmazáson alapuló jogi aktusként elfogadott
  technikai standardok
  továbbfejlesszék, részletezzék
  és határozzák meg azon szabályok következetes összehangolásának feltételeit, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott alapaktusok tartalmaznak,
  kiegészítve vagy módosítva a jogszabály egyes nem lényegi elemeit. Másrészről azonban a végrehajtási intézkedésként elfogadott technikai standardok nem módosíthatják a jogilag kötelező érvényű uniós aktusok egyetlen elemét sem.
  A technikai standardok ezért
  nem vethetnek fel
  politikai döntéshozatalt. ▐ |
| --- | --- |

(9)

A technikai standardoknak kifejezetten technikai jellegű kérdéseket kell szabályozniuk, kidolgozásukhoz felügyeleti szakértők szaktudása szükséges. Célszerű, hogy
  a felhatalmazáson alapuló jogi aktusként elfogadott
  technikai standardok
  továbbfejlesszék, részletezzék
  és határozzák meg azon szabályok következetes összehangolásának feltételeit, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott alapaktusok tartalmaznak,
  kiegészítve vagy módosítva a jogszabály egyes nem lényegi elemeit. Másrészről azonban a végrehajtási intézkedésként elfogadott technikai standardok nem módosíthatják a jogilag kötelező érvényű uniós aktusok egyetlen elemét sem.
  A technikai standardok ezért
  nem vethetnek fel
  politikai döntéshozatalt. ▐

| (9a) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében célszerű bevezetni a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 7. cikkében előírt technikai standardok elfogadási eljárását. A végrehajtási standardokat a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 7. cikkében, a(z) .../2010/EU rendeletben [ESMA], és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben előírt eljárással összhangban kell elfogadni. Az Európai Tanács jóváhagyta az uniós pénzügyi jogszabályokkal kapcsolatos szabályozási folyamat hatékonyabbá és átláthatóbbá tételére vonatkozó Lámfalussy-féle négyszintű megközelítést. A Bizottságot felhatalmazták arra, hogy több területen végrehajtási aktusokat fogadjon el, és már hatályban van számos 2. szintű bizottsági rendelet és irányelv. Azokban az esetekben, amikor a technikai standardok célja az ilyen 2. szintű szabályok alkalmazási feltételeinek a továbbfejlesztése, pontosítása vagy meghatározása, a standardokat kizárólag az adott 2. szintű intézkedések elfogadását követően lehet elfogadni, és azoknak tiszteletben kell tartaniuk a 2. szintű intézkedés tartalmát. |
| --- | --- |

(9a)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében célszerű bevezetni a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 7. cikkében előírt technikai standardok elfogadási eljárását. A végrehajtási standardokat a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 7. cikkében, a(z) .../2010/EU rendeletben [ESMA], és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben előírt eljárással összhangban kell elfogadni. Az Európai Tanács jóváhagyta az uniós pénzügyi jogszabályokkal kapcsolatos szabályozási folyamat hatékonyabbá és átláthatóbbá tételére vonatkozó Lámfalussy-féle négyszintű megközelítést. A Bizottságot felhatalmazták arra, hogy több területen végrehajtási aktusokat fogadjon el, és már hatályban van számos 2. szintű bizottsági rendelet és irányelv. Azokban az esetekben, amikor a technikai standardok célja az ilyen 2. szintű szabályok alkalmazási feltételeinek a továbbfejlesztése, pontosítása vagy meghatározása, a standardokat kizárólag az adott 2. szintű intézkedések elfogadását követően lehet elfogadni, és azoknak tiszteletben kell tartaniuk a 2. szintű intézkedés tartalmát.

| (9b) | A kötelező érvényű technikai standardok hozzájárulnak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályokkal kapcsolatos egységes szabálykönyvhöz, amelynek létrehozását az Európai Tanács 2009. júniusi következtetéseiben hagyták jóvá. Amíg az uniós jogalkotási aktusokban foglalt követelmények némelyikét nem harmonizálták teljes körűen, valamint a felügyelet elővigyázatossági elvével összhangban, a szóban forgó követelmények alkalmazási feltételeit továbbfejlesztő, pontosító vagy meghatározó technikai standardok nem akadályozhatják a tagállamokat abban, hogy kiegészítő információk nyújtását írják elő vagy szigorúbb követelményeket szabjanak meg. A technikai standardoknak ezért lehetővé kell tenniük, hogy a tagállamok bizonyos területeken ezt megtehessék, amennyiben az érintett jogalkotási aktusok ilyen prudenciális mérlegelési lehetőséget írnak elő. |
| --- | --- |

(9b)

A kötelező érvényű technikai standardok hozzájárulnak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabályokkal kapcsolatos egységes szabálykönyvhöz, amelynek létrehozását az Európai Tanács 2009. júniusi következtetéseiben hagyták jóvá. Amíg az uniós jogalkotási aktusokban foglalt követelmények némelyikét nem harmonizálták teljes körűen, valamint a felügyelet elővigyázatossági elvével összhangban, a szóban forgó követelmények alkalmazási feltételeit továbbfejlesztő, pontosító vagy meghatározó technikai standardok nem akadályozhatják a tagállamokat abban, hogy kiegészítő információk nyújtását írják elő vagy szigorúbb követelményeket szabjanak meg. A technikai standardoknak ezért lehetővé kell tenniük, hogy a tagállamok bizonyos területeken ezt megtehessék, amennyiben az érintett jogalkotási aktusok ilyen prudenciális mérlegelési lehetőséget írnak elő.

| (10) | Az ESFS-t létrehozó rendeleteknek megfelelően, a technikai standardok Bizottsághoz történő benyújtása előtt az európai felügyeleti hatóságoknak adott esetben indokolt nyilvános konzultációt folytatniuk a standardokról és elemezniük a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat. |
| --- | --- |

(10)

Az ESFS-t létrehozó rendeleteknek megfelelően, a technikai standardok Bizottsághoz történő benyújtása előtt az európai felügyeleti hatóságoknak adott esetben indokolt nyilvános konzultációt folytatniuk a standardokról és elemezniük a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat.

| (11) | Az ESFS-t létrehozó rendeletek a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésére szolgáló mechanizmusról rendelkeznek. Ha valamely illetékes hatóság nem ért egyet egy másik illetékes hatóság eljárásával vagy egy intézkedésének tartalmával vagy a tétlenségével
  az uniós jogszabályokban, a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel összhangban, meghatározott
  olyan területeken, ahol a vonatkozó jogszabályok együttműködést, koordinációt vagy közös döntéshozatalt írnak elő egynél több tagállam illetékes hatóságai számára, az ESA-nak valamely érintett illetékes hatóság kérésére képesnek kell lennie a hatóságok segítésére a megállapodás elérésében, az ESA által meghatározott határidőn belül, amely figyelembe veszi a vonatkozó jogszabályokban szereplő határidőket, valamint a nézetkülönbség sürgősségét és összetettségét. Ha a nézetkülönbség tartósan fennáll, az
  ESA-knak döntési jogkörrel kell rendelkezniük
  az ügyben. |
| --- | --- |

(11)

Az ESFS-t létrehozó rendeletek a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésére szolgáló mechanizmusról rendelkeznek. Ha valamely illetékes hatóság nem ért egyet egy másik illetékes hatóság eljárásával vagy egy intézkedésének tartalmával vagy a tétlenségével
  az uniós jogszabályokban, a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel összhangban, meghatározott
  olyan területeken, ahol a vonatkozó jogszabályok együttműködést, koordinációt vagy közös döntéshozatalt írnak elő egynél több tagállam illetékes hatóságai számára, az ESA-nak valamely érintett illetékes hatóság kérésére képesnek kell lennie a hatóságok segítésére a megállapodás elérésében, az ESA által meghatározott határidőn belül, amely figyelembe veszi a vonatkozó jogszabályokban szereplő határidőket, valamint a nézetkülönbség sürgősségét és összetettségét. Ha a nézetkülönbség tartósan fennáll, az
  ESA-knak döntési jogkörrel kell rendelkezniük
  az ügyben.

| (12) | Az ESFS-t, létrehozó
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  rendeletek vitarendezésre lehetőséget adó rendelkezése általában nem igényli a vonatkozó jogszabályok ebből eredő módosítását. Azokon a területeken azonban, ahol a vonatkozó jogszabályokban már létrehoztak valamilyen nem kötelező jellegű közvetítési megoldást, vagy ahol az illetékes nemzeti hatóságok együttes határozatainak meghozatalát határidők szabályozzák, módosításokra van szükség ahhoz, hogy a közös döntéshozatal folyamata egyértelmű legyen és a lehető legkisebb fennakadással járjon, de ahhoz is, hogy az
  ESA-k
  szükség esetén képesek legyenek a nézetkülönbségek rendezésére.
  A nézetkülönbségek rendezésére irányuló kötelező eljárás célja olyan helyzetek megoldása, amikor az illetékes felügyelők egymás között nem tudják rendezni az uniós törvények betartásával kapcsolatos eljárási vagy lényegi kérdéseket. |
| --- | --- |

(12)

Az ESFS-t, létrehozó
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  rendeletek vitarendezésre lehetőséget adó rendelkezése általában nem igényli a vonatkozó jogszabályok ebből eredő módosítását. Azokon a területeken azonban, ahol a vonatkozó jogszabályokban már létrehoztak valamilyen nem kötelező jellegű közvetítési megoldást, vagy ahol az illetékes nemzeti hatóságok együttes határozatainak meghozatalát határidők szabályozzák, módosításokra van szükség ahhoz, hogy a közös döntéshozatal folyamata egyértelmű legyen és a lehető legkisebb fennakadással járjon, de ahhoz is, hogy az
  ESA-k
  szükség esetén képesek legyenek a nézetkülönbségek rendezésére.
  A nézetkülönbségek rendezésére irányuló kötelező eljárás célja olyan helyzetek megoldása, amikor az illetékes felügyelők egymás között nem tudják rendezni az uniós törvények betartásával kapcsolatos eljárási vagy lényegi kérdéseket.

| (12a) | Ennek az irányelvnek tehát meg kell határoznia azokat a helyzeteket, melyekben az uniós joggal való eljárási vagy érdemi összeegyeztethetőségi kérdést meg kell oldani, és a felügyelők esetleg egyedül nem képesek ennek megoldására. Ilyen helyzetekben az egyik érintett felügyelőnek képesnek kell lennie a kérdés illetékes európai felügyeleti hatóságnál való felvetésére. Ennek az európai felügyeleti hatóságnak az irányelvben meghatározott eljárás szerint kell fellépnie. Képesnek kell lennie, hogy az érintett illetékes hatóságot az ügy rendezése és az uniós jog betartásának biztosítása érdekében adott intézkedésre vagy valamely intézkedéstől való tartózkodásra kötelezze, az érintett illetékes hatóságokra kötelező erővel. Olyan esetekben, ha a vonatkozó uniós jog a tagállamoknak mérlegelési lehetőséget biztosít, az európai felügyeleti hatóságok határozatainak nem szabad a nemzeti hatóságok uniós jognak megfelelően gyakorolt mérlegelési jogának helyébe lépnie. |
| --- | --- |

(12a)

Ennek az irányelvnek tehát meg kell határoznia azokat a helyzeteket, melyekben az uniós joggal való eljárási vagy érdemi összeegyeztethetőségi kérdést meg kell oldani, és a felügyelők esetleg egyedül nem képesek ennek megoldására. Ilyen helyzetekben az egyik érintett felügyelőnek képesnek kell lennie a kérdés illetékes európai felügyeleti hatóságnál való felvetésére. Ennek az európai felügyeleti hatóságnak az irányelvben meghatározott eljárás szerint kell fellépnie. Képesnek kell lennie, hogy az érintett illetékes hatóságot az ügy rendezése és az uniós jog betartásának biztosítása érdekében adott intézkedésre vagy valamely intézkedéstől való tartózkodásra kötelezze, az érintett illetékes hatóságokra kötelező erővel. Olyan esetekben, ha a vonatkozó uniós jog a tagállamoknak mérlegelési lehetőséget biztosít, az európai felügyeleti hatóságok határozatainak nem szabad a nemzeti hatóságok uniós jognak megfelelően gyakorolt mérlegelési jogának helyébe lépnie.

| (13) | A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) közvetítést vagy közös döntéshozatalt ír elő a jelentős fióktelepeknek a felügyeleti kollégiumi tagság, a modellérvényesítés és a csoportkockázati értékelés céljából való meghatározása tekintetében. E területek mindegyikén egyértelmű módosítással kell jelezni, hogy a meghatározott időszakig tartó nézetkülönbségek esetén az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  a(z) .../2010/EU
  rendeletben
  [EBA]
  felvázolt eljárással rendezheti a nézetkülönbséget. Ez a megközelítés egyértelművé teszi, hogy
  – miközben az Európai Bankfelügyeleti Hatóság nem léphet az uniós joggal összhangban mérlegelési jogkörrel rendelkező illetékes nemzeti hatóságok helyébe –
  , a nézetkülönbségek rendezhetők és az együttműködés megerősíthető, mielőtt végleges határozat hozatalára vagy kibocsátására kerülne sor egy intézmény felé. |
| --- | --- |

(13)

A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) közvetítést vagy közös döntéshozatalt ír elő a jelentős fióktelepeknek a felügyeleti kollégiumi tagság, a modellérvényesítés és a csoportkockázati értékelés céljából való meghatározása tekintetében. E területek mindegyikén egyértelmű módosítással kell jelezni, hogy a meghatározott időszakig tartó nézetkülönbségek esetén az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  a(z) .../2010/EU
  rendeletben
  [EBA]
  felvázolt eljárással rendezheti a nézetkülönbséget. Ez a megközelítés egyértelművé teszi, hogy
  – miközben az Európai Bankfelügyeleti Hatóság nem léphet az uniós joggal összhangban mérlegelési jogkörrel rendelkező illetékes nemzeti hatóságok helyébe –
  , a nézetkülönbségek rendezhetők és az együttműködés megerősíthető, mielőtt végleges határozat hozatalára vagy kibocsátására kerülne sor egy intézmény felé.

| (14) | Annak biztosítása érdekében, hogy az új
  ESA-k
  zökkenőmentesen
  átvehessék és
  elláthassák ▐ az európai bankfelügyelők bizottságának
  (CEBS),
  az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának
  (CEIOPS)
  és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának
  (CESR)
  jelenlegi feladatait, a vonatkozó jogszabályokban e bizottságokra tett hivatkozásokat indokolt értelemszerűen az Európai Bankfelügyeleti Hatóságra
  (EBA)
  , az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóságra
  (EIOPA)
  és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságra
  (ESMA)
  tett hivatkozásokra változtatni. |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása érdekében, hogy az új
  ESA-k
  zökkenőmentesen
  átvehessék és
  elláthassák ▐ az európai bankfelügyelők bizottságának
  (CEBS),
  az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának
  (CEIOPS)
  és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának
  (CESR)
  jelenlegi feladatait, a vonatkozó jogszabályokban e bizottságokra tett hivatkozásokat indokolt értelemszerűen az Európai Bankfelügyeleti Hatóságra
  (EBA)
  , az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóságra
  (EIOPA)
  és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságra
  (ESMA)
  tett hivatkozásokra változtatni.

| (14a) | A komitológiai eljárásoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, különösen annak 290. és 291. cikkéhez igazítását esetről esetre kell végrehajtani, és három éven belül teljesen be kell fejezni. A pénzügyi piacokon végbement technikai fejlődés figyelembevétele és a módosított irányelvekben lefektetett követelmények pontos meghatározása érdekében az EUMSz 290. cikkével összhangban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét a Bizottságra ruházzák. |
| --- | --- |

(14a)

A komitológiai eljárásoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez, különösen annak 290. és 291. cikkéhez igazítását esetről esetre kell végrehajtani, és három éven belül teljesen be kell fejezni. A pénzügyi piacokon végbement technikai fejlődés figyelembevétele és a módosított irányelvekben lefektetett követelmények pontos meghatározása érdekében az EUMSz 290. cikkével összhangban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét a Bizottságra ruházzák.

| (14b) | Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Nagy jelentőségű területekre tekintettel ennek az időszaknak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére három hónappal meghosszabbíthatónak kell lennie. Az Európai Parlament és a Tanács tájékoztathatja a többi intézményt arról, ha nem szándékozik kifogást emelni. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fentiek szerinti korai elfogadása különösen helyénvaló olyankor, amikor határidőket kell betartani, például az alap-jogiaktusban a Bizottság számára a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása tekintetében előírt menetrend betartása érdekében. |
| --- | --- |

(14b)

Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Nagy jelentőségű területekre tekintettel ennek az időszaknak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére három hónappal meghosszabbíthatónak kell lennie. Az Európai Parlament és a Tanács tájékoztathatja a többi intézményt arról, ha nem szándékozik kifogást emelni. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok fentiek szerinti korai elfogadása különösen helyénvaló olyankor, amikor határidőket kell betartani, például az alap-jogiaktusban a Bizottság számára a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása tekintetében előírt menetrend betartása érdekében.

| (14c) | A 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéről szóló 39. nyilatkozatban a konferencia tudomásul vette a Bizottság azon szándékát, hogy a kialakult gyakorlatnak megfelelően továbbra is konzultál a tagállamok által kinevezett szakértőkkel a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetének elkészítése során. |
| --- | --- |

(14c)

A 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkéről szóló 39. nyilatkozatban a konferencia tudomásul vette a Bizottság azon szándékát, hogy a kialakult gyakorlatnak megfelelően továbbra is konzultál a tagállamok által kinevezett szakértőkkel a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetének elkészítése során.

| (15) | Az ESFS által létrehozott új felügyeleti architektúrában a nemzeti felügyeleti hatóságoknak szorosan együtt kell működniük az
  ESA-kkal
  . A vonatkozó jogszabályok módosításával célszerű biztosítani, hogy ne álljanak jogi akadályok az ESA-k létrehozásáról szóló rendeletekben szereplő ▐ információ-megosztási kötelezettségek előtt. |
| --- | --- |

(15)

Az ESFS által létrehozott új felügyeleti architektúrában a nemzeti felügyeleti hatóságoknak szorosan együtt kell működniük az
  ESA-kkal
  . A vonatkozó jogszabályok módosításával célszerű biztosítani, hogy ne álljanak jogi akadályok az ESA-k létrehozásáról szóló rendeletekben szereplő ▐ információ-megosztási kötelezettségek előtt.

| (15a) | Az illetékes hatóságok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság vagy az Európai Rendszerkockázati Testület között kicserélt bizalmas információkra a szakmai titoktartás kötelezettségnek kell kiterjednie, és ennek a hatálya alá tartoznak az illetékes hatóságok által jelenleg vagy korábban foglalkoztatott, az adott információkat átvevő személyek. |
| --- | --- |

(15a)

Az illetékes hatóságok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság vagy az Európai Rendszerkockázati Testület között kicserélt bizalmas információkra a szakmai titoktartás kötelezettségnek kell kiterjednie, és ennek a hatálya alá tartoznak az illetékes hatóságok által jelenleg vagy korábban foglalkoztatott, az adott információkat átvevő személyek.

| (16) | Az ESFS-t létrehozó rendeletek értelmében az
  ESA-k
  kapcsolatba léphetnek harmadik országok felügyeleti hatóságaival, és segítik a harmadik országbeli felügyeleti rendszerek egyenértékűségéről szóló határozatok előkészítését. A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) és a 2006/48/EK irányelvet célszerű módosítani annak érdekében, hogy az
  ESA-k
  együttműködési megállapodásokat köthessenek harmadik országokkal és információcserét is végrehajthassanak, ha az említett harmadik országok garantálni tudják a szakmai titoktartást. |
| --- | --- |

(16)

Az ESFS-t létrehozó rendeletek értelmében az
  ESA-k
  kapcsolatba léphetnek harmadik országok felügyeleti hatóságaival, és segítik a harmadik országbeli felügyeleti rendszerek egyenértékűségéről szóló határozatok előkészítését. A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) és a 2006/48/EK irányelvet célszerű módosítani annak érdekében, hogy az
  ESA-k
  együttműködési megállapodásokat köthessenek harmadik országokkal és információcserét is végrehajthassanak, ha az említett harmadik országok garantálni tudják a szakmai titoktartást.

| (17) | Az
  Európai Unióban működő
  pénzügyi
  cégek
  minden egyes kategóriáját tartalmazó, jelenleg az egyes nemzeti felügyeleti hatóságok hatáskörébe tartozó egységes jegyzék vagy nyilvántartás növeli az átláthatóságot és jobban megfelel az egységes pénzügyi piac igényeinek. Az
  ESA
  -kat meg kell bízni azzal, hogy hozzák létre, tegyék közzé és rendszeresen frissítsék az
  Európai Unió
  pénzügyi szereplőinek nyilvántartásait és jegyzékeit. Ez a feladat a nemzeti felügyeletek által kiadott hitelintézeti engedélyek jegyzékét is érinti. Érinti továbbá a 2004/39/EK irányelv szerinti befektetési vállalkozások és szabályozott piacok nyilvántartását, illetve jegyzékét. Hasonlóképpen, az
  ESMA-t
  meg kell bízni azzal, hogy az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) ▐ alapján hozza létre, tegye közzé és rendszeresen tegye naprakésszé a jóváhagyott tájékoztatók és a jóváhagyási igazolások jegyzékét. |
| --- | --- |

(17)

Az
  Európai Unióban működő
  pénzügyi
  cégek
  minden egyes kategóriáját tartalmazó, jelenleg az egyes nemzeti felügyeleti hatóságok hatáskörébe tartozó egységes jegyzék vagy nyilvántartás növeli az átláthatóságot és jobban megfelel az egységes pénzügyi piac igényeinek. Az
  ESA
  -kat meg kell bízni azzal, hogy hozzák létre, tegyék közzé és rendszeresen frissítsék az
  Európai Unió
  pénzügyi szereplőinek nyilvántartásait és jegyzékeit. Ez a feladat a nemzeti felügyeletek által kiadott hitelintézeti engedélyek jegyzékét is érinti. Érinti továbbá a 2004/39/EK irányelv szerinti befektetési vállalkozások és szabályozott piacok nyilvántartását, illetve jegyzékét. Hasonlóképpen, az
  ESMA-t
  meg kell bízni azzal, hogy az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) ▐ alapján hozza létre, tegye közzé és rendszeresen tegye naprakésszé a jóváhagyott tájékoztatók és a jóváhagyási igazolások jegyzékét.

| (18) | Azokon a területeken, ahol az
  ESA
  -k kötelesek technikai standardok tervezetét kidolgozni, ezeket az
  ESA
  -k létrehozásától számított három éven belül be kell nyújtani a Bizottságnak,
  kivéve, ha a vonatkozó jogszabály más határidőt állapít meg
  . |
| --- | --- |

(18)

Azokon a területeken, ahol az
  ESA
  -k kötelesek technikai standardok tervezetét kidolgozni, ezeket az
  ESA
  -k létrehozásától számított három éven belül be kell nyújtani a Bizottságnak,
  kivéve, ha a vonatkozó jogszabály más határidőt állapít meg
  .

| (18a) | Az ESMA-nak a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) kapcsolatos feladatai nem sértik a Központi Bankok Európai Rendszerének a fizetési rendszerek zökkenőmentes működése előmozdításával kapcsolatos – az EUMSz. 127. cikke (2) bekezdése negyedik franciabekezdése szerinti – hatáskörét. |
| --- | --- |

(18a)

Az ESMA-nak a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) kapcsolatos feladatai nem sértik a Központi Bankok Európai Rendszerének a fizetési rendszerek zökkenőmentes működése előmozdításával kapcsolatos – az EUMSz. 127. cikke (2) bekezdése negyedik franciabekezdése szerinti – hatáskörét.

| (18b) | Az ezen irányelvnek megfelelően és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) kapcsolatosan az EIOPA által kidolgozandó technikai standardok nem sértik az ilyen intézményekre vonatkozó prudenciális követelmények tekintetében a 2003/41/EK irányelvben meghatározott tagállami hatásköröket. |
| --- | --- |

(18b)

Az ezen irányelvnek megfelelően és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) kapcsolatosan az EIOPA által kidolgozandó technikai standardok nem sértik az ilyen intézményekre vonatkozó prudenciális követelmények tekintetében a 2003/41/EK irányelvben meghatározott tagállami hatásköröket.

| (18c) | Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK irányelv 13. cikke (5) bekezdésének megfelelően a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága átadhatja a tájékoztató jóváhagyását egy másik tagállam illetékes hatóságának, ez utóbbi hatóság egyetértésének feltételével. A(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az átruházási megállapodásokról általában legalább egy hónappal azok hatályba lépése előtt tájékoztatni kell a hatóságot. Tekintettel azonban a 2003/71/EK szerinti – rövidebb határidőhöz kötött – jóváhagyás-átruházásokkal kapcsolatos tapasztalatokra, a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdését erre az esetre nem helyénvaló alkalmazni. |
| --- | --- |

(18c)

Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK irányelv 13. cikke (5) bekezdésének megfelelően a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága átadhatja a tájékoztató jóváhagyását egy másik tagállam illetékes hatóságának, ez utóbbi hatóság egyetértésének feltételével. A(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az átruházási megállapodásokról általában legalább egy hónappal azok hatályba lépése előtt tájékoztatni kell a hatóságot. Tekintettel azonban a 2003/71/EK szerinti – rövidebb határidőhöz kötött – jóváhagyás-átruházásokkal kapcsolatos tapasztalatokra, a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdését erre az esetre nem helyénvaló alkalmazni.

| (18d) | Az ESA-knak a jelen szakaszban nem kell technikai standardok tervezetét kidolgozniuk azon hatályos követelmény vonatkozásában, miszerint a befektetési vállalkozások, a hitelintézetek, az ÁÉKBV-k és vagyonkezelő társaságaik üzletmenete tényleges irányítóinak jó hírnévvel rendelkező személyeknek kell lenniük, akik megfelelő szakmai tapasztalattal rendelkeznek e társaságok körültekintő és megfontolt irányítására. Tekintettel azonban e követelmények fontosságára, az ESA-knak kiemelt feladatként kell kezelniük iránymutatásaikban a legjobb gyakorlatok azonosítását, valamint a felügyeleti és prudenciális gyakorlatok összhangba hozását e legjobb gyakorlatokkal. Ugyanezt a megközelítést kell követniük az említett intézetek vezetőivel kapcsolatos prudenciális követelmények tekintetében is. |
| --- | --- |

(18d)

Az ESA-knak a jelen szakaszban nem kell technikai standardok tervezetét kidolgozniuk azon hatályos követelmény vonatkozásában, miszerint a befektetési vállalkozások, a hitelintézetek, az ÁÉKBV-k és vagyonkezelő társaságaik üzletmenete tényleges irányítóinak jó hírnévvel rendelkező személyeknek kell lenniük, akik megfelelő szakmai tapasztalattal rendelkeznek e társaságok körültekintő és megfontolt irányítására. Tekintettel azonban e követelmények fontosságára, az ESA-knak kiemelt feladatként kell kezelniük iránymutatásaikban a legjobb gyakorlatok azonosítását, valamint a felügyeleti és prudenciális gyakorlatok összhangba hozását e legjobb gyakorlatokkal. Ugyanezt a megközelítést kell követniük az említett intézetek vezetőivel kapcsolatos prudenciális követelmények tekintetében is.

| (18e) | Az ezen irányelv szerinti, belső minősítésen alapuló rendszerrel, fejlett mérési rendszerrel, a belső piaci kockázatmegközelítési modellel és a piaci kockázati módszerrel kapcsolatos technikai standardok tervezetének kidolgozásának azt a célt kell szolgálnia, hogy biztosítsa e módszerek magas színvonalát és megbízhatóságát, valamint az illetékes hatóságok általi felülvizsgálatuk egységességét. A standardoknak lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára, hogy engedélyezhessék az intézményeknek a tapasztalataikon és a specialitásukon alapuló, eltérő módszerek kidolgozását, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv követelményeinek betartásával és a technikai standardokkal kapcsolatos követelményekre figyelemmel. |
| --- | --- |

(18e)

Az ezen irányelv szerinti, belső minősítésen alapuló rendszerrel, fejlett mérési rendszerrel, a belső piaci kockázatmegközelítési modellel és a piaci kockázati módszerrel kapcsolatos technikai standardok tervezetének kidolgozásának azt a célt kell szolgálnia, hogy biztosítsa e módszerek magas színvonalát és megbízhatóságát, valamint az illetékes hatóságok általi felülvizsgálatuk egységességét. A standardoknak lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára, hogy engedélyezhessék az intézményeknek a tapasztalataikon és a specialitásukon alapuló, eltérő módszerek kidolgozását, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv követelményeinek betartásával és a technikai standardokkal kapcsolatos követelményekre figyelemmel.

| (19) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a betétesek, a befektetők és a kedvezményezettek, és ezáltal a vállalkozások és a fogyasztók védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitását
  és fenntarthatóságát, a reálgazdaság
  fenntartását,

  az államháztartás védelmét
  és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(19)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a betétesek, a befektetők és a kedvezményezettek, és ezáltal a vállalkozások és a fogyasztók védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitását
  és fenntarthatóságát, a reálgazdaság
  fenntartását,

  az államháztartás védelmét
  és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (19a) | A Bizottság 2014. január 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára az ESA-k által előterjesztett tervezetekről az ezen irányelvben előírt technikai standardok tervezete tekintetében, és ezekkel kapcsolatban javaslatokat terjeszt elő. |
| --- | --- |

(19a)

A Bizottság 2014. január 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlament és a Tanács számára az ESA-k által előterjesztett tervezetekről az ezen irányelvben előírt technikai standardok tervezete tekintetében, és ezekkel kapcsolatban javaslatokat terjeszt elő.

| (20) | A fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12), a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről ▐ szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), a ▐ 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (15), a 2003/71/EK irányelvet, a 2004/39/EK irányelvet (16), a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról ▐ szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (17) a ▐ 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (18), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (19) és az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló,
  2009. július 13-i
  2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (20) ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(20)

A fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12), a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről ▐ szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), a ▐ 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (15), a 2003/71/EK irányelvet, a 2004/39/EK irányelvet (16), a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról ▐ szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (17) a ▐ 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (18), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (19) és az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló,
  2009. július 13-i
  2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (20) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/26/EK irányelv módosításai

A 98/26/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (1) | A 6. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A (2) bekezdésben említett tagállam köteles haladéktalanul értesíteni az Európai Rendszerkockázati Testületet, a többi tagállamot és
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot
  (ESMA) |
| --- | --- |

(1)

A 6. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A (2) bekezdésben említett tagállam köteles haladéktalanul értesíteni az Európai Rendszerkockázati Testületet, a többi tagállamot és
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot
  (ESMA)

| (2) | A 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok megállapítják, hogy mely rendszerek és kapcsolódó rendszer-üzemeltetők tartoznak az irányelv hatálya alá, és erről értesítik az
  ESMA-
  t, valamint tájékoztatják a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt hatóságokról. Az
  ESMA
  ezen információkat közzéteszi a honlapján.”. |
| --- | --- |

(2)

A 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok megállapítják, hogy mely rendszerek és kapcsolódó rendszer-üzemeltetők tartoznak az irányelv hatálya alá, és erről értesítik az
  ESMA-
  t, valamint tájékoztatják a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt hatóságokról. Az
  ESMA
  ezen információkat közzéteszi a honlapján.”.

| (2a) | Az irányelv a következő 10a. cikkel egészül ki:



  „10a. cikk



  1.
     
  E rendelet alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal.




  2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.
  ”. |
| --- | --- |

(2a)

Az irányelv a következő 10a. cikkel egészül ki:

„10a. cikk

1.
     
  E rendelet alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal.

2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.
  ”.

2. cikk

A 2002/87/EK irányelv módosításai

A 2002/87/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (1) | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „
  2.
     A 10. cikkel összhangban kinevezett koordinátor tájékoztatja a csoport élén álló anyavállalatot, illetve anyavállalat hiányában azt a szabályozott vállalkozást, amely a csoport legfontosabb pénzügyi ágazatában a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkezik, hogy a csoportot pénzügyi konglomerátumként azonosították, és hogy koordinátort neveztek ki. A koordinátor tájékoztatja azokat az illetékes hatóságokat, amelyek szabályozott vállalkozásokat engedélyeztek a csoporton belül, továbbá azon tagállam illetékes hatóságait, amelyben a vegyes pénzügyi holdingtársaság székhelye található, valamint
  a(z) .../2010/EU [EBA], a .../2010/EU [EIOPA] és a .../2010/EU [ESMA]
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (22)

  40. cikkével
  létrehozott európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságát (a továbbiakban: „vegyes bizottság”).; |
| --- | --- | --- |

(1)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  2.
     A 10. cikkel összhangban kinevezett koordinátor tájékoztatja a csoport élén álló anyavállalatot, illetve anyavállalat hiányában azt a szabályozott vállalkozást, amely a csoport legfontosabb pénzügyi ágazatában a legnagyobb mérlegfőösszeggel rendelkezik, hogy a csoportot pénzügyi konglomerátumként azonosították, és hogy koordinátort neveztek ki. A koordinátor tájékoztatja azokat az illetékes hatóságokat, amelyek szabályozott vállalkozásokat engedélyeztek a csoporton belül, továbbá azon tagállam illetékes hatóságait, amelyben a vegyes pénzügyi holdingtársaság székhelye található, valamint
  a(z) .../2010/EU [EBA], a .../2010/EU [EIOPA] és a .../2010/EU [ESMA]
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (22)

  40. cikkével
  létrehozott európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságát (a továbbiakban: „vegyes bizottság”).;

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „3.   A
  JCESA
  honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja az azonosított pénzügyi konglomerátumok jegyzékét.
  Ez az információ hiperhivatkozással elérhető valamennyi európai felügyeleti hatóság honlapján.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„3.   A
  JCESA
  honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja az azonosított pénzügyi konglomerátumok jegyzékét.
  Ez az információ hiperhivatkozással elérhető valamennyi európai felügyeleti hatóság honlapján.”

| (1a) | A 9. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:










  „(ca) | részletes döntéshozatali rendszer kidolgozása, amelyet rendszeresen aktualizálni kell és legalább évente felül kell vizsgálni, amely egy strukturált korai beavatkozási mechanizmust, azonnali korrekciós intézkedéseket és csőd esetén vészhelyzeti intézkedési tervet tartalmaz.” |
| --- | --- | --- |

(1a)

A 9. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„(ca)

részletes döntéshozatali rendszer kidolgozása, amelyet rendszeresen aktualizálni kell és legalább évente felül kell vizsgálni, amely egy strukturált korai beavatkozási mechanizmust, azonnali korrekciós intézkedéseket és csőd esetén vészhelyzeti intézkedési tervet tartalmaz.”

| (1b) | A III. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

(1b)

A III. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:

| (1c) | A 3.szakasz a következő cikkel egészül ki:



  „10. cikk



  A vegyes bizottság a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 42. cikkével összhangban biztosítja a következetes, ágazaton és határokon átnyúló felügyeletet”. |
| --- | --- |

(1c)

A 3.szakasz a következő cikkel egészül ki:

„10. cikk

A vegyes bizottság a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 42. cikkével összhangban biztosítja a következetes, ágazaton és határokon átnyúló felügyeletet”.

| (1d) | A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  Egy pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozások megfelelő kiegészítő felügyeletének ellátása érdekében az érintett tagállamok illetékes hatóságai közül – a vegyes pénzügyi holdingtársaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait is beleértve – a kiegészítő felügyelet összehangolásáért és ellátásáért felelős koordinátort neveznek ki. A koordinátor kilétére vonatkozó információt közzéteszik a JCESA honlapján.” |
| --- | --- |

(1d)

A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  Egy pénzügyi konglomerátumhoz tartozó szabályozott vállalkozások megfelelő kiegészítő felügyeletének ellátása érdekében az érintett tagállamok illetékes hatóságai közül – a vegyes pénzügyi holdingtársaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait is beleértve – a kiegészítő felügyelet összehangolásáért és ellátásáért felelős koordinátort neveznek ki. A koordinátor kilétére vonatkozó információt közzéteszik a JCESA honlapján.”

| (1e) | A 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A kiegészítő felügyelet széles jogalapon történő bevezetése érdekében a koordinátornak és a többi érintett illetékes hatóságnak, valamint szükség esetén az egyéb érdekelt illetékes hatóságoknak megfelelő koordinációs megállapodásokat kell kötniük. A koordinációs megállapodások további feladatokat is megállapíthatnak a koordinátor számára, és meghatározhatják az érintett illetékes hatóságok között a 3. és 4. cikk, az 5. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk, a 12. cikk (2) bekezdése, a 16. és 18. cikk szerint létrehozandó döntéshozatali eljárásokat, valamint az egyéb illetékes hatóságokkal folytatott együttműködést.




  A JCESA a 8. cikkel, valamint a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 42. cikkében
  ,
  a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendeletben előírt eljárással összhangban irányvonalakat dolgoz ki, amelyek célja a felügyeleti eljárások konvergenciája a felügyeleti koordinációs megállapodások következetessége tekintetében, a 2006/48/EK irányelv 131. cikkének a) pontjával és a 2009/138/EK irányelv 248. cikkének (4) bekezdésével összhangban.”. |
| --- | --- |

(1e)

A 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kiegészítő felügyelet széles jogalapon történő bevezetése érdekében a koordinátornak és a többi érintett illetékes hatóságnak, valamint szükség esetén az egyéb érdekelt illetékes hatóságoknak megfelelő koordinációs megállapodásokat kell kötniük. A koordinációs megállapodások további feladatokat is megállapíthatnak a koordinátor számára, és meghatározhatják az érintett illetékes hatóságok között a 3. és 4. cikk, az 5. cikk (4) bekezdése, a 6. cikk, a 12. cikk (2) bekezdése, a 16. és 18. cikk szerint létrehozandó döntéshozatali eljárásokat, valamint az egyéb illetékes hatóságokkal folytatott együttműködést.

A JCESA a 8. cikkel, valamint a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 42. cikkében
  ,
  a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendeletben előírt eljárással összhangban irányvonalakat dolgoz ki, amelyek célja a felügyeleti eljárások konvergenciája a felügyeleti koordinációs megállapodások következetessége tekintetében, a 2006/48/EK irányelv 131. cikkének a) pontjával és a 2009/138/EK irányelv 248. cikkének (4) bekezdésével összhangban.”.

| (1f) | A 12. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Az illetékes hatóságok az ágazati szabályokban megállapított rendelkezésekkel összhangban, kicserélhetik a feladataik ellátásához szükséges információkat az alábbi hatóságokkal: a központi bankok, a Központi Bankok Európai Rendszere, az Európai Központi Bank és az Európai Rendszerkockázati Testület, a(z) .../2010/EU [ESRB] rendelet 21. cikkével összhangban.”. |
| --- | --- |

(1f)

A 12. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az illetékes hatóságok az ágazati szabályokban megállapított rendelkezésekkel összhangban, kicserélhetik a feladataik ellátásához szükséges információkat az alábbi hatóságokkal: a központi bankok, a Központi Bankok Európai Rendszere, az Európai Központi Bank és az Európai Rendszerkockázati Testület, a(z) .../2010/EU [ESRB] rendelet 21. cikkével összhangban.”.

| (1g) | A szöveg az alábbi cikkel egészül ki:



  „12a. cikk



  1.
     
  E rendelet alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek a JCESA-val.”.




  2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul a JSESA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”. |
| --- | --- |

(1g)

A szöveg az alábbi cikkel egészül ki:

„12a. cikk

1.
     
  E rendelet alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek a JCESA-val.”.

2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul a JSESA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”.

| (1h) | A 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó területeken ne legyenek olyan jogi akadályok, amelyek meggátolhatják a kiegészítő és európai felügyelet hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeket – legyenek azok szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozások – abban, hogy kicseréljék egymással a kiegészítő és európai felügyelet szempontjából lényegesnek minősülő információkat, illetve információkat cseréljenek az ezen irányelvvel összhangban, valamint az európai felügyeleti hatóságokkal a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban, szükség esetén a JCESA révén.” |
| --- | --- |

(1h)

A 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó területeken ne legyenek olyan jogi akadályok, amelyek meggátolhatják a kiegészítő és európai felügyelet hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeket – legyenek azok szabályozott vagy nem szabályozott vállalkozások – abban, hogy kicseréljék egymással a kiegészítő és európai felügyelet szempontjából lényegesnek minősülő információkat, illetve információkat cseréljenek az ezen irányelvvel összhangban, valamint az európai felügyeleti hatóságokkal a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban, szükség esetén a JCESA révén.”

| (1i) | A 16. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A 17. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a JCESA és a tagállamok határozhatnak arról, milyen intézkedéseket hozhatnak az illetékes hatóságok a vegyes pénzügyi holdingtársaságok ellenőrzésével kapcsolatosan.” A JCESA a 8. cikkel, valamint a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 42. cikkében eljárással összhangban irányvonalakat dolgozhat ki a vegyes pénzügyi holdingtársaságokkal kapcsolatos intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(1i)

A 16. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 17. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a JCESA és a tagállamok határozhatnak arról, milyen intézkedéseket hozhatnak az illetékes hatóságok a vegyes pénzügyi holdingtársaságok ellenőrzésével kapcsolatosan.” A JCESA a 8. cikkel, valamint a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 42. cikkében eljárással összhangban irányvonalakat dolgozhat ki a vegyes pénzügyi holdingtársaságokkal kapcsolatos intézkedések tekintetében.

| (2) | A 18. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ágazati szabályok sérelme nélkül,
  ahol
  az 5. cikk (3) bekezdése
  alkalmazandó
  , az olyan szabályozott vállalkozások ellenőrzése során, ahol az anyavállalat székhelye
  harmadik országban
  található, az illetékes hatóságok meggyőződnek arról, hogy az említett vállalkozásokat olyan felügyelet hatálya alá vonta-e
  ezen
  harmadik országbeli illetékes hatóság, amely egyenértékű az 5. cikk (2) bekezdésében említett szabályozott vállalkozások kiegészítő felügyeletére vonatkozó rendelkezésekben előírt felügyelettel. Az ellenőrzést az anyavállalat, illetve
  az Unióban
  engedélyezett vállalkozás megbízása alapján, vagy saját kezdeményezésére azon illetékes hatóság végzi el, amely a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelmények alkalmazása esetén megbízást kapna koordinátori feladatok ellátására.
  Az említett illetékes hatóság konzultációt folytat az egyéb érintett illetékes hatóságokkal, és figyelembe vesz ▐ minden
  alkalmazandó, a JCESA által a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 8. és 42. cikkével
  összhangban készített iránymutatást. E célból az illetékes hatóság döntéshozatala előtt konzultációt folytat a JCESA-val.” |
| --- | --- |

(2)

A 18. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az ágazati szabályok sérelme nélkül,
  ahol
  az 5. cikk (3) bekezdése
  alkalmazandó
  , az olyan szabályozott vállalkozások ellenőrzése során, ahol az anyavállalat székhelye
  harmadik országban
  található, az illetékes hatóságok meggyőződnek arról, hogy az említett vállalkozásokat olyan felügyelet hatálya alá vonta-e
  ezen
  harmadik országbeli illetékes hatóság, amely egyenértékű az 5. cikk (2) bekezdésében említett szabályozott vállalkozások kiegészítő felügyeletére vonatkozó rendelkezésekben előírt felügyelettel. Az ellenőrzést az anyavállalat, illetve
  az Unióban
  engedélyezett vállalkozás megbízása alapján, vagy saját kezdeményezésére azon illetékes hatóság végzi el, amely a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelmények alkalmazása esetén megbízást kapna koordinátori feladatok ellátására.

Az említett illetékes hatóság konzultációt folytat az egyéb érintett illetékes hatóságokkal, és figyelembe vesz ▐ minden
  alkalmazandó, a JCESA által a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 8. és 42. cikkével
  összhangban készített iránymutatást. E célból az illetékes hatóság döntéshozatala előtt konzultációt folytat a JCESA-val.”

| (2a) | A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „1a.
     
  Amennyiben egy illetékes hatóság egy másik érintett illetékes hatóság véleményével ellentétben úgy határoz, hogy egy harmadik ország egyenértékű felügyelettel rendelkezik, az utóbbi az ügyet a JCESA tudomására hozhatja, amely a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA],és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 11. cikkével összhangban felléphet.” |
| --- | --- |

(2a)

A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„1a.
     
  Amennyiben egy illetékes hatóság egy másik érintett illetékes hatóság véleményével ellentétben úgy határoz, hogy egy harmadik ország egyenértékű felügyelettel rendelkezik, az utóbbi az ügyet a JCESA tudomására hozhatja, amely a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA],és a(z) .../2010/ EU [ESMA] rendelet 11. cikkével összhangban felléphet.”

| „2b. | A 19. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  Az EUMSz Szerződés 218. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság – a JCESA az európai bankbizottság, az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság, valamint a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó bizottság segítségével – megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és a kialakult helyzetet.”. |
| --- | --- |

„2b.

A 19. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  Az EUMSz Szerződés 218. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság – a JCESA az európai bankbizottság, az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság, valamint a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó bizottság segítségével – megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és a kialakult helyzetet.”.

| (3) | A 20. cikk előtti III. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

(3)

A 20. cikk előtti III. fejezet címének helyébe a következő szöveg lép:

| (4) | A 20. cikk (1) bekezdésének
  első albekezdése helyébe a következő szöveg lép
  :


  „1.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 21., 21a. és 21.b cikkel összhangban elvégzi az irányelvben az alábbi területeken szükséges technikai kiigazításokat:










  a) | a 2. cikkben említett meghatározások egyértelműbbé tétele az irányelv alkalmazása során a pénzpiacokon bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- | --- |

(4)

A 20. cikk (1) bekezdésének
  első albekezdése helyébe a következő szöveg lép
  :

„1.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 21., 21a. és 21.b cikkel összhangban elvégzi az irányelvben az alábbi területeken szükséges technikai kiigazításokat:

a)

a 2. cikkben említett meghatározások egyértelműbbé tétele az irányelv alkalmazása során a pénzpiacokon bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében;

| b) | a 2. cikkben említett meghatározások egyértelműbbé tétele az Unió területén az irányelv következetes harmonizációja és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikkben említett meghatározások egyértelműbbé tétele az Unió területén az irányelv következetes harmonizációja és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;

| c) | a terminológia egységesítése és a meghatározások átalakítása a szabályozott vállalkozásokra és az azokkal kapcsolatos ügyekre vonatkozó további Uniós jogszabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

a terminológia egységesítése és a meghatározások átalakítása a szabályozott vállalkozásokra és az azokkal kapcsolatos ügyekre vonatkozó további Uniós jogszabályokkal összhangban;

| d) | az I. mellékletben ismertetett számítási módszerek pontosabb meghatározása a pénzpiaci fejlemények és a prudenciális működési technikák figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

d)

az I. mellékletben ismertetett számítási módszerek pontosabb meghatározása a pénzpiaci fejlemények és a prudenciális működési technikák figyelembevétele érdekében;

| e) | a 7. és a 8. cikknek, valamint a II. mellékletnek megfelelően bevezetett rendelkezések összehangolása az Unió területén a rendelkezések következetes harmonizációja és egységes alkalmazásának ösztönzése érdekében.” |
| --- | --- |

e)

a 7. és a 8. cikknek, valamint a II. mellékletnek megfelelően bevezetett rendelkezések összehangolása az Unió területén a rendelkezések következetes harmonizációja és egységes alkalmazásának ösztönzése érdekében.”

| (5) | A 21. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 20. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább hat hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 24b. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.” |
| --- | --- | --- |

(5)

A 21. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 20. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább hat hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 24b. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.”

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „2a.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  2b.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 21a. és 21b. cikkben lefektetett feltételektől függ.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„2a.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

2b.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 21a. és 21b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”

| c) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| d) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  A JCESA általános iránymutatásokat adhat arról, hogy a harmadik országok illetékes hatóságai által alkalmazott kiegészítő felügyeleti rendelkezések alkalmasak-e a kiegészítő felügyelet ezen irányelvben előírt céljainak megvalósítására olyan szabályozott vállalkozások esetében, amelyeknél a pénzügyi konglomerátum élén álló szervezet székhelye nem az Unió területén található. A JCESA gondoskodik az ilyen iránymutatások rendszeres felülvizsgálatáról, és figyelembe veszi az illetékes hatóságok által végzett, kiegészítő felügyeleti tevékenységben bekövetkező változásokat.”. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  A JCESA általános iránymutatásokat adhat arról, hogy a harmadik országok illetékes hatóságai által alkalmazott kiegészítő felügyeleti rendelkezések alkalmasak-e a kiegészítő felügyelet ezen irányelvben előírt céljainak megvalósítására olyan szabályozott vállalkozások esetében, amelyeknél a pénzügyi konglomerátum élén álló szervezet székhelye nem az Unió területén található. A JCESA gondoskodik az ilyen iránymutatások rendszeres felülvizsgálatáról, és figyelembe veszi az illetékes hatóságok által végzett, kiegészítő felügyeleti tevékenységben bekövetkező változásokat.”.

| e) | Az
  (5) bekezdést
  el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

Az
  (5) bekezdést
  el kell hagyni.

| (6) | A szöveg a következő
  cikkekkel
  egészül ki:

  „21a. cikk


  Felhatalmazás visszavonása



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 20. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást.




  2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  21b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  2.
     
  Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett dátumon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.



  21c. cikk


  Technikai standardok

  1.   Az irányelv
  következetes harmonizációja
  és egységes alkalmazása érdekében az európai felügyeleti hatóságok
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  rendelet 42. cikkével összhangban
  kidolgozhatnak
  :






  a) | szabályozási standardok tervezete
  a 2. cikk (11) bekezdésére
  tekintettel,
  az irányelvvel összefüggésben a 78/660/EGK tanácsi irányelv (23) 17. cikke alkalmazásának
  pontosítása
  céljából; |
| --- | --- | --- |

(6)

A szöveg a következő
  cikkekkel
  egészül ki:

„21a. cikk

Felhatalmazás visszavonása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 20. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást.

2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

21b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

2.
     
  Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett dátumon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

21c. cikk

Technikai standardok

1.   Az irányelv
  következetes harmonizációja
  és egységes alkalmazása érdekében az európai felügyeleti hatóságok
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  rendelet 42. cikkével összhangban
  kidolgozhatnak
  :

a)

szabályozási standardok tervezete
  a 2. cikk (11) bekezdésére
  tekintettel,
  az irányelvvel összefüggésben a 78/660/EGK tanácsi irányelv (23) 17. cikke alkalmazásának
  pontosítása
  céljából;

| b) | szabályozási standardok tervezete
  a 2. cikk (17) bekezdésére
  tekintettel,
  az érintett illetékes hatóságok meghatározására szolgáló eljárások
  létrehozása vagy kritériumok pontosítása
  céljából; |
| --- | --- |

b)

szabályozási standardok tervezete
  a 2. cikk (17) bekezdésére
  tekintettel,
  az érintett illetékes hatóságok meghatározására szolgáló eljárások
  létrehozása vagy kritériumok pontosítása
  céljából;

| c) | szabályozási standardok tervezete
  a 3. cikk (5) bekezdésére
  tekintettel,
  a pénzügyi konglomerátum azonosítására szolgáló alternatív paraméterek
  pontosítása
  céljából |
| --- | --- |

c)

szabályozási standardok tervezete
  a 3. cikk (5) bekezdésére
  tekintettel,
  a pénzügyi konglomerátum azonosítására szolgáló alternatív paraméterek
  pontosítása
  céljából

| d) | szabályozási standardok tervezete
  a 6. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel,
  a 6. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az I. melléklet II. részében felsorolt számítási módszerek
  egységes alkalmazásának biztosítása
  céljából; |
| --- | --- |

d)

szabályozási standardok tervezete
  a 6. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel,
  a 6. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az I. melléklet II. részében felsorolt számítási módszerek
  egységes alkalmazásának biztosítása
  céljából;

| e) | szabályozási standardok tervezete
  a 7. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel, az eljárások
  egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a nevezett cikk
  második albekezdésében említett felügyelettel összefüggésben az egyes elemeknek a »kockázati koncentráció« fogalmába való besorolása céljából; |
| --- | --- |

e)

szabályozási standardok tervezete
  a 7. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel, az eljárások
  egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a nevezett cikk
  második albekezdésében említett felügyelettel összefüggésben az egyes elemeknek a »kockázati koncentráció« fogalmába való besorolása céljából;

| f) | szabályozási standardok tervezete
  a 8. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel, az eljárások
  egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a nevezett cikk
  harmadik albekezdésében említett felügyelettel összefüggésben az egyes elemeknek a »csoporton belüli ügylet« fogalmába való besorolása céljából; |
| --- | --- |

f)

szabályozási standardok tervezete
  a 8. cikk (2) bekezdésére
  tekintettel, az eljárások
  egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  a nevezett cikk
  harmadik albekezdésében említett felügyelettel összefüggésben az egyes elemeknek a »csoporton belüli ügylet« fogalmába való besorolása céljából;

2.   
  Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett szabályozási standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7-7d. cikkeiben megállapított eljárással összhangban a Bizottságra ruházzák. Az (1) bekezdés d), e) és f) pontjában említett szabályozási standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”

3. cikk

A 2003/6/EK irányelv módosításai

A 2003/6/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1) | A 1. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a 5. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.




  „5
     
  »Elfogadott piaci gyakorlatok«: olyan gyakorlatok, amelyeket egy vagy több pénzügyi piacon ésszerűen elvárnak, és amelyeket az illetékes hatóság a Bizottság által a 17., 17a. és a 17b. cikkben lefektetett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos eljárásnak megfelelően elfogadott standardokkal összhangban elfogad.”




  A .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság [ESMA] végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki annak érdekében, hogy biztosítsa az elfogadott piaci gyakorlatokkal kapcsolatban a Bizottság által az első és harmadik albekezdésekkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló aktusok egységes végrehajtási feltételeit.


  A második albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

A 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 5. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.

„5
     
  »Elfogadott piaci gyakorlatok«: olyan gyakorlatok, amelyeket egy vagy több pénzügyi piacon ésszerűen elvárnak, és amelyeket az illetékes hatóság a Bizottság által a 17., 17a. és a 17b. cikkben lefektetett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos eljárásnak megfelelően elfogadott standardokkal összhangban elfogad.”

A .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság [ESMA] végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki annak érdekében, hogy biztosítsa az elfogadott piaci gyakorlatokkal kapcsolatban a Bizottság által az első és harmadik albekezdésekkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló aktusok egységes végrehajtási feltételeit.

A második albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”

| b) | a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „A pénzügyi piacok alakulásának figyelembevétele és ezen irányelv Unión belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el e cikk 1., 2. és 3. pontjára vonatkozóan. Ezeket az intézkedéseket a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A pénzügyi piacok alakulásának figyelembevétele és ezen irányelv Unión belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el e cikk 1., 2. és 3. pontjára vonatkozóan. Ezeket az intézkedéseket a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| (-1a) | A 6. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (10) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Ezeket az intézkedéseket [...] a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- | --- |

(-1a)

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (10) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezeket az intézkedéseket [...] a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „10a.
     
  A (10) bekezdés első albekezdésének hatodik francia bekezdésével összhangban a Bizottság által elfogadott kötelező jogi erejű uniós jogszabályok következetes harmonizációjának és egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA technikai végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki.




  Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatásköreit a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„10a.
     
  A (10) bekezdés első albekezdésének hatodik francia bekezdésével összhangban a Bizottság által elfogadott kötelező jogi erejű uniós jogszabályok következetes harmonizációjának és egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA technikai végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki.

Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatásköreit a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”

| (-1b) | Az 8. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább, és helyébe az alábbi szöveg lép:




  „1.
     
  Az ebben az irányelvben meghatározott tilalmak nem alkalmazhatók a részvény-visszavásárlási programok keretében bonyolított, saját részvényekre vonatkozó ügyletekre, sem a pénzügyi eszközök stabilizálására, feltéve, hogy az ilyen ügyleteket végrehajtási intézkedésekkel összhangban hajtják végre. Ezeket az intézkedéseket a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- | --- |

(-1b)

Az 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább, és helyébe az alábbi szöveg lép:

„1.
     
  Az ebben az irányelvben meghatározott tilalmak nem alkalmazhatók a részvény-visszavásárlási programok keretében bonyolított, saját részvényekre vonatkozó ügyletekre, sem a pénzügyi eszközök stabilizálására, feltéve, hogy az ilyen ügyleteket végrehajtási intézkedésekkel összhangban hajtják végre. Ezeket az intézkedéseket a 17., 17a., és 17b. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „1a.
     
  A (1) bekezdéssel összhangban a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló aktusok egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA technikai végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki.




  Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„1a.
     
  A (1) bekezdéssel összhangban a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló aktusok egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA technikai végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki.

Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”

| (-1c) | A 14. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A tagállamok minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az ESMA rendelkezésére az (1) és (2) bekezdéssel összhangban szükséges valamennyi adminisztratív intézkedésről és szankciókról.




  Ezzel egyidejűleg az illetékes hatóság jelentést tesz az ESMA számára az első albekezdéssel összhangban nyilvánosságra hozott valamennyi szankcióról. Ha a nyilvánosságra hozott szankció a 2004/39/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozással kapcsolatos, akkor az ESMA a nyilvánosságra hozott szankcióra hivatkozást tesz a befektetési vállalkozásoknak a 2004/39/EK irányelvvel létrehozott nyilvántartásában.”. |
| --- | --- |

(-1c)

A 14. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A tagállamok minden évben összesítő tájékoztatást bocsátanak az ESMA rendelkezésére az (1) és (2) bekezdéssel összhangban szükséges valamennyi adminisztratív intézkedésről és szankciókról.

Ezzel egyidejűleg az illetékes hatóság jelentést tesz az ESMA számára az első albekezdéssel összhangban nyilvánosságra hozott valamennyi szankcióról. Ha a nyilvánosságra hozott szankció a 2004/39/EK irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozással kapcsolatos, akkor az ESMA a nyilvánosságra hozott szankcióra hivatkozást tesz a befektetési vállalkozásoknak a 2004/39/EK irányelvvel létrehozott nyilvántartásában.”.

| (-1d) | A rendelet szövege kiegészül a következő cikkel:



  „15a. cikk



  1.
     
  Ezen irányelv alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek az ESMA-val.




  2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”. |
| --- | --- |

(-1d)

A rendelet szövege kiegészül a következő cikkel:

„15a. cikk

1.
     
  Ezen irányelv alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban együttműködnek az ESMA-val.

2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel összhangban haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”.

| (1) | A 16. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | A
  (2) bekezdés
  negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az EUMSz. 258.
  cikke rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, az az illetékes hatóság, amelynek az információkérése alapján nem járnak el ésszerű időn belül, vagy amelynek az információkérését elutasítják, ezt ésszerű határidőn belül bejelentheti az
  ESMA
  -nak.
  Ebben az esetben az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 11. cikkének
  megfelelően járhat el,
  a második albekezdésben az információk átadására előírt megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, valamint az ESMA a nevezett rendelet 9. cikkével összhangban történő fellépése lehetőségének sérelme nélkül.”; |
| --- | --- | --- |

(1)

A 16. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

A
  (2) bekezdés
  negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az EUMSz. 258.
  cikke rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, az az illetékes hatóság, amelynek az információkérése alapján nem járnak el ésszerű időn belül, vagy amelynek az információkérését elutasítják, ezt ésszerű határidőn belül bejelentheti az
  ESMA
  -nak.
  Ebben az esetben az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 11. cikkének
  megfelelően járhat el,
  a második albekezdésben az információk átadására előírt megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, valamint az ESMA a nevezett rendelet 9. cikkével összhangban történő fellépése lehetőségének sérelme nélkül.”;

| b) | a
  (4) bekezdés
  ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az
  EUMSz. 258. cikke rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, az az illetékes hatóság, amelynek a vizsgálat indítására vonatkozó kérelme alapján, vagy az annak engedélyezésére vonatkozó kérelme alapján, hogy tisztviselői elkísérhessék a másik tagállam illetékes hatóságának tisztviselőit, nem járnak el ésszerű időn belül, vagy amelynek a kérelmét elutasítják, az intézkedés megtagadását vagy elmaradását ésszerű határidőn belül bejelentheti az
  ESMA
  -nak.
  Ebben az esetben az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 11. cikkének megfelelően járhat el, a 16. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésében az információk átadására előírt megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, valamint az ESMA a nevezett rendelet 9. cikkével összhangban történő fellépése lehetőségének sérelme nélkül.”; |
| --- | --- |

b)

a
  (4) bekezdés
  ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az
  EUMSz. 258. cikke rendelkezéseinek
  sérelme nélkül, az az illetékes hatóság, amelynek a vizsgálat indítására vonatkozó kérelme alapján, vagy az annak engedélyezésére vonatkozó kérelme alapján, hogy tisztviselői elkísérhessék a másik tagállam illetékes hatóságának tisztviselőit, nem járnak el ésszerű időn belül, vagy amelynek a kérelmét elutasítják, az intézkedés megtagadását vagy elmaradását ésszerű határidőn belül bejelentheti az
  ESMA
  -nak.
  Ebben az esetben az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 11. cikkének megfelelően járhat el, a 16. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésében az információk átadására előírt megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, valamint az ESMA a nevezett rendelet 9. cikkével összhangban történő fellépése lehetőségének sérelme nélkül.”;

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „
  5.
     A (2) és a (4) bekezdés egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA
  technikai
  végrehajtási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az e cikkben foglaltak szerint az információcserével és határokon átnyúló vizsgálatokkal kapcsolatos eljárások és formai követelmények tekintetében
  .
  Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  5.
     A (2) és a (4) bekezdés egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA
  technikai
  végrehajtási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az e cikkben foglaltak szerint az információcserével és határokon átnyúló vizsgálatokkal kapcsolatos eljárások és formai követelmények tekintetében
  .

Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .”

| (1a) | A 17. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „2a.
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 1. cikkben, a 6. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 16. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács a 17a. cikk szerint nem vonja vissza a hatáskörök átruházását, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik
  ”.
  ; |
| --- | --- | --- |

(1a)

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2a.
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 1. cikkben, a 6. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 16. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács a 17a. cikk szerint nem vonja vissza a hatáskörök átruházását, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik
  ”.
  ;

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „2aa.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  „2ab.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 17a. és 17b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„2aa.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

„2ab.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 17a. és 17b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”;

| c) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| (1b) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „17a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikkben, a 6. cikk(10) bekezdésében, a 8. cikkben, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 16. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást.




  2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  17b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  2.
     
  Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett dátumon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmények megindokolják a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”. |
| --- | --- |

(1b)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„17a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikkben, a 6. cikk(10) bekezdésében, a 8. cikkben, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 16. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást.

2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

17b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

2.
     
  Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett dátumon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmények megindokolják a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”.

4. cikk

A 2003/41/EK irányelv módosításai

A 2003/41/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1) | A 9. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | az intézmény engedéllyel rendelkezik, vagy azt az illetékes felügyeleti hatóság a nemzeti nyilvántartásba bejegyezte; a 20. cikkben említett határokon átnyúló tevékenységek esetén a nyilvántartásban jelezni kell, hogy mely tagállamokban működik az intézmény; ezt az információt közölni kell az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatósággal (EIOPA), amely azt honlapján közzéteszi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(-1)

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az intézmény engedéllyel rendelkezik, vagy azt az illetékes felügyeleti hatóság a nemzeti nyilvántartásba bejegyezte; a 20. cikkben említett határokon átnyúló tevékenységek esetén a nyilvántartásban jelezni kell, hogy mely tagállamokban működik az intézmény; ezt az információt közölni kell az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatósággal (EIOPA), amely azt honlapján közzéteszi;”;

| b) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „5.
     
  A 20. cikkben említett határokon átnyúló tevékenység esetén az intézmény működésének feltételeit a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak előzetesen jóvá kell hagyniuk.
  Az ilyen engedély kiadásakor a tagállamok azonnal tájékoztatják az EIOPA-t.”. |
| --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.
     
  A 20. cikkben említett határokon átnyúló tevékenység esetén az intézmény működésének feltételeit a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságainak előzetesen jóvá kell hagyniuk.
  Az ilyen engedély kiadásakor a tagállamok azonnal tájékoztatják az EIOPA-t.”.

| (1) | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább; |
| --- | --- | --- |

(1)

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

A meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább;

| b) | A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „2.   
  A .../2010/EU rendelettel létrehozott EIOPA végrehajtási
  standardokat dolgozhat ki
  az (1) bekezdés c), valamint i)-vi) pontjaiban felsorolt dokumentumokra vonatkozó
  formanyomtatványok és nyomtatványminták
  tekintetében
  .
  Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„2.   
  A .../2010/EU rendelettel létrehozott EIOPA végrehajtási
  standardokat dolgozhat ki
  az (1) bekezdés c), valamint i)-vi) pontjaiban felsorolt dokumentumokra vonatkozó
  formanyomtatványok és nyomtatványminták
  tekintetében
  .

Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .”

| (1a) | A 14. cikk (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Bármilyen, az intézmény tevékenységének betiltására vonatkozó határozatnak részletes indokolást kell tartalmaznia, és az érintett intézményt értesíteni kell. Az EIOPA-t ugyancsak értesíteni kell.
  ”. |
| --- | --- |

(1a)

A 14. cikk (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Bármilyen, az intézmény tevékenységének betiltására vonatkozó határozatnak részletes indokolást kell tartalmaznia, és az érintett intézményt értesíteni kell. Az EIOPA-t ugyancsak értesíteni kell.
  ”.

| (1b) | A 15. cikk (6) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A biztosítástechnikai tartalékok kiszámítására vonatkozó szabályok további, különösen a kamatlábak és más, a biztosítástechnikai tartalékok szintjét befolyásoló feltevések terén esetleg indokolttá váló harmonizációja érdekében a Bizottság az EUOPA tanácsadására támaszkodva kétévente vagy valamely tagállam kérelmére jelentést ad ki a határokon átnyúló tevékenységek alakulására vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(1b)

A 15. cikk (6) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A biztosítástechnikai tartalékok kiszámítására vonatkozó szabályok további, különösen a kamatlábak és más, a biztosítástechnikai tartalékok szintjét befolyásoló feltevések terén esetleg indokolttá váló harmonizációja érdekében a Bizottság az EUOPA tanácsadására támaszkodva kétévente vagy valamely tagállam kérelmére jelentést ad ki a határokon átnyúló tevékenységek alakulására vonatkozóan.”

| (2) | A 20. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:


  „
  11.   ▐ A tagállamok
  közlik az EIOPA-val
  azokat a prudenciális jellegű, foglalkoztatóinyugdíj-rendszerekkel kapcsolatos lényeges
  nemzeti
  rendelkezéseiket, amelyeket nem fed le az (1) bekezdésben a nemzeti szociális és munkajogra tett hivatkozás. ▐


  A tagállamok rendszeresen, de legalább kétévente naprakésszé teszik ezeket az információkat, melyeket az EIOPA a honlapján közzétesz.




  Az e bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EIOPA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki arról, hogy a szóban forgó információknak az EIOPA részére történő továbbításakor és azok naprakésszé tételekor a tagállamoknak mely eljárásokat kell alkalmazniuk, illetve mely formanyomtatványokat és mintadokumentumokat kell használniuk. A Hatóság az említett végrehajtási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.


  A
  harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU
  [EIOPA] rendelet
  7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .” |
| --- | --- |

(2)

A 20. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„
  11.   ▐ A tagállamok
  közlik az EIOPA-val
  azokat a prudenciális jellegű, foglalkoztatóinyugdíj-rendszerekkel kapcsolatos lényeges
  nemzeti
  rendelkezéseiket, amelyeket nem fed le az (1) bekezdésben a nemzeti szociális és munkajogra tett hivatkozás. ▐

A tagállamok rendszeresen, de legalább kétévente naprakésszé teszik ezeket az információkat, melyeket az EIOPA a honlapján közzétesz.

Az e bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EIOPA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki arról, hogy a szóban forgó információknak az EIOPA részére történő továbbításakor és azok naprakésszé tételekor a tagállamoknak mely eljárásokat kell alkalmazniuk, illetve mely formanyomtatványokat és mintadokumentumokat kell használniuk. A Hatóság az említett végrehajtási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A
  harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU
  [EIOPA] rendelet
  7e. cikkével
  összhangban a Bizottságra
  ruházzák
  .”

| (2a) | A 21. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

(2a)

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „2a.
     
  Ezen irányelv alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel összhangban együttműködnek az ESMA-val.




  Az illetékes hatóságok haladéktalanul az EIOPA rendelkezésére bocsátják az ezen irányelvvel és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges valamennyi információt, a nevezett rendelet 20. cikkének megfelelően.”. |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„2a.
     
  Ezen irányelv alkalmazása érdekében az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel összhangban együttműködnek az ESMA-val.

Az illetékes hatóságok haladéktalanul az EIOPA rendelkezésére bocsátják az ezen irányelvvel és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges valamennyi információt, a nevezett rendelet 20. cikkének megfelelően.”.

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  Valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottságot és az EIOPA-t minden lényeges nehézségről, amely ezen irányelv alkalmazásából ered.




  A Bizottság, az EIOPA és az érintett tagállamok illetékes hatóságai a lehető leggyorsabban megvizsgálják ezeket a nehézségeket annak érdekében, hogy megfelelő megoldást találjanak.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  Valamennyi tagállam tájékoztatja a Bizottságot és az EIOPA-t minden lényeges nehézségről, amely ezen irányelv alkalmazásából ered.

A Bizottság, az EIOPA és az érintett tagállamok illetékes hatóságai a lehető leggyorsabban megvizsgálják ezeket a nehézségeket annak érdekében, hogy megfelelő megoldást találjanak.”

5. cikk

A 2003/71/EK irányelv módosításai

A 2003/71/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1) | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „3a.
     
  Ezen irányelv következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (ESMA) szabályozási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdés a), d) és e) pontjaira, valamint a (2) bekezdés a), b), e), f), g) és h) pontjaira vonatkozó mentességek pontosítása céljából.




  Az első albekezdésben említett szabályozási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7a-7d. cikkeivel összhangban a Bizottságra ruházzák.” |
| --- | --- |

(-1)

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3a.
     
  Ezen irányelv következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (ESMA) szabályozási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdés a), d) és e) pontjaira, valamint a (2) bekezdés a), b), e), f), g) és h) pontjaira vonatkozó mentességek pontosítása céljából.

Az első albekezdésben említett szabályozási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7a-7d. cikkeivel összhangban a Bizottságra ruházzák.”

| (-1a) | A 5. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:


  „Az ESMA ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki, gondoskodva a Bizottság által az (5) bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásáról az összefoglaló elkészítéséhez használandó egységes mintadokumentummal kapcsolatban, és lehetővé téve hogy a befektetők összehasonlíthassák az érintett értékpapírokat egyéb megfelelő termékekkel.


  Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.” |
| --- | --- |

(-1a)

A 5. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Az ESMA ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki, gondoskodva a Bizottság által az (5) bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásáról az összefoglaló elkészítéséhez használandó egységes mintadokumentummal kapcsolatban, és lehetővé téve hogy a befektetők összehasonlíthassák az érintett értékpapírokat egyéb megfelelő termékekkel.

Az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”

| (-1b) | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „3a.
     
  Az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki a Bizottság által az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében.




  Az első albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

(-1b)

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3a.
     
  Az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki a Bizottság által az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében.

Az első albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”.

| (1) | A 8. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „5.   
  Az ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét
  dolgozhatja ki
  a Bizottság által az (4) bekezdéssel összhangban elfogadott,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása
  céljából. A Hatóság az említett technikai standardokat 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

(1)

A 8. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„5.   
  Az ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét
  dolgozhatja ki
  a Bizottság által az (4) bekezdéssel összhangban elfogadott,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása
  céljából. A Hatóság az említett technikai standardokat 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”.

| (2) | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az illetékes hatóság a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy értesítésével egyidejűleg
  az ESMA-t is
  értesíti a tájékoztató
  és kiegészítése
  jóváhagyásáról.
  Az illetékes hatóságok az értesítéssel együtt megküldik az ESMA részére az említett tájékoztató és kiegészítése egy példányát is.”. |
| --- | --- | --- |

(2)

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az illetékes hatóság a kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy értesítésével egyidejűleg
  az ESMA-t is
  értesíti a tájékoztató
  és kiegészítése
  jóváhagyásáról.
  Az illetékes hatóságok az értesítéssel együtt megküldik az ESMA részére az említett tájékoztató és kiegészítése egy példányát is.”.

| b) | A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „5.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága átadhatja a tájékoztató jóváhagyását egy másik tagállam illetékes hatóságának,
  az ESMA
  előzetes értesítésének és az illetékes hatóság egyetértésének a feltételével. Az ilyen átadásról a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott határozat napjától számított 3 munkanapon belül értesíteni kell a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt. A (2) bekezdésben említett határidőt e naptól kezdve kell számítani.”
  A(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó a tájékoztató jóváhagyásának az e bekezdéssel összhangban történő átadására.




  Ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében, valamint a felügyeletek közötti, illetve az ESMA-val való kommunikáció megkönnyítése érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben előírt értesítéshez felhasználandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások megállapítása céljából.




  A második albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

b)

A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága átadhatja a tájékoztató jóváhagyását egy másik tagállam illetékes hatóságának,
  az ESMA
  előzetes értesítésének és az illetékes hatóság egyetértésének a feltételével. Az ilyen átadásról a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott határozat napjától számított 3 munkanapon belül értesíteni kell a kibocsátót, az ajánlattevőt vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személyt. A (2) bekezdésben említett határidőt e naptól kezdve kell számítani.”
  A(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó a tájékoztató jóváhagyásának az e bekezdéssel összhangban történő átadására.

Ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében, valamint a felügyeletek közötti, illetve az ESMA-val való kommunikáció megkönnyítése érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben előírt értesítéshez felhasználandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások megállapítása céljából.

A második albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”.

| (3) | A 14. cikk
  a következőképpen módosul:









  a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A tájékoztatót a jóváhagyást követően közvetlenül a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál és kell elhelyezni, az illetékes hatóság közreműködésével az ESMA számára hozzáférhetővé kell tenni, és az ajánlattevőnek vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személynek a lehető leggyorsabban, de mindenesetre ésszerű időben és legkésőbb a nyilvános kibocsátás vagy az érintett értékpapírok bevezetésének megkezdése előtt azt a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátania. Ezenkívül a szabályozott piaci kereskedésbe még be nem vezetett részvényosztály elsődleges nyilvános kibocsátása esetén az első alkalommal történő piaci bevezetéskor a tájékoztatót legalább 6 munkanappal az ajánlat lejárta előtt rendelkezésre kell bocsátani.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 14. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A tájékoztatót a jóváhagyást követően közvetlenül a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál és kell elhelyezni, az illetékes hatóság közreműködésével az ESMA számára hozzáférhetővé kell tenni, és az ajánlattevőnek vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személynek a lehető leggyorsabban, de mindenesetre ésszerű időben és legkésőbb a nyilvános kibocsátás vagy az érintett értékpapírok bevezetésének megkezdése előtt azt a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátania. Ezenkívül a szabályozott piaci kereskedésbe még be nem vezetett részvényosztály elsődleges nyilvános kibocsátása esetén az első alkalommal történő piaci bevezetéskor a tájékoztatót legalább 6 munkanappal az ajánlat lejárta előtt rendelkezésre kell bocsátani.”;

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(4a)   „Az
  ESMA
  saját weboldalán közzéteszi a 13. cikkel összhangban jóváhagyott tájékoztatók listáját, beleértve adott esetben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága, a kibocsátó vagy a szabályozott piac weboldalán közzétett tájékoztatóra mutató hiperlinket. A közzétett listát naprakész állapotban kell tartani és
  minden elemét
  legalább 12 hónapig fent kell hagyni a weboldalon.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   „Az
  ESMA
  saját weboldalán közzéteszi a 13. cikkel összhangban jóváhagyott tájékoztatók listáját, beleértve adott esetben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága, a kibocsátó vagy a szabályozott piac weboldalán közzétett tájékoztatóra mutató hiperlinket. A közzétett listát naprakész állapotban kell tartani és
  minden elemét
  legalább 12 hónapig fent kell hagyni a weboldalon.”

| (4) | A 16. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „3.   
  A következetes végrehajtásnak és az e cikkben megállapított követelmények pontosításának biztosítása
  és a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében
  az ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  azon helyzetek pontosítására, amelyekben a tájékoztatóban foglalt információval kapcsolatos
  lényegi hiba,
  tárgyi tévedés
  vagy pontatlanság a tájékoztató
  kiegészítésének a közzétételét teszi szükségessé
  ,
  és az ESMA
  az említett
  szabályozási
  standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  Az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkeiben megállapított eljárással
  összhangban
  a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

(4)

A 16. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„3.   
  A következetes végrehajtásnak és az e cikkben megállapított követelmények pontosításának biztosítása
  és a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében
  az ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  azon helyzetek pontosítására, amelyekben a tájékoztatóban foglalt információval kapcsolatos
  lényegi hiba,
  tárgyi tévedés
  vagy pontatlanság a tájékoztató
  kiegészítésének a közzétételét teszi szükségessé
  ,
  és az ESMA
  az említett
  szabályozási
  standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

Az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkeiben megállapított eljárással
  összhangban
  a Bizottságra ruházzák.”.

| (5) | A 17. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   „(1) A 23. cikk sérelme nélkül, ha nyilvános ajánlattétel vagy szabályozott piacra történő bevezetés egy vagy több tagállamban vagy a székhely szerinti tagállamon kívüli tagállamban történik, a székhely szerinti tagállam által jóváhagyott tájékoztató és annak minden kiegészítő jegyzéke bármely számú fogadó tagállamban történő nyilvános kibocsátásra vagy szabályozott piacra történő bevezetésre érvényes, feltéve hogy az
  ESMA
  és valamennyi fogadó tagállam illetékes hatóságának értesítésére a 18. cikknek megfelelően sor került. A fogadó tagállamok illetékes hatóságai nem hagyhatnak jóvá tájékoztatókat, vagy ehhez kapcsolódóan nem folytathatnak le közigazgatási eljárásokat.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

A 17. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.   „(1) A 23. cikk sérelme nélkül, ha nyilvános ajánlattétel vagy szabályozott piacra történő bevezetés egy vagy több tagállamban vagy a székhely szerinti tagállamon kívüli tagállamban történik, a székhely szerinti tagállam által jóváhagyott tájékoztató és annak minden kiegészítő jegyzéke bármely számú fogadó tagállamban történő nyilvános kibocsátásra vagy szabályozott piacra történő bevezetésre érvényes, feltéve hogy az
  ESMA
  és valamennyi fogadó tagállam illetékes hatóságának értesítésére a 18. cikknek megfelelően sor került. A fogadó tagállamok illetékes hatóságai nem hagyhatnak jóvá tájékoztatókat, vagy ehhez kapcsolódóan nem folytathatnak le közigazgatási eljárásokat.”;

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  Amennyiben a tájékoztató jóváhagyása után a 16. cikkben említett lényeges új tényezőkre, tárgyi tévedésekre vagy pontatlanságokra derül fény, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága előírja a 13. cikk (1) bekezdésével összhangban jóváhagyandó kiegészítő jegyzék közzétételét. Az ESMA és a fogadó tagállam illetékes hatósága tájékoztathatja a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságát az új információk szükségességéről.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  Amennyiben a tájékoztató jóváhagyása után a 16. cikkben említett lényeges új tényezőkre, tárgyi tévedésekre vagy pontatlanságokra derül fény, a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága előírja a 13. cikk (1) bekezdésével összhangban jóváhagyandó kiegészítő jegyzék közzétételét. Az ESMA és a fogadó tagállam illetékes hatósága tájékoztathatja a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságát az új információk szükségességéről.”

| (6) | Az 18. cikk a következő ▐ bekezdésekkel egészül ki:
  „3.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztató jóváhagyási igazolásának a fogadó tagállam illetékes hatósága részére való megküldésével egyidejűleg az
  ESMA
  -t is értesíti arról.
  Az
  ESMA
  és a fogadó tagállam illetékes hatósága saját weboldalaikon közzéteszik
  azon tájékoztatók (és adott esetben kiegészítéseik) jóváhagyási igazolásainak a listáját, amelyekről
  e cikkel összhangban értesítést küldtek, beleértve adott esetben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága, a kibocsátó vagy a szabályozott piac weboldalán közzétett ezen tájékoztatókra mutató hiperlinket. A közzétett listát naprakész állapotban kell tartani és
  minden elemét
  legalább 12 hónapig fent kell hagyni a weboldalakon.”
  4.   Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében az
  ESMA
  végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki a jóváhagyási igazolások, a tájékoztató egy példányának, az összefoglaló fordításának és a tájékoztató kiegészítéseinek a megküldéséhez felhasználandó
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások
  megállapítása céljából.
  Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

(6)

Az 18. cikk a következő ▐ bekezdésekkel egészül ki:

„3.   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága a tájékoztató jóváhagyási igazolásának a fogadó tagállam illetékes hatósága részére való megküldésével egyidejűleg az
  ESMA
  -t is értesíti arról.

Az
  ESMA
  és a fogadó tagállam illetékes hatósága saját weboldalaikon közzéteszik
  azon tájékoztatók (és adott esetben kiegészítéseik) jóváhagyási igazolásainak a listáját, amelyekről
  e cikkel összhangban értesítést küldtek, beleértve adott esetben a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága, a kibocsátó vagy a szabályozott piac weboldalán közzétett ezen tájékoztatókra mutató hiperlinket. A közzétett listát naprakész állapotban kell tartani és
  minden elemét
  legalább 12 hónapig fent kell hagyni a weboldalakon.”

4.   Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, valamint a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében az
  ESMA
  végrehajtási standardok tervezetét dolgozhatja ki a jóváhagyási igazolások, a tájékoztató egy példányának, az összefoglaló fordításának és a tájékoztató kiegészítéseinek a megküldéséhez felhasználandó
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások
  megállapítása céljából.

Az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  elfogadási hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.”.

| (7) | A 21. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(1a)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.




  (1b)
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010./EU [ESMA] rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatainak elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”. |
| --- | --- | --- |

(7)

A 21. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(1a)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.

(1b)
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010./EU [ESMA] rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatainak elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”.

| b) | A ▐ (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a hatáskörök átruházása tekintetében megkötött megállapodásaikról, beleértve az ilyen átruházást szabályozó pontos feltételeket is.”; |
| --- | --- |

b)

A ▐ (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a hatáskörök átruházása tekintetében megkötött megállapodásaikról, beleértve az ilyen átruházást szabályozó pontos feltételeket is.”;

| c) | A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A Hatóság részt vehet a d) pontban említett, két vagy több illetékes hatóság által közösen végzett helyszíni vizsgálatokban”. |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Hatóság részt vehet a d) pontban említett, két vagy több illetékes hatóság által közösen végzett helyszíni vizsgálatokban”.

| (8) | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   Az (1) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságok között a bizalmas információk cseréjét vagy a bizalmas információknak az
  ESMA
  vagy az Európai Rendszerkockázati Testület felé továbbítását,
  a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [ESRB] rendeletekben meghatározott, vállalkozásra jellemző különleges információkkal kapcsolatos korlátokra és harmadik országokra gyakorolt hatásokra is figyelemmel.
  Az illetékes hatóságok és az
  ESMA
  vagy az Európai Rendszerkockázati Testület között kicserélt információkra a szakmai titoktartás kötelezettsége terjed ki, és ennek a hatálya alá tartoznak az illetékes hatóságok által jelenleg vagy korábban foglalkoztatott, az adott információkat átvevő személyek.” |
| --- | --- | --- |

(8)

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az (1) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságok között a bizalmas információk cseréjét vagy a bizalmas információknak az
  ESMA
  vagy az Európai Rendszerkockázati Testület felé továbbítását,
  a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [ESRB] rendeletekben meghatározott, vállalkozásra jellemző különleges információkkal kapcsolatos korlátokra és harmadik országokra gyakorolt hatásokra is figyelemmel.
  Az illetékes hatóságok és az
  ESMA
  vagy az Európai Rendszerkockázati Testület között kicserélt információkra a szakmai titoktartás kötelezettsége terjed ki, és ennek a hatálya alá tartoznak az illetékes hatóságok által jelenleg vagy korábban foglalkoztatott, az adott információkat átvevő személyek.”

| b) | A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „4.   
  Az e cikk következetes harmonizálásának biztosítása
  és a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében
  az ESMA szabályozási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  a (2) bekezdésben előírt információk pontosítása érdekében
  .
  Az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7.–7d. cikkeiben megállapított
  eljárással összhangban
  a Bizottságra ruházzák.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„4.   
  Az e cikk következetes harmonizálásának biztosítása
  és a pénzügyi piacokon végbement technikai fejlemények figyelembevétele érdekében
  az ESMA szabályozási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  a (2) bekezdésben előírt információk pontosítása érdekében
  .

Az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének elfogadási
  hatáskörét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7.–7d. cikkeiben megállapított
  eljárással összhangban
  a Bizottságra ruházzák.”.

| (8a) | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „23. cikk


  Óvintézkedések



  1.
     
  Ha a fogadó tagállam illetékes hatósága megállapítja, hogy a kibocsátó vagy a nyilvános ajánlattételért felelős pénzügyi intézmények szabálytalanságokat követtek el, illetve hogy a kibocsátó az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetésével kötelezettségszegést követett el, akkor e megállapításait megküldi a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának és az ESMA-nak.




  2.
     
  Ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által meghozott intézkedések ellenére, vagy mert az ilyen intézkedések nem bizonyultak megfelelőnek, a kibocsátó vagy a nyilvános ajánlattételért felelős pénzügyi intézmény továbbra is megsérti a vonatkozó törvényi vagy szabályozási rendelkezéseket, a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának és az ESMA-nak a tájékoztatását követően meghoz minden megfelelő intézkedést a befektetők védelmében, és erről a legkorábban adódó alkalommal tájékoztatja a Bizottságot és az ESMA-t.”. |
| --- | --- |

(8a)

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

Óvintézkedések

1.
     
  Ha a fogadó tagállam illetékes hatósága megállapítja, hogy a kibocsátó vagy a nyilvános ajánlattételért felelős pénzügyi intézmények szabálytalanságokat követtek el, illetve hogy a kibocsátó az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetésével kötelezettségszegést követett el, akkor e megállapításait megküldi a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának és az ESMA-nak.

2.
     
  Ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által meghozott intézkedések ellenére, vagy mert az ilyen intézkedések nem bizonyultak megfelelőnek, a kibocsátó vagy a nyilvános ajánlattételért felelős pénzügyi intézmény továbbra is megsérti a vonatkozó törvényi vagy szabályozási rendelkezéseket, a fogadó tagállam illetékes hatósága a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának és az ESMA-nak a tájékoztatását követően meghoz minden megfelelő intézkedést a befektetők védelmében, és erről a legkorábban adódó alkalommal tájékoztatja a Bizottságot és az ESMA-t.”.

6. cikk

A 2004/39/EK irányelv módosításai

A 2004/39/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1) | A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a c), i) és k) pont szerinti kivételek tekintetében azokat a kritériumokat, amelyek alapján valamely tevékenységet csoportszinten a főtevékenységhez képest kiegészítőnek kell tekinteni, valamint annak meghatározását, hogy valamely tevékenység végzése eseti jelleggel történik.” |
| --- | --- |

(-1)

A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a c), i) és k) pont szerinti kivételek tekintetében azokat a kritériumokat, amelyek alapján valamely tevékenységet csoportszinten a főtevékenységhez képest kiegészítőnek kell tekinteni, valamint annak meghatározását, hogy valamely tevékenység végzése eseti jelleggel történik.”

| (-1a) | A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – a 64.,a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1) bekezdésben megállapított fogalommeghatározások egyértelművé tételére vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(-1a)

A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – a 64.,a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1) bekezdésben megállapított fogalommeghatározások egyértelművé tételére vonatkozóan.”

| (1) | A 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A tagállamok ▐ valamennyi befektetési vállalkozást
  nyilvántartanak.
  A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető, és információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik. A jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.
  Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot (ESMA).


  Az
  ESMA
  jegyzéket készít az
  Unióban
  működő összes befektetési vállalkozásról.
  A jegyzék információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik, és a jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.
  Az
  ESMA
  e jegyzéket
  saját honlapján
  közzéteszi és naprakész állapotban tartja.”


  Amennyiben egy illetékes hatóság a 8. cikk b)–d) pontjával összhangban visszavont egy engedélyt, a visszavonást a jegyzéken öt éven át közzéteszik.”. |
| --- | --- |

(1)

A 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A tagállamok ▐ valamennyi befektetési vállalkozást
  nyilvántartanak.
  A nyilvántartás nyilvánosan hozzáférhető, és információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik. A jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.
  Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot (ESMA).

Az
  ESMA
  jegyzéket készít az
  Unióban
  működő összes befektetési vállalkozásról.
  A jegyzék információkat tartalmaz azon szolgáltatásokról vagy tevékenységekről, amelyekre a befektetési vállalkozás engedéllyel rendelkezik, és a jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.
  Az
  ESMA
  e jegyzéket
  saját honlapján
  közzéteszi és naprakész állapotban tartja.”

Amennyiben egy illetékes hatóság a 8. cikk b)–d) pontjával összhangban visszavont egy engedélyt, a visszavonást a jegyzéken öt éven át közzéteszik.”.

| (2) | A 7. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „4.   „A ▐ 9. cikk (2)–(4) bekezdése, a 10. cikk (1) és–(2) bekezdése és a 12. cikk
  következetes harmonizálása
  érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az alábbi célokból
  :








  a) | a 7. cikk (2) bekezdése értelmében az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk pontos meghatározása, az üzleti tervet is ideértve; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 7. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„4.   „A ▐ 9. cikk (2)–(4) bekezdése, a 10. cikk (1) és–(2) bekezdése és a 12. cikk
  következetes harmonizálása
  érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az alábbi célokból
  :

a)

a 7. cikk (2) bekezdése értelmében az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk pontos meghatározása, az üzleti tervet is ideértve;

| b) | a befektetési vállalkozások irányítására vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 9. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés céljára szolgáló információk pontos meghatározására; |
| --- | --- |

b)

a befektetési vállalkozások irányítására vonatkozó, a 9. cikk (4) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 9. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés céljára szolgáló információk pontos meghatározására;

| c) | a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők pontos meghatározása, amelyek megakadályozhatják az illetékes hatóságot a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt felügyeleti feladatainak hatékony teljesítésében. |
| --- | --- |

c)

a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők pontos meghatározása, amelyek megakadályozhatják az illetékes hatóságot a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt felügyeleti feladatainak hatékony teljesítésében.

A Hatóság az a) és b) pontokban említett szabályozási standardok tervezeteit 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

Az a), b) és c) pontban említett szabályozási standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák.

A 7. cikk (2) bekezdésére és a 9. cikk (2) bekezdésére vonatkozó egységes alkalmazási feltételek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki a nevezett cikkekben előírt információ nyújtására vagy az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Hatóság az első albekezdésben említett szabályozási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A negyedik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének elfogadási hatáskörét a .../2010/EU rendelet 7e. cikkével összhangban a Bizottságra ruházzák”.

| (2a) | A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az ESMA-t.”. |
| --- | --- |

(2a)

A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az ESMA-t.”.

| (3) | A 10a. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „8.   Az ezen cikk
  következetes harmonizálása
  érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozza ki a (4) bekezdésben említett, a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékének megállapítása tekintetében, a 10a. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül.




  A Hatóság az említett szabályozási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  A 10., 10a. és 10b. cikkekre vonatkozó egységes alkalmazási feltételek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai strandardok tervezetét dolgozza ki a nevezett cikkekben előírt információ nyújtására vagy az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából,
  a 10. cikk (4) bekezdése értelmében az érintett illetékes hatóságok között szükséges konzultációs folyamat módozatai tekintetében.


  A Hatóság az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.


  A Bizottság
  hatáskört kap a harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardoknak a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(3)

A 10a. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„8.   Az ezen cikk
  következetes harmonizálása
  érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozza ki a (4) bekezdésben említett, a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékének megállapítása tekintetében, a 10a. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül.

A Hatóság az említett szabályozási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

A 10., 10a. és 10b. cikkekre vonatkozó egységes alkalmazási feltételek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai strandardok tervezetét dolgozza ki a nevezett cikkekben előírt információ nyújtására vagy az értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából,
  a 10. cikk (4) bekezdése értelmében az érintett illetékes hatóságok között szükséges konzultációs folyamat módozatai tekintetében.

A Hatóság az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap a harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardoknak a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (3a) | A 10b. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogad el az e bekezdés első albekezdésében megállapított kritériumok kiigazítására vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(3a)

A 10b. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogad el az e bekezdés első albekezdésében megállapított kritériumok kiigazítására vonatkozóan.”

| (3b) | A 13. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele és ezen irányelv és egységes alkalmazásánakbiztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén elfogadja azon végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen meghatározzák a különféle befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, illetve kiegészítő szolgáltatásokat vagy ezek kombinációját végző befektetési vállalkozásokkal szemben megállapítandó konkrét szervezeti követelményeket.” |
| --- | --- |

(3b)

A 13. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele és ezen irányelv és egységes alkalmazásánakbiztosítása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén elfogadja azon végrehajtási intézkedéseket, amelyek részletesen meghatározzák a különféle befektetési szolgáltatásokat és/vagy tevékenységeket, illetve kiegészítő szolgáltatásokat vagy ezek kombinációját végző befektetési vállalkozásokkal szemben megállapítandó konkrét szervezeti követelményeket.”

| (3c) | A 15. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és az ESMA-t minden általános nehézségről, amellyel befektetési vállalkozásaik valamely harmadik országban szembesülnek letelepedésük, befektetési szolgáltatásaik nyújtása és/vagy befektetési tevékenységeik végzése során.” |
| --- | --- | --- |

(3c)

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és az ESMA-t minden általános nehézségről, amellyel befektetési vállalkozásaik valamely harmadik országban szembesülnek letelepedésük, befektetési szolgáltatásaik nyújtása és/vagy befektetési tevékenységeik végzése során.”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  Ha az (1) bekezdés alapján számára benyújtott információ alapján a Bizottság úgy véli, hogy valamely harmadik ország nem biztosítja az uniós befektetési vállalkozások számára a hatékony piaci hozzáférést hasonlóan ahhoz, mint amit az Unió biztosít az adott harmadik ország befektetési vállalkozásainak, a Bizottság az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság által kiadott útmutatást figyelembe véve javaslatot terjeszthet a Tanács elé megfelelő felhatalmazást kérve tárgyalások folytatására az uniós befektetési vállalkozások számára hasonló versenylehetőségek megszerzése érdekében. A Tanács minősített többséggel jár el.




  Az EUMSz 217. cikkével összhangban az Európai Parlamentet haladéktalanul és maradéktalanul tájékoztatni kell az eljárás minden szakaszáról.




  Az e cikkben említett feladatok végrehajtása céljából a Hatóság segítséget nyújt a Bizottság számára.”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  Ha az (1) bekezdés alapján számára benyújtott információ alapján a Bizottság úgy véli, hogy valamely harmadik ország nem biztosítja az uniós befektetési vállalkozások számára a hatékony piaci hozzáférést hasonlóan ahhoz, mint amit az Unió biztosít az adott harmadik ország befektetési vállalkozásainak, a Bizottság az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság által kiadott útmutatást figyelembe véve javaslatot terjeszthet a Tanács elé megfelelő felhatalmazást kérve tárgyalások folytatására az uniós befektetési vállalkozások számára hasonló versenylehetőségek megszerzése érdekében. A Tanács minősített többséggel jár el.

Az EUMSz 217. cikkével összhangban az Európai Parlamentet haladéktalanul és maradéktalanul tájékoztatni kell az eljárás minden szakaszáról.

Az e cikkben említett feladatok végrehajtása céljából a Hatóság segítséget nyújt a Bizottság számára.”.

| (3d) | A 16. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:




  „Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság útmutatást dolgozhat ki az ebben a cikkben említett figyelemmel kísérés módszereire vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

(3d)

A 16. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság útmutatást dolgozhat ki az ebben a cikkben említett figyelemmel kísérés módszereire vonatkozóan.”.

| (3e) | A 18. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele, valamint az (1) és (2) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:”. |
| --- | --- |

(3e)

A 18. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele, valamint az (1) és (2) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:”.

| (3f) | A 19. cikk (6) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:










  „– | a fenti szolgáltatások valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra bevezetett részvényekhez, pénzpiaci eszközökhöz, kötvényekhez vagy az értékpapírosított adósság más formáihoz (kivéve a származtatott eszközökben foglalt kötvényeket vagy értékpapírosított adósságot), az ÁÉKBV-khez és más, nem összetett pénzügyi eszközökhöz kötődnek. A harmadik országbeli piac akkor tekinthető a szabályozott piaccal egyenértékűnek, ha az a III. cím alatt megállapított követelményekkel egyenértékű követelményeknek felel meg. A Bizottság és az ESMA közzéteszi azon piacok listáját, amelyeket egyenértékűnek kell tekinteni. Ezt a listát rendszeres időközönként frissítik. Az ESMA segítséget nyújt a Bizottságnak a harmadik országbeli piacok ilyen értékeléséhez.”. |
| --- | --- | --- |

(3f)

A 19. cikk (6) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

a fenti szolgáltatások valamely szabályozott piacra vagy ezzel egyenértékű harmadik országbeli piacra bevezetett részvényekhez, pénzpiaci eszközökhöz, kötvényekhez vagy az értékpapírosított adósság más formáihoz (kivéve a származtatott eszközökben foglalt kötvényeket vagy értékpapírosított adósságot), az ÁÉKBV-khez és más, nem összetett pénzügyi eszközökhöz kötődnek. A harmadik országbeli piac akkor tekinthető a szabályozott piaccal egyenértékűnek, ha az a III. cím alatt megállapított követelményekkel egyenértékű követelményeknek felel meg. A Bizottság és az ESMA közzéteszi azon piacok listáját, amelyeket egyenértékűnek kell tekinteni. Ezt a listát rendszeres időközönként frissítik. Az ESMA segítséget nyújt a Bizottságnak a harmadik országbeli piacok ilyen értékeléséhez.”.

| (3g) | A 19. cikk (10) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „10.
     
  A Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén a befektetők szükséges védelme és az (1)–(8) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében végrehajtási intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások megfeleljenek az ott megállapított elveknek, amikor ügyfeleiknek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük:” |
| --- | --- |

(3g)

A 19. cikk (10) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„10.
     
  A Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén a befektetők szükséges védelme és az (1)–(8) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében végrehajtási intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások megfeleljenek az ott megállapított elveknek, amikor ügyfeleiknek befektetési vagy kiegészítő szolgáltatásokat nyújtanak. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük:”

| (3h) | A 21. cikk (6) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A befektetők szükséges védelme, a piacok tisztességes és rendezett működése, valamint az (1), (3) és (4) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., 64a. és 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogad el a következőkről:” |
| --- | --- |

(3h)

A 21. cikk (6) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A befektetők szükséges védelme, a piacok tisztességes és rendezett működése, valamint az (1), (3) és (4) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64., 64a. és 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogad el a következőkről:”

| (3i) | A 22. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetővédelmi intézkedések, illetve a piacok tisztességes és rendezett működéséhez szükséges intézkedések figyelembe vegyék a pénzügyi piacok technikai fejlődését, és az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – a 64.,a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák a következőket:”. |
| --- | --- |

(3i)

A 22. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetővédelmi intézkedések, illetve a piacok tisztességes és rendezett működéséhez szükséges intézkedések figyelembe vegyék a pénzügyi piacok technikai fejlődését, és az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – a 64.,a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák a következőket:”.

| (3j) | A 23. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Nyilvános jegyzéket kell létrehozniuk azon tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését. A meghatalmazottakat abban a tagállamban kell a nyilvános jegyzékbe bejegyezni, ahol letelepedtek. Az ESMA saját weboldalán közzéteszi az e cikk értelmében a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését engedélyező tagállamok által létrehozott nyilvános jegyzékekre mutató hivatkozásokat/linkeket.” |
| --- | --- |

(3j)

A 23. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Nyilvános jegyzéket kell létrehozniuk azon tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését. A meghatalmazottakat abban a tagállamban kell a nyilvános jegyzékbe bejegyezni, ahol letelepedtek. Az ESMA saját weboldalán közzéteszi az e cikk értelmében a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését engedélyező tagállamok által létrehozott nyilvános jegyzékekre mutató hivatkozásokat/linkeket.”

| (3k) | A 24. cikk (5) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  A változó piaci gyakorlatra figyelemmel a (2), (3) és (4) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása, valamint az egységes piac hatékony működésének elősegítése érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza az alábbiakat:” |
| --- | --- |

(3k)

A 24. cikk (5) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  A változó piaci gyakorlatra figyelemmel a (2), (3) és (4) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása, valamint az egységes piac hatékony működésének elősegítése érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza az alábbiakat:”

| (3l) | A 25. cikk a következőképpen módosul:










  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A .../2010/EU [ESMA] rendelet 16. cikkének megfelelően az ESMA által koordinált tagállamok a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek érvényesítésére vonatkozó felelősség megosztásának sérelme nélkül biztosítják, hogy megfelelő intézkedésekkel tegyék lehetővé azt, hogy az illetékes hatóság figyelemmel kísérhesse a befektetési vállalkozások tevékenységét annak biztosítására, hogy becsületesen, tisztességesen, hivatásszerűen és a piac integritását elősegítő módon járjanak el.” |
| --- | --- | --- |

(3l)

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A .../2010/EU [ESMA] rendelet 16. cikkének megfelelően az ESMA által koordinált tagállamok a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek érvényesítésére vonatkozó felelősség megosztásának sérelme nélkül biztosítják, hogy megfelelő intézkedésekkel tegyék lehetővé azt, hogy az illetékes hatóság figyelemmel kísérhesse a befektetési vállalkozások tevékenységét annak biztosítására, hogy becsületesen, tisztességesen, hivatásszerűen és a piac integritását elősegítő módon járjanak el.”

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A tagállamok előírják a befektetési vállalkozásoknak, hogy legalább öt éven át őrizzék meg az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel folytatott valamennyi ügyletükre vonatkozó lényeges adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedtek-e. Az ügyfelek nevében végzett ügyletek esetén a nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell az ügyfél kilétére vonatkozó összes információt és adatot, valamint a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv alapján előírt információkat.




  A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az ESMA hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A tagállamok előírják a befektetési vállalkozásoknak, hogy legalább öt éven át őrizzék meg az illetékes hatóság számára a pénzügyi eszközökkel folytatott valamennyi ügyletükre vonatkozó lényeges adatokat, függetlenül attól, hogy saját számlára vagy ügyfél nevében kereskedtek-e. Az ügyfelek nevében végzett ügyletek esetén a nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell az ügyfél kilétére vonatkozó összes információt és adatot, valamint a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv alapján előírt információkat.

A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az ESMA hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.”

| c) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a piac integritásának védelmére irányuló intézkedéseket a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele alapján módosítsák, valamint az (1)–(5) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a pénzügyi ügyletek bejelentésének módszereit és szabályait, az ilyen jelentések formáját és tartalmát, valamint a (3) bekezdés szerinti releváns piac meghatározásának szempontjait.” |
| --- | --- |

c)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a piac integritásának védelmére irányuló intézkedéseket a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele alapján módosítsák, valamint az (1)–(5) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a pénzügyi ügyletek bejelentésének módszereit és szabályait, az ilyen jelentések formáját és tartalmát, valamint a (3) bekezdés szerinti releváns piac meghatározásának szempontjait.”

| (3m) | A 27. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A likviditás szempontjából leginkább érintett, a 25. cikkben meghatározott piac illetékes hatósága minden egyes részvény esetében legalább évente meghatározza azt a részvényosztályt, amelybe az tartozik, az adott piacon az adott részvényre vonatkozóan végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján. Ezt az információt közzé kell tenni az összes piaci résztvevő számára és továbbítani kell az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak. Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság az információt honlapján közzéteszi.” |
| --- | --- | --- |

(3m)

A 27. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A likviditás szempontjából leginkább érintett, a 25. cikkben meghatározott piac illetékes hatósága minden egyes részvény esetében legalább évente meghatározza azt a részvényosztályt, amelybe az tartozik, az adott piacon az adott részvényre vonatkozóan végrehajtott megbízások számtani átlagértéke alapján. Ezt az információt közzé kell tenni az összes piaci résztvevő számára és továbbítani kell az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak. Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság az információt honlapján közzéteszi.”

| b) | A (7) bekezdés első albekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  Az (1)–(6) bekezdés olyan módon történő egységes alkalmazásának biztosítására, amely támogatja a részvények hatékony értékelését, és maximalizálja a befektetési vállalkozások azon lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet érjék el, a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogadhat el, amelyek:” |
| --- | --- |

b)

A (7) bekezdés első albekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  Az (1)–(6) bekezdés olyan módon történő egységes alkalmazásának biztosítására, amely támogatja a részvények hatékony értékelését, és maximalizálja a befektetési vállalkozások azon lehetőségét, hogy ügyfeleik számára a legjobb üzletet érjék el, a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén intézkedéseket fogadhat el, amelyek:”

| (3n) | A 28. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembe vétele és az (1) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek:” |
| --- | --- |

(3n)

A 28. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembe vétele és az (1) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek:”

| (3o) | A 29. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az (1) és a (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:” |
| --- | --- |

(3o)

A 29. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az (1) és a (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:”

| (3p) | A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A pénzpiacok hatékony és rendezett működésének biztosítása és az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:” |
| --- | --- |

(3p)

A 30. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A pénzpiacok hatékony és rendezett működésének biztosítása és az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:”

| (4) | A ▐ 31. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Azon esetekben, amikor a befektetési vállalkozás meghatalmazottakat szándékozik alkalmazni, a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága a fogadó tagállam illetékes hatóságának kérésére ésszerű időn belül tájékoztatást ad azon meghatalmazottak kilétéről, akiket a befektetési vállalkozás abban a tagállamban alkalmazni szándékozik. A fogadó tagállam az ilyen információkat nyilvánosságra hozhatja. A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.” |
| --- | --- | --- |

(4)

A ▐ 31. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Azon esetekben, amikor a befektetési vállalkozás meghatalmazottakat szándékozik alkalmazni, a befektetési vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága a fogadó tagállam illetékes hatóságának kérésére ésszerű időn belül tájékoztatást ad azon meghatalmazottak kilétéről, akiket a befektetési vállalkozás abban a tagállamban alkalmazni szándékozik. A fogadó tagállam az ilyen információkat nyilvánosságra hozhatja. A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.”

| b) | A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   E cikk
  következetes harmonizációja
  érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja
  ja ki
  a
  (2)
  ,
  (4) ▐ és (6)
  bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából.


  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének .../2010/EU [ESMA] rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3), (4) és (6) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)   E cikk
  következetes harmonizációja
  érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja
  ja ki
  a
  (2)
  ,
  (4) ▐ és (6)
  bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének .../2010/EU [ESMA] rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3), (4) és (6) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”

| (5) | A 32. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(10)   E cikk
  következetes harmonizációja
  ▐ érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja
  ki
  a
  (2)
  ,
  (4)
  és
  (9)
  bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából.


  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezete .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (9) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.


  A Bizottság
  hatáskört kap a harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetének
  a(z)
  .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke szerinti elfogadására
  .” |
| --- | --- |

(5)

A 32. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(10)   E cikk
  következetes harmonizációja
  ▐ érdekében az
  ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja
  ki
  a
  (2)
  ,
  (4)
  és
  (9)
  bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezete .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (9) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottság
  hatáskört kap a harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetének
  a(z)
  .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke szerinti elfogadására
  .”

| (5a) | A 36. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  Az ESMA bármely engedély visszavonásáról értesítést kap.” |
| --- | --- |

(5a)

A 36. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Az ESMA bármely engedély visszavonásáról értesítést kap.”

| (5b) | A 39. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki a d) pont alkalmazási feltételeinek meghatározása céljából. A Hatóság az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(5b)

A 39. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki a d) pont alkalmazási feltételeinek meghatározása céljából. A Hatóság az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”

| (5c) | A 40. cikk (6) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  Az (1)–(5) bekezdés következetes harmonizációja, valamint egységes alkalmazása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén:” |
| --- | --- |

(5c)

A 40. cikk (6) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  Az (1)–(5) bekezdés következetes harmonizációja, valamint egységes alkalmazása érdekében a Bizottság a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén:”

| (5d) | A 41. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az az illetékes hatóság, amely valamely pénzügyi eszköz kereskedelmének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését követeli egy vagy több szabályozott piacon, határozatát azonnal közzéteszi, és tájékoztatja az Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot és a többi tagállam illetékes hatóságát. A többi tagállam illetékes hatóságának is kérnie kell az ilyen pénzügyi eszköz kereskedésének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését a felügyeletük alatt működő szabályozott piacokon és MTF-eken, kivéve, ha ez jelentős kárt okozna a befektetők érdekeinek vagy a belső piac rendezett működésében.” |
| --- | --- |

(5d)

A 41. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az az illetékes hatóság, amely valamely pénzügyi eszköz kereskedelmének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését követeli egy vagy több szabályozott piacon, határozatát azonnal közzéteszi, és tájékoztatja az Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot és a többi tagállam illetékes hatóságát. A többi tagállam illetékes hatóságának is kérnie kell az ilyen pénzügyi eszköz kereskedésének felfüggesztését vagy kereskedésből való törlését a felügyeletük alatt működő szabályozott piacokon és MTF-eken, kivéve, ha ez jelentős kárt okozna a befektetők érdekeinek vagy a belső piac rendezett működésében.”

| (5e) | A 42. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (6) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A szabályozott piac tájékoztatja a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát arról a tagállamról, amelyben ilyen mechanizmusokat szándékozik fenntartani. A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül továbbítja ezt az információt azon tagállamnak, amelyben a szabályozott piac ilyen mechanizmusokat szándékozik biztosítani. A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az ESMA hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.” |
| --- | --- | --- |

(5e)

A 42. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (6) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A szabályozott piac tájékoztatja a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát arról a tagállamról, amelyben ilyen mechanizmusokat szándékozik fenntartani. A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül továbbítja ezt az információt azon tagállamnak, amelyben a szabályozott piac ilyen mechanizmusokat szándékozik biztosítani. A(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkében lefektetett eljárásnak és feltételeknek megfelelően az ESMA hozzáférést kérhet ezekhez az információkhoz.”

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(7a)
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki az (1) bekezdés alkalmazási feltételeinek meghatározása céljából. A Hatóság az említett végrehajtási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)
     
  A pénzügyi piacok fejlődésének figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki az (1) bekezdés alkalmazási feltételeinek meghatározása céljából. A Hatóság az említett végrehajtási technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”

| (5f) | A 44. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező változások figyelembevétele, valamint az (1) és (2) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:” |
| --- | --- |

(5f)

A 44. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező változások figyelembevétele, valamint az (1) és (2) bekezdés következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:”

| (5g) | A 45. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A pénzpiacok hatékony és rendezett működésének biztosítása és a pénzpiacokon bekövetkező változások figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:” |
| --- | --- |

(5g)

A 45. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A pénzpiacok hatékony és rendezett működésének biztosítása és a pénzpiacokon bekövetkező változások figyelembevétele, valamint e cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., a 64a. és a 64b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el a következők tekintetében:”

| (6) | A 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „47. cikk


  A szabályozott piacok jegyzéke

  Minden tagállam létrehozza azon szabályozott piacok jegyzékét, amelyek vonatkozásában ez a tagállam a székhely szerinti tagállam, és továbbítja a jegyzéket a többi tagállamnak és az
  ESMA-nak
  . Hasonlóképpen tájékoztatást kell adni a jegyzékben bekövetkező valamennyi változásról.
  Az ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a szabályozott piacok összesített jegyzékét.” |
| --- | --- |

(6)

A 47. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„47. cikk

A szabályozott piacok jegyzéke

Minden tagállam létrehozza azon szabályozott piacok jegyzékét, amelyek vonatkozásában ez a tagállam a székhely szerinti tagállam, és továbbítja a jegyzéket a többi tagállamnak és az
  ESMA-nak
  . Hasonlóképpen tájékoztatást kell adni a jegyzékben bekövetkező valamennyi változásról.
  Az ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a szabályozott piacok összesített jegyzékét.”

| (7) | A 48. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Minden egyes tagállam kijelöli azokat az illetékes hatóságokat, amelyek feladata az ezen irányelvben előírt feladatok elvégzése. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságát az egyes feladatok végrehajtásáért felelős illetékes hatóságokról, illetve az ilyen feladatok esetleges megosztásáról.” |
| --- | --- | --- |

(7)

A 48. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden egyes tagállam kijelöli azokat az illetékes hatóságokat, amelyek feladata az ezen irányelvben előírt feladatok elvégzése. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságát az egyes feladatok végrehajtásáért felelős illetékes hatóságokról, illetve az ilyen feladatok esetleges megosztásáról.”

| b) | A (2) bekezdés
  harmadik
  albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait minden, a hatáskörök átruházására vonatkozó esetlegesen általuk megkötött megállapodásról, beleértve az ilyen átruházást szabályozó pontos feltételeket is.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés
  harmadik
  albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az
  ESMA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait minden, a hatáskörök átruházására vonatkozó esetlegesen általuk megkötött megállapodásról, beleértve az ilyen átruházást szabályozó pontos feltételeket is.”

| c) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az
  ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja az (1) és (2) bekezdésben említett illetékes hatóságok jegyzékét.” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az
  ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja az (1) és (2) bekezdésben említett illetékes hatóságok jegyzékét.”

| (7a) | A 51. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „A tagállamok évente összevont tájékoztatást adnak az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak az (1) és (2) bekezdés szerint megállapított valamennyi közigazgatási intézkedésről, illetve szankcióról.




  Az illetékes hatóság az előző albekezdésnek megfelelően a nyilvánosságra hozott szankciókról a nyilvánosságra hozatallal egy időben jelentést nyújt az ESMA-nak. Amennyiben a közzétett szankciók egy, az ezen irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozásra vonatkoznak, az ESMA az ezen irányelv 5. cikkének (3) bekezdése szerint létrejött befektetési vállalkozás nyilvántartásában hivatkozást tüntet fel a közzétett szankcióra.” |
| --- | --- |

(7a)

A 51. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok évente összevont tájékoztatást adnak az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságnak az (1) és (2) bekezdés szerint megállapított valamennyi közigazgatási intézkedésről, illetve szankcióról.

Az illetékes hatóság az előző albekezdésnek megfelelően a nyilvánosságra hozott szankciókról a nyilvánosságra hozatallal egy időben jelentést nyújt az ESMA-nak. Amennyiben a közzétett szankciók egy, az ezen irányelvnek megfelelően engedélyezett befektetési vállalkozásra vonatkoznak, az ESMA az ezen irányelv 5. cikkének (3) bekezdése szerint létrejött befektetési vállalkozás nyilvántartásában hivatkozást tüntet fel a közzétett szankcióra.”

| (8) | Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az illetékes hatóságok értesítik az
  ESMA-t
  azokról az (1) bekezdésben említett
  panasztételi és jogorvoslati eljárásokról
  , amelyek joghatóságuk alatt
  rendelkezésre állnak.


  Az
  ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a bíróságon kívüli mechanizmusok összesített jegyzékét.” |
| --- | --- |

(8)

Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az illetékes hatóságok értesítik az
  ESMA-t
  azokról az (1) bekezdésben említett
  panasztételi és jogorvoslati eljárásokról
  , amelyek joghatóságuk alatt
  rendelkezésre állnak.

Az
  ESMA
  saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja a bíróságon kívüli mechanizmusok összesített jegyzékét.”

| (8a) | A II. fejezet címe helyébe az alábbi cím lép: |
| --- | --- |

(8a)

A II. fejezet címe helyébe az alábbi cím lép:

| (8b) | Az 56. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Az együttműködés és különösen az információcsere elősegítése és felgyorsítása érdekében a tagállamok ezen irányelv céljaira egyetlen illetékes hatóságot jelölnek ki kapcsolattartó pontként. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az ESMA-t és a többi tagállamot azon hatóságok nevéről, amelyeket kijelöltek az információváltásra irányuló kérelmek fogadására, illetve az e bekezdés szerinti együttműködésre. Az ESMA saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja ezen hatóságok jegyzékét.” |
| --- | --- |

(8b)

Az 56. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az együttműködés és különösen az információcsere elősegítése és felgyorsítása érdekében a tagállamok ezen irányelv céljaira egyetlen illetékes hatóságot jelölnek ki kapcsolattartó pontként. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, az ESMA-t és a többi tagállamot azon hatóságok nevéről, amelyeket kijelöltek az információváltásra irányuló kérelmek fogadására, illetve az e bekezdés szerinti együttműködésre. Az ESMA saját honlapján közzéteszi és naprakész állapotban tartja ezen hatóságok jegyzékét.”

| (8c) | Az 56. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Amennyiben az illetékes hatóság jó okkal gyanítja, hogy a felügyelete alá nem tartozó szervezetek egy másik tagállam területén ezen irányelv rendelkezéseivel ellentétesen járnak vagy jártak el, erről a másik tagállam illetékes hatóságát és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeletet a lehető legrészletesebben tájékoztatja. Ez utóbbi hatóság hozza meg a szükséges intézkedést. Tájékoztatja az őt értesítő illetékes hatóságot és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot az intézkedés eredményéről, valamint a lehetséges mértékben a lényeges közbenső fejleményekről. Ez a bekezdés nem sértheti az információt továbbító illetékes hatóság hatásköreit.” |
| --- | --- |

(8c)

Az 56. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az illetékes hatóság jó okkal gyanítja, hogy a felügyelete alá nem tartozó szervezetek egy másik tagállam területén ezen irányelv rendelkezéseivel ellentétesen járnak vagy jártak el, erről a másik tagállam illetékes hatóságát és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeletet a lehető legrészletesebben tájékoztatja. Ez utóbbi hatóság hozza meg a szükséges intézkedést. Tájékoztatja az őt értesítő illetékes hatóságot és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot az intézkedés eredményéről, valamint a lehetséges mértékben a lényeges közbenső fejleményekről. Ez a bekezdés nem sértheti az információt továbbító illetékes hatóság hatásköreit.”

| (8d) | Az 56. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  Az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – megállapítja az illetékes hatóságok együttműködésének módozatait és azon ismérveket, amelyek alapján a szabályozott piacnak a fogadó tagállamban végrehajtott műveletei lényeges fontosságúnak tekinthetők az ilyen fogadó tagállamban az értékpapírpiacok működése, illetve a befektetők védelme szempontjából.” |
| --- | --- |

(8d)

Az 56. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  Az (1) és (2) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság – a 64., 64a. és 64b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – megállapítja az illetékes hatóságok együttműködésének módozatait és azon ismérveket, amelyek alapján a szabályozott piacnak a fogadó tagállamban végrehajtott műveletei lényeges fontosságúnak tekinthetők az ilyen fogadó tagállamban az értékpapírpiacok működése, illetve a befektetők védelme szempontjából.”

| (9) | Az 56. cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   
  E cikk
  egységes alkalmazási
  feltételeinek biztosítása
  érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetét dolgozhatja
  ki
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a (2) bekezdésében említett együttműködési mechanizmusokhoz.


  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(9)

Az 56. cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   
  E cikk
  egységes alkalmazási
  feltételeinek biztosítása
  érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetét dolgozhatja
  ki
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából a (2) bekezdésében említett együttműködési mechanizmusokhoz.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (10) | Az 57. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább. |
| --- | --- | --- |

(10)

Az 57. cikk a következőképpen módosul:

a)

A meglévő szöveg (1) bekezdésként él tovább.

| aa) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A felügyeleti gyakorlatok konvergenciája érdekében a Hatóság részt vehet a felügyeleti kollégiumok tevékenységeiben, ideértve a két vagy három illetékes hatóság által a(z) .../2010/EU [ESMA] európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkével összhangban közösen végzett helyszíni vizsgálatokban.” |
| --- | --- |

aa)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A felügyeleti gyakorlatok konvergenciája érdekében a Hatóság részt vehet a felügyeleti kollégiumok tevékenységeiben, ideértve a két vagy három illetékes hatóság által a(z) .../2010/EU [ESMA] európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkével összhangban közösen végzett helyszíni vizsgálatokban.”

| b) | A cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   Az (1) bekezdés
  következetes harmonizációja
  érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az illetékes hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való
  együttműködése során egymás között kicserélendő információk
  meghatározása céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására
  .


  Az (1) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az illetékes hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való együttműködéséhez.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:

„(2)   Az (1) bekezdés
  következetes harmonizációja
  érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az illetékes hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való
  együttműködése során egymás között kicserélendő információk
  meghatározása céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására
  .

Az (1) bekezdés egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az illetékes hatóságok felügyeleti tevékenységekben, helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való együttműködéséhez.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”

| (11) | Az 58. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az (1) és (2) bekezdés egységes
  alkalmazási feltételeinek biztosítása
  érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az információcsere során használandó
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok
  és eljárások kialakítása céljából
  .
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetének
  a(z)
  .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke szerinti elfogadására
  .” |
| --- | --- | --- |

(11)

Az 58. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) és (2) bekezdés egységes
  alkalmazási feltételeinek biztosítása
  érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki
  az információcsere során használandó
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok
  és eljárások kialakítása céljából
  .

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardok tervezetének
  a(z)
  .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke szerinti elfogadására
  .”

| b) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   „Az 54., 58. és 63. cikk rendelkezései nem akadályozzák az illetékes hatóságot abban, hogy a feladatai ellátásához szükséges bizalmas információkat továbbítsa az
  ESMA-nak
  , a(z)
  .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testületnek, a központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak, mint monetáris hatóságoknak, illetve adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak; hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy testületek nem akadályozhatók meg abban, hogy az illetékes hatóságoknak az ezen irányelvben előírt feladataik ellátásához szükséges információkat átadják.” |
| --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   „Az 54., 58. és 63. cikk rendelkezései nem akadályozzák az illetékes hatóságot abban, hogy a feladatai ellátásához szükséges bizalmas információkat továbbítsa az
  ESMA-nak
  , a(z)
  .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testületnek, a központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak, mint monetáris hatóságoknak, illetve adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak; hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy testületek nem akadályozhatók meg abban, hogy az illetékes hatóságoknak az ezen irányelvben előírt feladataik ellátásához szükséges információkat átadják.”

| (11a) | Az 59. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az ilyen elutasítás esetén az illetékes hatóság megfelelően értesíti az együttműködést kérő illetékes hatóságot és az ESMA-t a lehető legrészletesebb információk nyújtásával.” |
| --- | --- |

(11a)

Az 59. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az ilyen elutasítás esetén az illetékes hatóság megfelelően értesíti az együttműködést kérő illetékes hatóságot és az ESMA-t a lehető legrészletesebb információk nyújtásával.”

| (12) | A 60. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   
  Az (1) és (2) bekezdés
  egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az engedély megadása előtt más illetékes hatóságokkal folytatott
  konzultáció során használandó egységes
  formanyomtatványok, mintadokumentumok
  és eljárások kialakítása céljából
  .
  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(12)

A 60. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(4)   
  Az (1) és (2) bekezdés
  egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az engedély megadása előtt más illetékes hatóságokkal folytatott
  konzultáció során használandó egységes
  formanyomtatványok, mintadokumentumok
  és eljárások kialakítása céljából
  .

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (13) | A 62. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.” |
| --- | --- | --- |

(13)

A 62. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.”

| b) | A (2) bekezdés harmadik albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés harmadik albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.”

| c) | A (3) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés második albekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen intézkedésekről a Bizottságot és az
  ESMA-t
  késedelem nélkül tájékoztatni kell.”

| (13a) | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:



  „62a. cikk



  (1)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.




  (2)
     
  Az illetékes hatóságok a .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul megadják az ESMA-nak az e rendeletből és a .../2010/EU [ESMA] rendeletből fakadó feleadatai ellátásához szükséges valamennyi információt.” |
| --- | --- |

(13a)

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„62a. cikk

(1)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.

(2)
     
  Az illetékes hatóságok a .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul megadják az ESMA-nak az e rendeletből és a .../2010/EU [ESMA] rendeletből fakadó feleadatai ellátásához szükséges valamennyi információt.”

| (14) | A 63. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok és
  – a(z) .../.../EU [ESMA] rendelet 18. cikkének megfelelően –
  az
  ESMA
  csak akkor köthetnek harmadik országok illetékes hatóságaival információk kicserélését előíró együttműködési megállapodásokat, ha az átadott információkra az 54. cikkben előírt szakmai titoktartási garanciákkal legalább egyenértékű garanciák vonatkoznak. Ilyen információcserére kizárólag az említett illetékes hatóságok feladatainak ellátása céljából kerülhet sor.
  A tagállamok és az
  ESMA
  a 95/46/EK irányelv IV. fejezetének megfelelően továbbíthatnak személyes adatokat harmadik országba.
  A tagállamok és az
  ESMA
  olyan harmadik országbeli hatóságokkal, testületekkel és természetes, illetve jogi személyekkel is köthetnek információcserét előíró együttműködési megállapodásokat, akik/amelyek
  legalább az alábbiak egyikéért
  felelősek:






  a) | a hitelintézetek, más pénzügyi szervezetek, biztosítóintézetek felügyeletéért, illetve a pénzügyi piacok felügyeletéért; |
| --- | --- | --- |

(14)

A 63. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok és
  – a(z) .../.../EU [ESMA] rendelet 18. cikkének megfelelően –
  az
  ESMA
  csak akkor köthetnek harmadik országok illetékes hatóságaival információk kicserélését előíró együttműködési megállapodásokat, ha az átadott információkra az 54. cikkben előírt szakmai titoktartási garanciákkal legalább egyenértékű garanciák vonatkoznak. Ilyen információcserére kizárólag az említett illetékes hatóságok feladatainak ellátása céljából kerülhet sor.

A tagállamok és az
  ESMA
  a 95/46/EK irányelv IV. fejezetének megfelelően továbbíthatnak személyes adatokat harmadik országba.

A tagállamok és az
  ESMA
  olyan harmadik országbeli hatóságokkal, testületekkel és természetes, illetve jogi személyekkel is köthetnek információcserét előíró együttműködési megállapodásokat, akik/amelyek
  legalább az alábbiak egyikéért
  felelősek:

a)

a hitelintézetek, más pénzügyi szervezetek, biztosítóintézetek felügyeletéért, illetve a pénzügyi piacok felügyeletéért;

| b) | befektetési vállalkozások felszámolásáért és csődeljárásáért és más hasonló eljárásokért; |
| --- | --- |

b)

befektetési vállalkozások felszámolásáért és csődeljárásáért és más hasonló eljárásokért;

| c) | felügyeleti feladataik ellátása során befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények, hitelintézetek és biztosítóintézetek beszámolóinak törvényben előírt könyvvizsgálatáért, vagy amelyek feladataik ellátása során kártalanítási rendszereket igazgatnak; |
| --- | --- |

c)

felügyeleti feladataik ellátása során befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények, hitelintézetek és biztosítóintézetek beszámolóinak törvényben előírt könyvvizsgálatáért, vagy amelyek feladataik ellátása során kártalanítási rendszereket igazgatnak;

| d) | befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve más hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyeletéért; |
| --- | --- |

d)

befektetési vállalkozások felszámolásában és csődeljárásában, illetve más hasonló eljárásokban érintett szervezetek felügyeletéért;

| e) | biztosítóintézetek, hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények beszámolóinak törvény által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyeletéért. |
| --- | --- |

e)

biztosítóintézetek, hitelintézetek, befektetési vállalkozások és más pénzügyi intézmények beszámolóinak törvény által előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felügyeletéért.

A harmadik albekezdésben említett együttműködési megállapodások kizárólag abban az esetben köthetők meg, ha az átadott információk legalább az 54. cikkben előírt szakmai titoktartási garanciákkal egyenértékű garanciák hatálya alá tartoznak. Ilyen információcserére kizárólag az említett hatóságok, szervek, természetes vagy jogi személyek feladatainak ellátása céljából
  kerül
  sor.”

| (14a) | A 64. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A 2. cikkben, a 4. cikkben, a 10b. cikk (1) bekezdésében, a 13. cikk (10) bekezdésében, a 18., 19., 21., 22., 24., 25., 27., 28., 29., 30., 40., 44., 45. cikkben és az 56. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv hatálybalépését követő négy évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 64c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.” |
| --- | --- | --- |

(14a)

A 64. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A 2. cikkben, a 4. cikkben, a 10b. cikk (1) bekezdésében, a 13. cikk (10) bekezdésében, a 18., 19., 21., 22., 24., 25., 27., 28., 29., 30., 40., 44., 45. cikkben és az 56. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv hatálybalépését követő négy évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 64c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.”

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:










  „(-2a) | A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását követően azokról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(-2a)

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását követően azokról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

| (-2b) | A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 64a. és a 64b. cikkben lefektetett feltételektől függ.” |
| --- | --- |

(-2b)

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 64a. és a 64b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”

| c) | A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem módosítják ezen irányelv lényeges rendelkezéseit.” |
| --- | --- |

c)

A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem módosítják ezen irányelv lényeges rendelkezéseit.”

| d) | A (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

A (4) bekezdést el kell hagyni.

| (14b) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „64a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. és 4. cikkben, a 10b. cikk (1) bekezdésben, a 13. cikk (10) bekezdésben, a 18., 19., 21., 22., 24., 25., 27., 28., 29., 30., 40., 44., 45. cikkben, valamint az 56. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  64b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  (3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.” |
| --- | --- |

(14b)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„64a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. és 4. cikkben, a 10b. cikk (1) bekezdésben, a 13. cikk (10) bekezdésben, a 18., 19., 21., 22., 24., 25., 27., 28., 29., 30., 40., 44., 45. cikkben, valamint az 56. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

64b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.”

7. cikk

A 2004/109/EK irányelv módosításai

A 2004/109/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1) | A 2. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) és (2a) bekezdésében említett eljárásokkal összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási intézkedéseket fogad el az (1) bekezdésben megállapított fogalommeghatározásokkal kapcsolatban.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

A 2. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) és (2a) bekezdésében említett eljárásokkal összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási intézkedéseket fogad el az (1) bekezdésben megállapított fogalommeghatározásokkal kapcsolatban.”

| b) | A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „A második albekezdés a) és b) pontjában említett intézkedéseket a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A második albekezdés a) és b) pontjában említett intézkedéseket a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.”

| (-1a) | A 4. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:










  „aa) | az éves beszámolók országonkénti összefoglalását tartalmazó melléklet;” |
| --- | --- | --- | --- |

(-1a)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„aa)

az éves beszámolók országonkénti összefoglalását tartalmazó melléklet;”

| b) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(6)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények következetes harmonizációja és meghatározása érdekében. A Bizottság elsősorban azokat a technikai feltételeket határozza meg, amelyek között a közzétett éves pénzügyi beszámolónak és a könyvvizsgálói jelentésnek a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell maradnia. Adott esetben a Bizottság kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett ötéves időszakot is.” |
| --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények következetes harmonizációja és meghatározása érdekében. A Bizottság elsősorban azokat a technikai feltételeket határozza meg, amelyek között a közzétett éves pénzügyi beszámolónak és a könyvvizsgálói jelentésnek a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell maradnia. Adott esetben a Bizottság kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett ötéves időszakot is.”

| (-1b) | Az 5. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(6)
     
  A 27. cikk (2) és (2a) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkezett technikai fejlődés figyelembevétele, a következetes harmonizáció, a követelmények meghatározása és e cikk (1)–(5) bekezdésének egységes alkalmazásának biztosítása céljából.” |
| --- | --- | --- |

(-1b)

Az 5. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)
     
  A 27. cikk (2) és (2a) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkezett technikai fejlődés figyelembevétele, a következetes harmonizáció, a követelmények meghatározása és e cikk (1)–(5) bekezdésének egységes alkalmazásának biztosítása céljából.”

| b) | A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „Az a) pontban említett intézkedéseket a 27. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A b) és c) pontban említett intézkedéseket a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell meghatározni.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az a) pontban említett intézkedéseket a 27. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A b) és c) pontban említett intézkedéseket a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell meghatározni.”

| c) | A negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „Szükség esetén, a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett ötéves időszakot.” |
| --- | --- |

c)

A negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Szükség esetén, a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett ötéves időszakot.”

| (-1c) | A 9. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció biztosítása és a (2), (4) és (5) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása céljából.” |
| --- | --- | --- |

(-1c)

A 9. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció biztosítása és a (2), (4) és (5) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása céljából.”

| b) | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „A Bizottság a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal meghatározza az e cikk (4) bekezdésében említett »rövid elszámolású ciklus« maximális hosszát, valamint a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által alkalmazott megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat is.” |
| --- | --- |

b)

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal meghatározza az e cikk (4) bekezdésében említett »rövid elszámolású ciklus« maximális hosszát, valamint a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által alkalmazott megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat is.”

| (1) | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (8) bekezdésben:








  i. | Az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:




  „(8)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és e cikk (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésének következetes harmonizációja és a követelmények meghatározása érdekében a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el:” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (8) bekezdésben:

i.

Az első albekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(8)
     
  A pénzpiacokon bekövetkező technikai változások figyelembevétele és e cikk (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésének következetes harmonizációja és a követelmények meghatározása érdekében a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el:”

| ii. | az a) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

az a) pontot el kell hagyni;

| iii. | a második albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a második albekezdést el kell hagyni;

| b) | A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   E cikk ▐ alkalmazása
  egységes feltételeinek
  és a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e cikk (1) bekezdése értelmében a kibocsátó felé közlendő információk közléséhez vagy a 19. cikk (3) bekezdése
  értelmében
  használandó ▐ formanyomtatványok,
  mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(9)   E cikk ▐ alkalmazása
  egységes feltételeinek
  és a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e cikk (1) bekezdése értelmében a kibocsátó felé közlendő információk közléséhez vagy a 19. cikk (3) bekezdése
  értelmében
  használandó ▐ formanyomtatványok,
  mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (2) | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés
  a következőképpen módosul
  :








  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében. A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés
  a következőképpen módosul
  :

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében. A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:”

| ii. | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a megteendő bejelentés tartalma;” |
| --- | --- | --- |

ii.

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a megteendő bejelentés tartalma;”

| iii. | a második albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a második albekezdést el kell hagyni;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   
  E cikk
  (1) bekezdése alkalmazása
  egységes feltételeinek
  és a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében az E
  SMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az
  e cikk
  (1) bekezdése értelmében a kibocsátó felé közlendő információk közléséhez vagy a 19. cikk (3) bekezdése szerinti bejelentéshez használandó ▐ formanyomtatványok,
  mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   
  E cikk
  (1) bekezdése alkalmazása
  egységes feltételeinek
  és a pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében az E
  SMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az
  e cikk
  (1) bekezdése értelmében a kibocsátó felé közlendő információk közléséhez vagy a 19. cikk (3) bekezdése szerinti bejelentéshez használandó ▐ formanyomtatványok,
  mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (2a) | A 14. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében.” |
| --- | --- |

(2a)

A 14. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából, a következetes harmonizáció és az (1) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása érdekében.”

| (2b) | A 17. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1), (2) és (3) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a részvényesek a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.” |
| --- | --- |

(2b)

A 17. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1), (2) és (3) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a részvényesek a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.”

| (2c) | A 18. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1)–(4) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.” |
| --- | --- |

(2c)

A 18. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1)–(4) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.”

| (2d) | A 19. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1), (2) és (3) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából.




  A Bizottság elsősorban azt az eljárást határozza meg, amellyel összhangban, a kibocsátónak, a részvénytulajdonosnak, más pénzügyi eszközök tulajdonosának vagy a 10. cikkben említett személynek vagy jogalanynak az (1) vagy a (3) bekezdés értelmében be kell jelentenie az információkat a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál, annak érdekében, hogy:










  a) | lehetővé tegyék az elektronikus eszközökkel történő irattározást a székhely szerinti tagállamban; |
| --- | --- | --- |

(2d)

A 19. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1), (2) és (3) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása céljából.

A Bizottság elsősorban azt az eljárást határozza meg, amellyel összhangban, a kibocsátónak, a részvénytulajdonosnak, más pénzügyi eszközök tulajdonosának vagy a 10. cikkben említett személynek vagy jogalanynak az (1) vagy a (3) bekezdés értelmében be kell jelentenie az információkat a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál, annak érdekében, hogy:

a)

lehetővé tegyék az elektronikus eszközökkel történő irattározást a székhely szerinti tagállamban;

| b) | koordinálják az ezen irányelv 4. cikkében említett éves pénzügyi beszámolók irattározását a 2003/71/EK irányelv 10. cikkében említett éves információk irattározásával.” |
| --- | --- |

b)

koordinálják az ezen irányelv 4. cikkében említett éves pénzügyi beszámolók irattározását a 2003/71/EK irányelv 10. cikkében említett éves információk irattározásával.”

| (2e) | A 21. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása céljából.




  A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:










  a) | a szabályozott információk terjesztésének minimumszabályai az (1) bekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- | --- |

(2e)

A 21. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés és az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben lefektetett követelmények meghatározása céljából.

A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:

a)

a szabályozott információk terjesztésének minimumszabályai az (1) bekezdésben említettek szerint;

| b) | a központi tárolórendszer minimum-előírásait a (2) bekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

a központi tárolórendszer minimum-előírásait a (2) bekezdésben említettek szerint.

A Bizottság meghatározhatja és aktualizálhatja az információk nyilvánosság részére történő terjesztésére szolgáló médiumok jegyzékét.”

| (2f) | A 22. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 8. cikke értelmében megfelelő iránymutatásokat dolgoz ki a 2003/6/EK irányelv, a 2003/71/EK irányelv és az ezen irányelv alapján nyilvánosságra hozandó információk hozzáférésének további elősegítése céljából.” |
| --- | --- |

(2f)

A 22. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 8. cikke értelmében megfelelő iránymutatásokat dolgoz ki a 2003/6/EK irányelv, a 2003/71/EK irányelv és az ezen irányelv alapján nyilvánosságra hozandó információk hozzáférésének további elősegítése céljából.”

| (2g) | A 23. cikk a következőképpen módosul:










  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  Ha a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye egy harmadik országban van, akkor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága mentesítheti az adott kibocsátót a 4–7. cikk, valamint a 12. cikk (6) bekezdése, a 14. cikk, a 15. cikk és a 16–18. cikk szerinti követelmények alól, feltéve, hogy az adott harmadik ország jogszabályai egyenértékű követelményeket határoznak meg, vagy ha az adott kibocsátó megfelel a harmadik ország azon jogszabályi követelményeinek, amelyeket a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egyenértékűnek minősít.




  Az illetékes hatóság ilyen esetben értesíti az ESMA-t a mentesítés megadásáról.” |
| --- | --- | --- |

(2g)

A 23. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  Ha a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye egy harmadik országban van, akkor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága mentesítheti az adott kibocsátót a 4–7. cikk, valamint a 12. cikk (6) bekezdése, a 14. cikk, a 15. cikk és a 16–18. cikk szerinti követelmények alól, feltéve, hogy az adott harmadik ország jogszabályai egyenértékű követelményeket határoznak meg, vagy ha az adott kibocsátó megfelel a harmadik ország azon jogszabályi követelményeinek, amelyeket a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egyenértékűnek minősít.

Az illetékes hatóság ilyen esetben értesíti az ESMA-t a mentesítés megadásáról.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  Az (1) bekezdés következetes harmonizálásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban olyan végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek










  i. | az ezen irányelv alapján megkövetelt információ – a pénzügyi kimutatásokat és információkat is beleértve – egyenértékűségének megteremtését biztosító rendszert hoznak létre, egy harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései által megkövetelt pénzügyi kimutatásokat is beleértve; |
| --- | --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  Az (1) bekezdés következetes harmonizálásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban olyan végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek

i.

az ezen irányelv alapján megkövetelt információ – a pénzügyi kimutatásokat és információkat is beleértve – egyenértékűségének megteremtését biztosító rendszert hoznak létre, egy harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései által megkövetelt pénzügyi kimutatásokat is beleértve;

| ii. | a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések következtében, vagy a nemzetközi szervezetek által meghatározott nemzetközi standardokon alapuló gyakorlatok vagy eljárások miatt meghatározzák azt, hogy a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország biztosítsa az ezen irányelvben előírt információs követelmények egyenértékűségét. |
| --- | --- |

ii.

a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések következtében, vagy a nemzetközi szervezetek által meghatározott nemzetközi standardokon alapuló gyakorlatok vagy eljárások miatt meghatározzák azt, hogy a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország biztosítsa az ezen irányelvben előírt információs követelmények egyenértékűségét.

Az első albekezdés ii. pontjával összefüggésben a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – az egynél több ország kibocsátóira vonatkozó standardok értékelésével kapcsolatos intézkedéseket határoz meg.

A Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről, legkésőbb a 31. cikkben említett időpontot követő öt éven belül. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy a harmadik ország számviteli standardjai nem egyenértékűek, akkor lehetővé teheti az érintett kibocsátók számára, hogy egy megfelelő átmeneti időszakban továbbra is ezeket a számviteli standardokat használják.

A harmadik albekezdéssel összefüggésben a Bizottság – a 27., a 27a. és a 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – az egynél több ország kibocsátóira vonatkozó számviteli standardokkal kapcsolatos általános egyenértékűségi követelmények kialakítására irányuló intézkedéseket is elfogad.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetét az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság készíti el.”

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  A (2) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása érdekében a Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek a harmadik országban közzétett információk azon típusát határozzák meg, amely fontos az Unió nyilvánossága számára.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  A (2) bekezdés következetes harmonizációjának biztosítása és az itt lefektetett követelmények meghatározása érdekében a Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyek a harmadik országban közzétett információk azon típusát határozzák meg, amely fontos az Unió nyilvánossága számára.”

| d) | A (7) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Az első albekezdés alkalmazása érdekében a Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek célja az általános egyenértékűségi kritériumok megállapítása.” |
| --- | --- |

d)

A (7) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés alkalmazása érdekében a Bizottság – a 27., 27a. és 27b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyek célja az általános egyenértékűségi kritériumok megállapítása.”

| e) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(7a)
     
  Az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 18. cikkével összhangban segíti a Bizottságot e cikk szerinti feladatai végrehajtásában.” |
| --- | --- |

e)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)
     
  Az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 18. cikkével összhangban segíti a Bizottságot e cikk szerinti feladatai végrehajtásában.”

| (2h) | A 24. cikk a következőképpen módosul:










  a) | Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Mindegyik tagállam kijelöli azt a 2003/71/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésében említett központi hatóságot, amely központi illetékes közigazgatási hatóságként felelős az ebben az irányelvben meghatározott kötelezettségek teljesítéséért és az ezen irányelv szerint elfogadott rendelkezések alkalmazásának biztosításáért. A tagállamok ennek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot és az ESMA-t.” |
| --- | --- | --- |

(2h)

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Mindegyik tagállam kijelöli azt a 2003/71/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésében említett központi hatóságot, amely központi illetékes közigazgatási hatóságként felelős az ebben az irányelvben meghatározott kötelezettségek teljesítéséért és az ezen irányelv szerint elfogadott rendelkezések alkalmazásának biztosításáért. A tagállamok ennek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot és az ESMA-t.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdésének megfelelően az ESMA-t és a többi tagállam illetékes hatóságait a feladatok átruházásával kapcsolatban életbe léptetett intézkedésekről, ideértve a hatáskörök átruházása szabályozásának pontos feltételeit is.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 13. cikkének (3) bekezdésének megfelelően az ESMA-t és a többi tagállam illetékes hatóságait a feladatok átruházásával kapcsolatban életbe léptetett intézkedésekről, ideértve a hatáskörök átruházása szabályozásának pontos feltételeit is.”

| (3) | A 25. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2a)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.




  (2b)
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul megadják az ESMA-nak az e rendeletből és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.” |
| --- | --- | --- |

(3)

A 25. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2a)
     
  E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.

(2b)
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul megadják az ESMA-nak az e rendeletből és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.”

| b) | A ▐ (3) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságok között a bizalmas információk cseréjét vagy
  az információknak
  az
  ESMA
  vagy a(z)
  .../.../EU
  rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület
  (ESRB)
  felé továbbítását.” |
| --- | --- |

b)

A ▐ (3) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdés nem gátolja az illetékes hatóságok között a bizalmas információk cseréjét vagy
  az információknak
  az
  ESMA
  vagy a(z)
  .../.../EU
  rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület
  (ESRB)
  felé továbbítását.”

| c) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A tagállamok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság a(z) .../.../ESMA rendelet 18. cikke értelmében együttműködési megállapodásokat köthetnek, amelyek lehetővé teszik az információcserét harmadik országok illetékes hatóságaival vagy testületeivel, amelyek számára az adott harmadik ország vonatkozó jogszabályai tették lehetővé, hogy elvégezzenek bármely olyan feladatot, amelyet ez az irányelv jelölt ki az illetékes hatóságok számára a 24. cikkel összhangban. A tagállamok értesítik az ESMA-t, amikor együttműködési megállapodásokat kötnek. Az ilyen jellegű információcserére legalább az ebben a cikkben említett garanciákkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciák vonatkoznak. Az ilyen információcsere célja az említett hatóságok vagy testületek felügyeleti feladatainak az ellátása. Ha az információk egy másik tagállamból származnak, az információk nem hozhatók nyilvánosságra az adott információkat közzétevő illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül, és – adott esetben – kizárólag arra a célra hozhatók nyilvánosságra, amelyhez a hatóságok hozzájárulásukat adták.” |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A tagállamok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság a(z) .../.../ESMA rendelet 18. cikke értelmében együttműködési megállapodásokat köthetnek, amelyek lehetővé teszik az információcserét harmadik országok illetékes hatóságaival vagy testületeivel, amelyek számára az adott harmadik ország vonatkozó jogszabályai tették lehetővé, hogy elvégezzenek bármely olyan feladatot, amelyet ez az irányelv jelölt ki az illetékes hatóságok számára a 24. cikkel összhangban. A tagállamok értesítik az ESMA-t, amikor együttműködési megállapodásokat kötnek. Az ilyen jellegű információcserére legalább az ebben a cikkben említett garanciákkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciák vonatkoznak. Az ilyen információcsere célja az említett hatóságok vagy testületek felügyeleti feladatainak az ellátása. Ha az információk egy másik tagállamból származnak, az információk nem hozhatók nyilvánosságra az adott információkat közzétevő illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül, és – adott esetben – kizárólag arra a célra hozhatók nyilvánosságra, amelyhez a hatóságok hozzájárulásukat adták.”

| (3a) | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „26. cikk


  Óvintézkedések



  (1)
     
  Ha egy fogadó tagállam illetékes hatósága azt tapasztalja, hogy a kibocsátó vagy a részvény- vagy más pénzügyieszköz-tulajdonos, vagy a 10. cikkben említett személy vagy jogalany szabálytalanságokat követett el vagy nem tett eleget a kötelezettségeinek, akkor megállapításait közli a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával és az ESMA-val.




  (2)
     
  Ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott intézkedések ellenére, vagy mert ezek intézkedések nem bizonyulnak megfelelőnek, a kibocsátó vagy az értékpapír-tulajdonos továbbra is megsérti a vonatkozó törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, a fogadó tagállam illetékes hatósága – a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően – a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban minden szükséges intézkedést megtesz a befektetők védelmében, minél előbb tájékoztatva erről a Bizottságot és az ESMA-t.” |
| --- | --- |

(3a)

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

Óvintézkedések

(1)
     
  Ha egy fogadó tagállam illetékes hatósága azt tapasztalja, hogy a kibocsátó vagy a részvény- vagy más pénzügyieszköz-tulajdonos, vagy a 10. cikkben említett személy vagy jogalany szabálytalanságokat követett el vagy nem tett eleget a kötelezettségeinek, akkor megállapításait közli a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával és az ESMA-val.

(2)
     
  Ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott intézkedések ellenére, vagy mert ezek intézkedések nem bizonyulnak megfelelőnek, a kibocsátó vagy az értékpapír-tulajdonos továbbra is megsérti a vonatkozó törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, a fogadó tagállam illetékes hatósága – a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően – a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban minden szükséges intézkedést megtesz a befektetők védelmében, minél előbb tájékoztatva erről a Bizottságot és az ESMA-t.”

| (3b) | A VI. fejezet címe helyébe a következő cím kerül: |
| --- | --- |

(3b)

A VI. fejezet címe helyébe a következő cím kerül:

| (3c) | A 27. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2a)
     
  A 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 23. cikk (5) és a 23. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv hatálybalépését követő négy évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 27c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.” |
| --- | --- | --- |

(3c)

A 27. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2a)
     
  A 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 23. cikk (5) és a 23. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az ezen irányelv hatálybalépését követő négy évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 27c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.”

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2aa)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  „(2ab)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 27a. és 27b. cikkben lefektetett feltételektől függ.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2aa)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

„(2ab)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 27a. és 27b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”

| (3d) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „27a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 21. cikk (4), a 23. cikk (5) és a 23. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.



  27b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  (3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.” |
| --- | --- |

(3d)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„27a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3), az 5. cikk (6), a 9. cikk (7), a 12. cikk (8), a 13. cikk (2), a 14. cikk (2), a 17. cikk (4), a 18. cikk (5), a 19. cikk (4), a 21. cikk (4), a 23. cikk (5) és a 23. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

27b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.”

8. cikk

A 2005/60/EK irányelv módosításai

A 2005/60/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (-1a) | A 11. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(4)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti az (1) vagy (2) bekezdésben megállapított feltételeket, illetve egyéb esetekben, amikor a 40. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően meghatározott technikai követelmények teljesülnek.” |
| --- | --- |

(-1a)

A 11. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti az (1) vagy (2) bekezdésben megállapított feltételeket, illetve egyéb esetekben, amikor a 40. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően meghatározott technikai követelmények teljesülnek.”

| (-1b) | A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti az (1) bekezdés b) pontjában megállapított feltételeket.” |
| --- | --- |

(-1b)

A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti az (1) bekezdés b) pontjában megállapított feltételeket.”

| (-1c) | A 28. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti a (3), (4) vagy (5) bekezdésben megállapított feltételeket.” |
| --- | --- |

(-1c)

A 28. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  A tagállamok ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást, az európai felügyeleti hatóságokat és a Bizottságot azokról az esetekről, amikor úgy vélik, hogy egy harmadik ország teljesíti a (3), (4) vagy (5) bekezdésben megállapított feltételeket.”

| (-1d) | A 31. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A tagállamok és az európai felügyeleti hatóságok és a Bizottság ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor egy harmadik ország jogi szabályozása nem engedi az (1) bekezdés első albekezdése értelmében előírt intézkedések alkalmazását és a megoldáshoz összehangolt intézkedésre van szükség.” |
| --- | --- |

(-1d)

A 31. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A tagállamok és az európai felügyeleti hatóságok és a Bizottság ezen irányelv alkalmazásának megfelelő mértékben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor egy harmadik ország jogi szabályozása nem engedi az (1) bekezdés első albekezdése értelmében előírt intézkedések alkalmazását és a megoldáshoz összehangolt intézkedésre van szükség.”

| (1) | A 31. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   
  E cikk következetes harmonizálása és a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében
  a(z) .../2010/EU [EBA] rendelettel
  létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság, a
  a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel
  létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság és
  a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel
  létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  – figyelembe véve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén már meglévő keretrendszert, és adott esetben együttműködve az e területen működő egyéb uniós szervekkel e rendeletek
  42. cikkének megfelelően
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az
  e
  cikk
  (3) bekezdésében
  említett kiegészítő intézkedések típusának, valamint azoknak a minimális lépéseknek a pontos meghatározása céljából, amelyeket a hitelintézetek és a pénzügyi szolgáltatók kötelesek tenni, amennyiben az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt intézkedések alkalmazását a harmadik ország jogszabályai nem teszik lehetővé.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.” |
| --- | --- |

(1)

A 31. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(4)   
  E cikk következetes harmonizálása és a
  pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében
  a(z) .../2010/EU [EBA] rendelettel
  létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság, a
  a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel
  létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság és
  a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel
  létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  – figyelembe véve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén már meglévő keretrendszert, és adott esetben együttműködve az e területen működő egyéb uniós szervekkel e rendeletek
  42. cikkének megfelelően
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az
  e
  cikk
  (3) bekezdésében
  említett kiegészítő intézkedések típusának, valamint azoknak a minimális lépéseknek a pontos meghatározása céljából, amelyeket a hitelintézetek és a pénzügyi szolgáltatók kötelesek tenni, amennyiben az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt intézkedések alkalmazását a harmadik ország jogszabályai nem teszik lehetővé.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”

| (2) | A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Ezen irányelv
  következetes harmonizálásának
  a biztosítása, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem technikai fejlődésének a figyelembevétele érdekében
  az EBA, az ESMA és az EIOPA – figyelembe véve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén már meglévő keretrendszert, és adott esetben együttműködve az e területen működő egyéb uniós szervekkel –
  a (2) bekezdésben említett tájékoztatás minimális tartalmának
  pontos meghatározása
  céljából
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikkével összhangban.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.” |
| --- | --- |

(2)

A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Ezen irányelv
  következetes harmonizálásának
  a biztosítása, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem technikai fejlődésének a figyelembevétele érdekében
  az EBA, az ESMA és az EIOPA – figyelembe véve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén már meglévő keretrendszert, és adott esetben együttműködve az e területen működő egyéb uniós szervekkel –
  a (2) bekezdésben említett tájékoztatás minimális tartalmának
  pontos meghatározása
  céljából
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki
  a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA]
  európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikkével összhangban.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”

| (2a) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „37a. cikk



  (1)
     
  Az illetékes hatóságok ezen irányelv alkalmazásában a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az európai felügyeleti hatóságokkal.




  (2)
     
  Az illetékes hatóságok az ezen irányelv és a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet értelmében rájuk rótt feladatok elvégzéséhez szükséges információkat az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják.” |
| --- | --- |

(2a)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„37a. cikk

(1)
     
  Az illetékes hatóságok ezen irányelv alkalmazásában a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az európai felügyeleti hatóságokkal.

(2)
     
  Az illetékes hatóságok az ezen irányelv és a(z) .../2010/EU [EBA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet értelmében rájuk rótt feladatok elvégzéséhez szükséges információkat az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátják.”

| (2b) | A VI. fejezet címe helyébe a következő cím kerül: |
| --- | --- |

(2b)

A VI. fejezet címe helyébe a következő cím kerül:

| (2c) | A 40. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdésben:










  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban elért technikai fejlődés figyelembevétele és az ezen irányelv következetes harmonizációjának és a benne lefektetett követelmények pontos meghatározása érdekében a Bizottság az alábbi intézkedéseket fogadhatja el:” |
| --- | --- | --- | --- |

(2c)

A 40. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben:

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harcban elért technikai fejlődés figyelembevétele és az ezen irányelv következetes harmonizációjának és a benne lefektetett követelmények pontos meghatározása érdekében a Bizottság az alábbi intézkedéseket fogadhatja el:”

| ii. | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „Az intézkedéseket a 41., 41a. és 41b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.” |
| --- | --- |

ii.

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az intézkedéseket a 41., 41a. és 41b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.”

| b) | A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Az intézkedéseket a 41., 41a. és 41b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az intézkedéseket a 41., 41a. és 41b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kell elfogadni.”

| (2d) | A 41. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre, és amennyiben az ezen eljárás szerint elfogadott intézkedések nem változtatják meg ezen irányelv lényeges előírásait.” |
| --- | --- | --- |

(2d)

A 41. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre, és amennyiben az ezen eljárás szerint elfogadott intézkedések nem változtatják meg ezen irányelv lényeges előírásait.”

| b) | A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2a)
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 41a. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

b)

A (2a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2a)
     
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra felhatalmazást kap a 40. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 41a. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.”

| c) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2b)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását követően azokról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (2c)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 41a. és a 41b. cikkben lefektetett feltételektől függ.” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2b)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását követően azokról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2c)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 41a. és a 41b. cikkben lefektetett feltételektől függ.”

| d) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| (2e) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „41a. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 40. cikkben említett felhatalmazást.




  (2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.”



  „41b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a meghirdetett napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  (3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.” |
| --- | --- |

(2e)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„41a. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 40. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A határozat a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.”

„41b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogások

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a meghirdetett napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

(3)
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkének megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.”

9. cikk

A 2006/48/EK irányelv módosításai

| (1) | A 6. cikk
  helyébe a következő szöveg lép
  :


  „(1)
     
  A tagállamok megkövetelik a hitelintézetektől, hogy tevékenységük megkezdése előtt engedélyt szerezzenek. A tagállamok a 7–12. cikk sérelme nélkül megállapítják az ilyen engedély követelményeit és azokról tájékoztatják a Bizottságot és a(z) .../2010/EU [EBA] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóságot (EBA).




  (2)
     E cikk
  következetes harmonizációja és egységes
  alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:










  a) | szabályozási standardok tervezete a hitelintézetek engedély iránti kérelméhez csatoltan az illetékes hatóságok számára benyújtandó információkkal kapcsolatosan, a 7. cikkben előírt üzleti tervet is ideértve, |
| --- | --- | --- |

(1)

A 6. cikk
  helyébe a következő szöveg lép
  :

„(1)
     
  A tagállamok megkövetelik a hitelintézetektől, hogy tevékenységük megkezdése előtt engedélyt szerezzenek. A tagállamok a 7–12. cikk sérelme nélkül megállapítják az ilyen engedély követelményeit és azokról tájékoztatják a Bizottságot és a(z) .../2010/EU [EBA] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóságot (EBA).

(2)
     E cikk
  következetes harmonizációja és egységes
  alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:

a)

szabályozási standardok tervezete a hitelintézetek engedély iránti kérelméhez csatoltan az illetékes hatóságok számára benyújtandó információkkal kapcsolatosan, a 7. cikkben előírt üzleti tervet is ideértve,

| b) | szabályozási standardok tervezete, melyek meghatározzák a 8. cikkben előírt követelmény teljesítésének feltételei, |
| --- | --- |

b)

szabályozási standardok tervezete, melyek meghatározzák a 8. cikkben előírt követelmény teljesítésének feltételei,

| c) | végrehajtási technikai standardok tervezete az ilyen információk biztosítása során használandó egységes formanyomtatványokhoz, mintadokumentumokhoz és eljárásokhoz, |
| --- | --- |

c)

végrehajtási technikai standardok tervezete az ilyen információk biztosítása során használandó egységes formanyomtatványokhoz, mintadokumentumokhoz és eljárásokhoz,

| d) | szabályozási standardok tervezete, mely meghatározza a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelményeket, ezenkívül pontosan meghatározhatja, hogy mely tényezők akadályozhatják meg az illetékes hatóságot a 12. cikk szerinti felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlásában. |
| --- | --- |

d)

szabályozási standardok tervezete, mely meghatározza a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelményeket, ezenkívül pontosan meghatározhatja, hogy mely tényezők akadályozhatják meg az illetékes hatóságot a 12. cikk szerinti felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlásában.

Az EBA az a) és b) pontokban említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első
  bekezdés
  a)
  , c) és d)
  pontjában említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”

A Bizottság hatáskört kap az (1) bekezdés b) pontjában említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”

| (1a) | A 9. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „b) | az érintett tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot és az EBA-t azon indokaikról, amelyek alapján e lehetőséget gyakorolják, és” |
| --- | --- | --- |

(1a)

A 9. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az érintett tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot és az EBA-t azon indokaikról, amelyek alapján e lehetőséget gyakorolják, és”

| (2) | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „14. cikk


  Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az
  EBA-t.
  Valamennyi hitelintézet, amely számára kiadták az engedélyt, bekerül egy jegyzékbe. Az
  EBA
  közzéteszi
  ezt a
  jegyzéket
  a honlapján
  , és naprakész állapotban tartja.” |
| --- | --- |

(2)

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Minden engedély kiadásáról értesíteni kell az
  EBA-t.

Valamennyi hitelintézet, amely számára kiadták az engedélyt, bekerül egy jegyzékbe. Az
  EBA
  közzéteszi
  ezt a
  jegyzéket
  a honlapján
  , és naprakész állapotban tartja.”

| (2a) | A 17. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az engedély visszavonásáról tájékoztatni kell a Bizottságot és az EBA-t, és a visszavonást meg kell indokolni. Az érintett személyeket tájékoztatni kell ezekről az indokokról.” |
| --- | --- |

(2a)

A 17. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az engedély visszavonásáról tájékoztatni kell a Bizottságot és az EBA-t, és a visszavonást meg kell indokolni. Az érintett személyeket tájékoztatni kell ezekről az indokokról.”

| (3) | A 19. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „Ezen irányelv
  következetes harmonizálásának
  biztosítása érdekében
  az EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a 19a. cikk (4) bekezdésében említett, a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékének megállapítása céljából, a 19. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül.




  Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  Ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki a 19b. cikkben említettek szerint az érintett illetékes hatóságok közötti konzultációs folyamat módozataira vonatkozó egységes eljárások, formanyomtatványok és mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.




  Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.


  A Bizottság
  hatáskört kap
  a
  negyedik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(3)

A 19. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„Ezen irányelv
  következetes harmonizálásának
  biztosítása érdekében
  az EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a 19a. cikk (4) bekezdésében említett, a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékének megállapítása céljából, a 19. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül.

Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

Ezen irányelv egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki a 19b. cikkben említettek szerint az érintett illetékes hatóságok közötti konzultációs folyamat módozataira vonatkozó egységes eljárások, formanyomtatványok és mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a
  negyedik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (3a) | A 22. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az e cikkben megállapított követelmények pontos meghatározása és a felügyeleti gyakorlatok közelítésének biztosítása céljából az EBA – a (2) fejezetben említett arányosság és átfogóság elvének tiszteletben tartása mellett – szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdésben említett rendszerek, eljárások és mechanizmusok pontos meghatározása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.




  (2b)
     
  Az V. melléklet 22. és 22a. pontjában lefektetett javadalmazási politikára vonatkozó elvek végrehajtásának elősegítése és az e cikk (2a) bekezdése értelmében gyűjtött információk következetességének biztosítása érdekében az EBA – a (2) fejezetben említett arányosság és átfogóság elvének tiszteletben tartása mellett – szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdésben említett rendszerek, eljárások és mechanizmusok pontos meghatározása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.




  Az ESMA – azon javadalmazási politikák tekintetében, amelyek azokra a munkavállalókra vonatkoznak, akik a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti befektetési szolgáltatások és tevékenységek végzésében részt vesznek – az EBÁ-val szorosan együttműködik e technikai standardok tervezetének a kidolgozásában.” |
| --- | --- |

(3a)

A 22. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(2a)
     
  Az e cikkben megállapított követelmények pontos meghatározása és a felügyeleti gyakorlatok közelítésének biztosítása céljából az EBA – a (2) fejezetben említett arányosság és átfogóság elvének tiszteletben tartása mellett – szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdésben említett rendszerek, eljárások és mechanizmusok pontos meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.

(2b)
     
  Az V. melléklet 22. és 22a. pontjában lefektetett javadalmazási politikára vonatkozó elvek végrehajtásának elősegítése és az e cikk (2a) bekezdése értelmében gyűjtött információk következetességének biztosítása érdekében az EBA – a (2) fejezetben említett arányosság és átfogóság elvének tiszteletben tartása mellett – szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1) bekezdésben említett rendszerek, eljárások és mechanizmusok pontos meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.

Az ESMA – azon javadalmazási politikák tekintetében, amelyek azokra a munkavállalókra vonatkoznak, akik a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti befektetési szolgáltatások és tevékenységek végzésében részt vesznek – az EBÁ-val szorosan együttműködik e technikai standardok tervezetének a kidolgozásában.”

| (4) | A 26. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   E ▐ cikk egységes alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:










  a) | szabályozási standardok tervezete a
  25. és e cikk
  értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából, és |
| --- | --- | --- |

(4)

A 26. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(5)   E ▐ cikk egységes alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:

a)

szabályozási standardok tervezete a
  25. és e cikk
  értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából, és

| b) | végrehajtási technikai standardok tervezetének kidolgozása az említett értesítéssel kapcsolatos egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából. |
| --- | --- |

b)

végrehajtási technikai standardok tervezetének kidolgozása az említett értesítéssel kapcsolatos egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett szabályozási standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet
  7.–7d.
  cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.
  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdés b) pontjában említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására is.”

| (5) | A 28. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   E cikk
  következetes harmonizációja és egységes
  alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:










  a) | szabályozási standardok tervezete az
  e cikk
  értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából, és |
| --- | --- | --- |

(5)

A 28. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(4)   E cikk
  következetes harmonizációja és egységes
  alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:

a)

szabályozási standardok tervezete az
  e cikk
  értelmében rendelkezésre bocsátandó információk
  meghatározása céljából, és

| b) | végrehajtási technikai standardok tervezetének kidolgozása az említett értesítéssel kapcsolatos egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából. |
| --- | --- |

b)

végrehajtási technikai standardok tervezetének kidolgozása az említett értesítéssel kapcsolatos egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.
  A Bizottság hatáskört kap az (1) bekezdés b) pontjában említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására is.”

| (6) | A 33. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Szükséghelyzet esetén a fogadó tagállam illetékes hatóságai a 30. cikkben előírt eljárás lefolytatását megelőzően, a betétesek, befektetők és a szolgáltatásokban részesülő egyéb személyek érdekeinek védelmében megteszik a szükséges óvintézkedéseket. Az ilyen intézkedésekről a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatni kell a Bizottságot, az
  EBA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait.” |
| --- | --- |

(6)

A 33. cikk első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Szükséghelyzet esetén a fogadó tagállam illetékes hatóságai a 30. cikkben előírt eljárás lefolytatását megelőzően, a betétesek, befektetők és a szolgáltatásokban részesülő egyéb személyek érdekeinek védelmében megteszik a szükséges óvintézkedéseket. Az ilyen intézkedésekről a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatni kell a Bizottságot, az
  EBA-t
  és a többi tagállam illetékes hatóságait.”

| (6a) | A 36. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „36. cikk



  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és az EBA-t azon esetek számáról és jellegéről, amelyekben a 25. cikk, valamint a 26. cikk (1)–(3) bekezdése alapján elutasításra került sor, vagy amelyekben a 30. cikk (3) bekezdésének megfelelően hoztak intézkedéseket.” |
| --- | --- |

(6a)

A 36. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„36. cikk

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és az EBA-t azon esetek számáról és jellegéről, amelyekben a 25. cikk, valamint a 26. cikk (1)–(3) bekezdése alapján elutasításra került sor, vagy amelyekben a 30. cikk (3) bekezdésének megfelelően hoztak intézkedéseket.”

| (6b) | A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az illetékes hatóságok bejelentenek a Bizottságnak, az EBA-nak és az Európai Bankbizottságnak minden olyan fiókengedélyt, amelyet az Európai Unión kívüli központi irodával rendelkező hitelintézetek kaptak.” |
| --- | --- |

(6b)

A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az illetékes hatóságok bejelentenek a Bizottságnak, az EBA-nak és az Európai Bankbizottságnak minden olyan fiókengedélyt, amelyet az Európai Unión kívüli központi irodával rendelkező hitelintézetek kaptak.”

| (6c) | A 39. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:










  „ba) | hogy az EBA képes legyen megszerezni a tagállamok illetékes hatóságaitól a harmadik országok nemzeti hatóságaitól a(z) ..../2010/EU [EBA] rendelet 20. cikke értelmében kapott információkat;” |
| --- | --- | --- |

(6c)

A 39. cikk (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„ba)

hogy az EBA képes legyen megszerezni a tagállamok illetékes hatóságaitól a harmadik országok nemzeti hatóságaitól a(z) ..../2010/EU [EBA] rendelet 20. cikke értelmében kapott információkat;”

| (6d) | A 39. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  E cikk alkalmazásában az EBA a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően támogatást nyújt a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

(6d)

A 39. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  E cikk alkalmazásában az EBA a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően támogatást nyújt a Bizottságnak.”

| (7) | A 42. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E cikk egységes alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:










  a) | szabályozási
  standardok tervezete a bennük szereplő információk pontos meghatározása céljából. |
| --- | --- | --- |

(7)

A 42. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E cikk egységes alkalmazása érdekében
  az EBA kidolgozza az alábbiakat:

a)

szabályozási
  standardok tervezete a bennük szereplő információk pontos meghatározása céljából.

| b) | E cikk egységes alkalmazása érdekében végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  a hitelintézetek felügyeletét valószínűsíthetően megkönnyítő információk megosztásával kapcsolatos követelményekhez szükséges
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából. |
| --- | --- |

b)

E cikk egységes alkalmazása érdekében végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  a hitelintézetek felügyeletét valószínűsíthetően megkönnyítő információk megosztásával kapcsolatos követelményekhez szükséges
  egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása
  céljából.

Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a
  második
  albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d.
  cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.
  A Bizottság hatáskört kap a második albekezdés a) pontjában említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására is.”

| (8) | A 42a. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:
  „Ha a
  kezdeti
  két hónapos időszak végén
  bármelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet 11. cikkével összhangban az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elé utalja,
  a fogadó tagállam illetékes hatóságai elhalasztják döntésüket és
  megvárják
  az
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján esetleg hozott határozatot.
  A fogadó tagállam illetékes hatóságai határozatukat a Hatóság
  határozatának megfelelően
  hozzák meg
  . A két hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság egy hónapon belül meghozza határozatát. A
  kezdeti
  két hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható a Hatóság elé.” |
| --- | --- |

(8)

A 42a. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:

„Ha a
  kezdeti
  két hónapos időszak végén
  bármelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet 11. cikkével összhangban az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elé utalja,
  a fogadó tagállam illetékes hatóságai elhalasztják döntésüket és
  megvárják
  az
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján esetleg hozott határozatot.
  A fogadó tagállam illetékes hatóságai határozatukat a Hatóság
  határozatának megfelelően
  hozzák meg
  . A két hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság egy hónapon belül meghozza határozatát. A
  kezdeti
  két hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható a Hatóság elé.”

| (9) | A 42b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Feladataik teljesítése során, az irányelv alapján elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alkalmazásakor
  az
  illetékes hatóságok figyelembe veszik a felügyeleti eszköztár és a felügyeleti gyakorlat közelítését. Ennek érdekében a tagállamok biztosítják, hogy:






  a) | az illetékes hatóságok részt vesznek az
  EBA
  tevékenységeiben, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A 42b. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Feladataik teljesítése során, az irányelv alapján elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alkalmazásakor
  az
  illetékes hatóságok figyelembe veszik a felügyeleti eszköztár és a felügyeleti gyakorlat közelítését. Ennek érdekében a tagállamok biztosítják, hogy:

a)

az illetékes hatóságok részt vesznek az
  EBA
  tevékenységeiben,

| b) | az illetékes hatóságok kövessék az
  EBA
  iránymutatásait és ajánlásait, illetve amennyiben nem így tesznek, ezt indokolják meg, |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok kövessék az
  EBA
  iránymutatásait és ajánlásait, illetve amennyiben nem így tesznek, ezt indokolják meg,

| c) | az illetékes hatóságokra ruházott nemzeti feladatkörök ne akadályozzák az őket ezen irányelv alapján
  az EBA
  tagjaként terhelő kötelezettségek ellátásában.”; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságokra ruházott nemzeti feladatkörök ne akadályozzák az őket ezen irányelv alapján
  az EBA
  tagjaként terhelő kötelezettségek ellátásában.”;

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni.

| (10) | A 44. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés nem akadályozza a különböző tagállamok illetékes hatóságait abban, hogy ezen irányelvnek és más, a hitelintézetekre vonatkozó irányelveknek,
  valamint a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 16. és 20. cikkének megfelelően
  információkat cseréljenek az
  EBA
  -val vagy információkat továbbítsanak a részére. Az így továbbított információra is az (1) bekezdésben meghatározott hivatali titoktartási feltételek vonatkoznak.” |
| --- | --- |

(10)

A 44. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés nem akadályozza a különböző tagállamok illetékes hatóságait abban, hogy ezen irányelvnek és más, a hitelintézetekre vonatkozó irányelveknek,
  valamint a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 16. és 20. cikkének megfelelően
  információkat cseréljenek az
  EBA
  -val vagy információkat továbbítsanak a részére. Az így továbbított információra is az (1) bekezdésben meghatározott hivatali titoktartási feltételek vonatkoznak.”

| (11) | ▐ A 46. cikk ▐ helyébe a következő szöveg lép:

  „46. cikk

  A tagállamok és az
  EBA – a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 18. cikkének megfelelően
  – csak abban az esetben köthetnek információcseréről szóló együttműködési megállapodásokat harmadik országok illetékes hatóságaival, vagy az
  ezen irányelv
  47. cikkében és 48. cikkének (1) bekezdésében meghatározott harmadik országbeli hatóságokkal vagy szervekkel, ha a közölt információkra olyan szakmai titoktartási garanciák vonatkoznak, amelyek legalább az
  ezen irányelv
  44. cikke (1) bekezdésében említett garanciákkal egyenértékűek.
  A szóban forgó információcserének az említett hatóságok vagy szervek felügyeleti feladatainak ellátását kell szolgálnia.




  Amennyiben az információ egy másik tagállamból származik, az információt az azt átadó hatóság kifejezett egyetértése nélkül nem lehet közölni, és – amennyiben szükséges – kizárólag azokra a célokra használható, amelyekhez az érintett hatóságok jóváhagyásukat adták
  .”. |
| --- | --- |

(11)

▐ A 46. cikk ▐ helyébe a következő szöveg lép:

„46. cikk

A tagállamok és az
  EBA – a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 18. cikkének megfelelően
  – csak abban az esetben köthetnek információcseréről szóló együttműködési megállapodásokat harmadik országok illetékes hatóságaival, vagy az
  ezen irányelv
  47. cikkében és 48. cikkének (1) bekezdésében meghatározott harmadik országbeli hatóságokkal vagy szervekkel, ha a közölt információkra olyan szakmai titoktartási garanciák vonatkoznak, amelyek legalább az
  ezen irányelv
  44. cikke (1) bekezdésében említett garanciákkal egyenértékűek.
  A szóban forgó információcserének az említett hatóságok vagy szervek felügyeleti feladatainak ellátását kell szolgálnia.

Amennyiben az információ egy másik tagállamból származik, az információt az azt átadó hatóság kifejezett egyetértése nélkül nem lehet közölni, és – amennyiben szükséges – kizárólag azokra a célokra használható, amelyekhez az érintett hatóságok jóváhagyásukat adták
  .”.

| (12) | A 49. cikk a következőképpen módosul:






  a) | ▐ Az első bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép
  :


  „Ez a szakasz nem akadályozza az illetékes hatóságot abban, hogy továbbítsa az alábbiak feladatainak ellátását szolgáló információkat:










  a) | az európai központi banki rendszerben működő központi bankok és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szervek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, beleértve a monetáris politika irányítását és a kapcsolódó likviditási intézkedéseket, a fizetési, klíring és elszámolási rendszerek felügyeletét, és a pénzügyi rendszerek stabilitásának védelmét; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A 49. cikk a következőképpen módosul:

a)

▐ Az első bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép
  :

„Ez a szakasz nem akadályozza az illetékes hatóságot abban, hogy továbbítsa az alábbiak feladatainak ellátását szolgáló információkat:

a)

az európai központi banki rendszerben működő központi bankok és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szervek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, beleértve a monetáris politika irányítását és a kapcsolódó likviditási intézkedéseket, a fizetési, klíring és elszámolási rendszerek felügyeletét, és a pénzügyi rendszerek stabilitásának védelmét;

| b) | szükség szerint más, a fizetési rendszerek ellenőrzéséért felelős hatóságok; |
| --- | --- |

b)

szükség szerint más, a fizetési rendszerek ellenőrzéséért felelős hatóságok;

| c) | az Európai Rendszerkockázati Testület (
  ESRB
  ), amennyiben az információ
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt jogszabályi feladatai ellátásához szükségesek ▐. |
| --- | --- |

c)

az Európai Rendszerkockázati Testület (
  ESRB
  ), amennyiben az információ
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt jogszabályi feladatai ellátásához szükségesek ▐.

Ez a szakasz nem akadályozza az első albekezdésben említett hatóságokat vagy szerveket abban, hogy ezeket az információkat közöljék az illetékes hatóságokkal, mivel azokra a 45. cikk alkalmazásában szükségük lehet.”;

| b) | a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A 130. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetben a tagállamok engedélyezik, hogy az illetékes hatóságok
  haladéktalanul
  információkat továbbítsanak az európai központi banki rendszerben működő központi bankoknak, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, beleértve a monetáris politika irányítását és a kapcsolódó likviditási intézkedéseket, a fizetési, elszámolási és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletét, és a pénzügyi rendszer stabilitásának védelmét, illetve az a
  (z) .../2010/EU [ESRB] rendelet értelmében az ESRB-nek
  , ha a szóban forgó információk törvény által előírt feladatai teljesítéséhez szükségesek.”. |
| --- | --- |

b)

a negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 130. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetben a tagállamok engedélyezik, hogy az illetékes hatóságok
  haladéktalanul
  információkat továbbítsanak az európai központi banki rendszerben működő központi bankoknak, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, beleértve a monetáris politika irányítását és a kapcsolódó likviditási intézkedéseket, a fizetési, elszámolási és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletét, és a pénzügyi rendszer stabilitásának védelmét, illetve az a
  (z) .../2010/EU [ESRB] rendelet értelmében az ESRB-nek
  , ha a szóban forgó információk törvény által előírt feladatai teljesítéséhez szükségesek.”.

| (13) | A 63a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   Az eszközt szabályozó rendelkezések előírják, hogy a tőkének, a kifizetetlen kamatnak vagy osztaléknak képesnek kell lennie a veszteség elvonására, és nem akadályozhatja a hitelintézetnek az
  EBA
  által a (6) bekezdés alapján kidolgozott megfelelő mechanizmusok segítségével történő feltőkésítését.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

A 63a. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4.   Az eszközt szabályozó rendelkezések előírják, hogy a tőkének, a kifizetetlen kamatnak vagy osztaléknak képesnek kell lennie a veszteség elvonására, és nem akadályozhatja a hitelintézetnek az
  EBA
  által a (6) bekezdés alapján kidolgozott megfelelő mechanizmusok segítségével történő feltőkésítését.”;

| b) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   A
  következetes harmonizáció
  és a felügyeleti gyakorlatok közelítésének
  biztosítása
  céljából az
  EBA
  szabályozási technikai standardok tervezetét dolgozza ki az e cikk (1) bekezdésében említett eszközökre
  vonatkozó követelmények pontos meghatározása
  céljából. A Hatóság az említett
  szabályozási
  standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  előző
  albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.
  Az
  EBA
  az 57. cikk első bekezdésének a) pontjában említett eszközök tekintetében iránymutatásokat is kibocsát.
  Az
  EBA
  felügyeli
  ezen iránymutatások
  alkalmazását.”. |
| --- | --- |

b)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.   A
  következetes harmonizáció
  és a felügyeleti gyakorlatok közelítésének
  biztosítása
  céljából az
  EBA
  szabályozási technikai standardok tervezetét dolgozza ki az e cikk (1) bekezdésében említett eszközökre
  vonatkozó követelmények pontos meghatározása
  céljából. A Hatóság az említett
  szabályozási
  standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  előző
  albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.

Az
  EBA
  az 57. cikk első bekezdésének a) pontjában említett eszközök tekintetében iránymutatásokat is kibocsát.

Az
  EBA
  felügyeli
  ezen iránymutatások
  alkalmazását.”.

| (14) | A 74. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „
  Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  az illetékes hatóságok 2012. december 31-től egységes jelentési formátumot, gyakoriságot, nyelvet és határidőket alkalmaznak az e számításoknak a hitelintézetek általi közlésére vonatkozóan. Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az
  EBA
  2012. január 1-je előtt
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az egységes (
  és utasításokkal ellátott
  ) jelentési formátumok, a jelentési gyakoriság ▐ és határidők
  Európai Unión
  belüli bevezetése céljából. A jelentési formátumoknak a hitelintézetek tevékenységeinek természetével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lennie.


  Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EBA végrehajtási standardok tervezetét dolgozza ki továbbá a szóban forgó jelentésekhez alkalmazandó informatikai megoldások tekintetében.


  A Bizottság
  hatáskört kap a második és harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(14)

A 74. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében
  az illetékes hatóságok 2012. december 31-től egységes jelentési formátumot, gyakoriságot, nyelvet és határidőket alkalmaznak az e számításoknak a hitelintézetek általi közlésére vonatkozóan. Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az
  EBA
  2012. január 1-je előtt
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az egységes (
  és utasításokkal ellátott
  ) jelentési formátumok, a jelentési gyakoriság ▐ és határidők
  Európai Unión
  belüli bevezetése céljából. A jelentési formátumoknak a hitelintézetek tevékenységeinek természetével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lennie.

Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EBA végrehajtási standardok tervezetét dolgozza ki továbbá a szóban forgó jelentésekhez alkalmazandó informatikai megoldások tekintetében.

A Bizottság
  hatáskört kap a második és harmadik
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (15) | A 81. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA
  az
  ESMA
  -val konzultálva
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan
  pontos meghatározása
  céljából. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  a második albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(15)

A 81. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA
  az
  ESMA
  -val konzultálva
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan
  pontos meghatározása
  céljából. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a második albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”

| (16) | A 84. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „E
  cikk következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA az ESMA-val konzultálva szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan pontos meghatározása céljából. Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.


  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(16)

A 84. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„E
  cikk következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA az ESMA-val konzultálva szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan pontos meghatározása céljából. Az EBA az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”

| (17) | A 97. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA
  az
  ESMA
  -val konzultálva
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan
  pontos meghatározása
  céljából. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  első
  albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(17)

A 97. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA
  az
  ESMA
  -val konzultálva
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a hitelminősítésekkel kapcsolatos értékelési módszertan
  pontos meghatározása
  céljából. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  első
  albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (18) | A 105. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki annak
  a minősítési módszertannak a pontos meghatározása céljából
  , amely alapján az illetékes hatóságok a hitelintézetek számára engedélyezik a fejlett mérési módszerek alkalmazását.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  a második albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására. ▐ ”. |
| --- | --- |

(18)

A 105. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki annak
  a minősítési módszertannak a pontos meghatározása céljából
  , amely alapján az illetékes hatóságok a hitelintézetek számára engedélyezik a fejlett mérési módszerek alkalmazását.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a második albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására. ▐ ”.

| (19) | A 106. cikk (2) bekezdésének
  második
  albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „E bekezdés
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a c) és a d) pontban szereplő mentességek,
  valamint
  azon feltételek
  pontos meghatározása
  céljából,
  amelyeket annak megállapítására használnak, hogy létezik-e egymással kapcsolatban álló ügyfelek (3) bekezdés szerinti csoportja.
  Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap a második albekezdés a) pontjában említett szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(19)

A 106. cikk (2) bekezdésének
  második
  albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„E bekezdés
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki a c) és a d) pontban szereplő mentességek,
  valamint
  azon feltételek
  pontos meghatározása
  céljából,
  amelyeket annak megállapítására használnak, hogy létezik-e egymással kapcsolatban álló ügyfelek (3) bekezdés szerinti csoportja.
  Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap a második albekezdés a) pontjában említett szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (20) | A 110. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A tagállamok előírják, hogy a jelentést legalább évente kétszer kell benyújtani. Az illetékes hatóságok 2012. december 31-étől egységes jelentési formátumokat, gyakoriságokat ▐ és határidőket alkalmaznak. Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az
  EBA
  2012. január 1-je előtt
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az egységes (
  és utasításokkal ellátott
  ) jelentési formátumok, a jelentési gyakoriság ▐ és határidők
  Európai Unión
  belüli bevezetése céljából. A jelentési formátumoknak a hitelintézetek tevékenységeinek természetével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lennie.


  Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki továbbá a szóban forgó jelentésekhez alkalmazandó informatikai megoldások tekintetében.


  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első
  és második
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(20)

A 110. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A tagállamok előírják, hogy a jelentést legalább évente kétszer kell benyújtani. Az illetékes hatóságok 2012. december 31-étől egységes jelentési formátumokat, gyakoriságokat ▐ és határidőket alkalmaznak. Ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az
  EBA
  2012. január 1-je előtt
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az egységes (
  és utasításokkal ellátott
  ) jelentési formátumok, a jelentési gyakoriság ▐ és határidők
  Európai Unión
  belüli bevezetése céljából. A jelentési formátumoknak a hitelintézetek tevékenységeinek természetével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lennie.

Az irányelv egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozza ki továbbá a szóban forgó jelentésekhez alkalmazandó informatikai megoldások tekintetében.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első
  és második
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (20a) | A 111. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A tagállamok 150 millió EUR-nál alacsonyabb határértéket is megállapíthatnak, és erről tájékoztatják az EBA-t és a Bizottságot.”. |
| --- | --- |

(20a)

A 111. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok 150 millió EUR-nál alacsonyabb határértéket is megállapíthatnak, és erről tájékoztatják az EBA-t és a Bizottságot.”.

| (21) | A 122a. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „10.   Az
  EBA
  évente jelentést tesz a Bizottságnak az illetékes hatóságok e cikknek való megfeleléséről.
  E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az EBA
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a felügyeleti gyakorlat konvergenciája érdekében
  e cikkre
  tekintettel
  , beleértve az átvilágításra és a kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettségek megszegése esetén hozandó intézkedéseket is. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  a
  második albekezdés a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(21)

A 122a. cikk (10) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„10.   Az
  EBA
  évente jelentést tesz a Bizottságnak az illetékes hatóságok e cikknek való megfeleléséről.

E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az EBA
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki
  a felügyeleti gyakorlat konvergenciája érdekében
  e cikkre
  tekintettel
  , beleértve az átvilágításra és a kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettségek megszegése esetén hozandó intézkedéseket is. Az
  EBA
  az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a
  második albekezdés a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (22) | A 124. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:
  „6.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki e cikk és egy közös kockázatértékelési eljárás
  és módszertan pontos meghatározása
  céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.” |
| --- | --- |

(22)

A 124. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:

„6.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki e cikk és egy közös kockázatértékelési eljárás
  és módszertan pontos meghatározása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”

| (22a) | A 126. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  Az illetékes hatóságok értesítik az EBA-t és a Bizottságot a (3) bekezdés hatálya alá tartozó bármely megegyezésről.”. |
| --- | --- |

(22a)

A 126. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  Az illetékes hatóságok értesítik az EBA-t és a Bizottságot a (3) bekezdés hatálya alá tartozó bármely megegyezésről.”.

| (22b) | A 129. cikk (1) bekezdésébe az első albekezdés után a következő albekezdés kerül beillesztésre:




  „Amennyiben a konszolidáló felügyeleti hatóság elmulasztja az első albekezdésben említett feladatok végrehajtását, vagy az illetékes hatóságok nem működnek együtt a konszolidáló felügyeleti hatósággal az első albekezdésben említett feladatok végrehajtásához szükséges mértékben, az ügyet az érintett illetékes hatóságok bármelyike az EBA elé tárhatja, amely a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 11. cikkének megfelelően járhat el.” |
| --- | --- |

(22b)

A 129. cikk (1) bekezdésébe az első albekezdés után a következő albekezdés kerül beillesztésre:

„Amennyiben a konszolidáló felügyeleti hatóság elmulasztja az első albekezdésben említett feladatok végrehajtását, vagy az illetékes hatóságok nem működnek együtt a konszolidáló felügyeleti hatósággal az első albekezdésben említett feladatok végrehajtásához szükséges mértékben, az ügyet az érintett illetékes hatóságok bármelyike az EBA elé tárhatja, amely a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 11. cikkének megfelelően járhat el.”

| (23) | A 129. cikk (2) bekezdésének ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „ ▐
  Ha a hat hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../.../EU
  rendelet [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, a konszolidáló felügyeleti hatóság
  elhalasztja döntését, és
  megvárja az
  EBA által
  az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a
  határozatról
  esetlegesen hozott döntést, és
  döntését
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozza meg
  . A hat hónapos időszak az
  említett
  rendelet szerinti egyeztető időszaknak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A hat hónapos időszak végét vagy az együttes döntés meghozatalát követően az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”. |
| --- | --- |

(23)

A 129. cikk (2) bekezdésének ötödik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„ ▐

Ha a hat hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../.../EU
  rendelet [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, a konszolidáló felügyeleti hatóság
  elhalasztja döntését, és
  megvárja az
  EBA által
  az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a
  határozatról
  esetlegesen hozott döntést, és
  döntését
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozza meg
  . A hat hónapos időszak az
  említett
  rendelet szerinti egyeztető időszaknak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A hat hónapos időszak végét vagy az együttes döntés meghozatalát követően az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”.

| (23a) | A 129. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben említett együttes döntéshozatali eljárás egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása céljából, a 84. cikk (1) bekezdésében, a 87. cikk (9) bekezdésében, a 105. cikkben, valamint a III. melléklet 6. részében említett engedélykérelmek tekintetében, az együttes döntéshozatal elősegítésére.




  A Bizottság hatáskört kap az előző két albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(23a)

A 129. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EBA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben említett együttes döntéshozatali eljárás egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása céljából, a 84. cikk (1) bekezdésében, a 87. cikk (9) bekezdésében, a 105. cikkben, valamint a III. melléklet 6. részében említett engedélykérelmek tekintetében, az együttes döntéshozatal elősegítésére.

A Bizottság hatáskört kap az előző két albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (24) | A 129. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a harmadik albekezdésben az „európai bankfelügyelők bizottsága”
  elnevezés
  helyébe az „Európai Bankfelügyeleti Hatóság” lép; |
| --- | --- | --- |

(24)

A 129. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a harmadik albekezdésben az „európai bankfelügyelők bizottsága”
  elnevezés
  helyébe az „Európai Bankfelügyeleti Hatóság” lép;

| b) | a negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben az illetékes hatóságok négy hónapon belül nem tudnak együttes határozatot hozni, úgy a 123. és 124. cikk, valamint a 136. cikk (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó határozatot összevont alapon a konszolidáló felügyeleti hatóság hozza meg azt követően, hogy kellően figyelembe vette a megfelelő illetékes hatóságok által végrehajtott, a leányvállalatokra vonatkozó kockázatértékelést. Ha a négy hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../.../EU rendelet
  [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, a konszolidáló felügyeleti hatóság
  elhalasztja döntését
  , és megvárja az
  EBA
  által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban esetlegesen hozott döntést, és
  döntését
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozza meg
  . A négy hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A négy hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”; |
| --- | --- |

b)

a negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az illetékes hatóságok négy hónapon belül nem tudnak együttes határozatot hozni, úgy a 123. és 124. cikk, valamint a 136. cikk (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó határozatot összevont alapon a konszolidáló felügyeleti hatóság hozza meg azt követően, hogy kellően figyelembe vette a megfelelő illetékes hatóságok által végrehajtott, a leányvállalatokra vonatkozó kockázatértékelést. Ha a négy hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../.../EU rendelet
  [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, a konszolidáló felügyeleti hatóság
  elhalasztja döntését
  , és megvárja az
  EBA
  által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban esetlegesen hozott döntést, és
  döntését
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozza meg
  . A négy hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A négy hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”;

| c) | az ötödik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A 123. és 124. cikk, valamint a 136. cikk (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó határozatot egyéni vagy szubkonszolidált alapon az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat vagy az EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat leányvállalatainak felügyeletéért felelős, megfelelő illetékes hatóságok hozzák meg, a konszolidáló felügyeleti hatóság által kifejtett álláspontok és fenntartások kellő figyelembevételét követően. Ha a négy hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../2010/EU
  rendelet [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, az illetékes hatóságok
  elhalasztják döntésüket
  ,
  és
  megvárják az
  EBA
  által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozott döntést, és
  döntésüket
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozzák meg
  . A négy hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A négy hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”; |
| --- | --- |

c)

az ötödik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 123. és 124. cikk, valamint a 136. cikk (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó határozatot egyéni vagy szubkonszolidált alapon az EU-szintű hitelintézeti anyavállalat vagy az EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat leányvállalatainak felügyeletéért felelős, megfelelő illetékes hatóságok hozzák meg, a konszolidáló felügyeleti hatóság által kifejtett álláspontok és fenntartások kellő figyelembevételét követően. Ha a négy hónapos időszak végét követően
  valamelyik érintett
  illetékes
  hatóság
  az ügyet
  a(z) .../2010/EU
  rendelet [EBA] 11. cikkével összhangban az
  EBA
  elé utalja, az illetékes hatóságok
  elhalasztják döntésüket
  ,
  és
  megvárják az
  EBA
  által az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozott döntést, és
  döntésüket
  az
  EBA
  döntésével összhangban
  hozzák meg
  . A négy hónapos időszak az említett rendelet szerinti egyeztető eljárásnak minősül. Az
  EBA
  egy hónapon belül hozza meg döntését. A négy hónapos időszak vége után vagy az együttes határozat meghozatala után az ügy már nem utalható az
  EBA
  elé.”;

| d) | a hetedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ha az
  EBA
  -t konzultációra kérték, valamennyi illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a kapott tanácsot, és indokolnia kell az attól való bármely jelentős eltérést.”; |
| --- | --- |

d)

a hetedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ha az
  EBA
  -t konzultációra kérték, valamennyi illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a kapott tanácsot, és indokolnia kell az attól való bármely jelentős eltérést.”;

| e) | a tizedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „ ▐ Az
  EBA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben említett együttes döntéshozatali eljárás
  egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása
  céljából, a 123. és a 124. cikk, valamint a
  136. cikk (2)
  bekezdésének alkalmazása tekintetében, az együttes döntéshozatal elősegítésére. ▐
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  első albekezdésben
  említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e
  . cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására”. |
| --- | --- |

e)

a tizedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„ ▐ Az
  EBA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az e bekezdésben említett együttes döntéshozatali eljárás
  egységes
  alkalmazási feltételeinek
  biztosítása
  céljából, a 123. és a 124. cikk, valamint a
  136. cikk (2)
  bekezdésének alkalmazása tekintetében, az együttes döntéshozatal elősegítésére. ▐

A Bizottság
  hatáskört kap
  az
  első albekezdésben
  említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [EBA] rendelet
  7e
  . cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására”.

| (25) | A 130. cikk (1) bekezdése első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „130.   Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő,
  ideértve a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 10. cikkében meghatározott helyzetet
  , beleértve a piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a piac likviditását és a pénzügyi rendszer stabilitását bármely olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti jelentős fióktelepek telepedtek le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára figyelemmel – a lehető leghamarabb riasztja a az
  EBA-t, az ESRB
  -t és a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges valamennyi információt. Ezek a kötelezettségek a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkoznak.
  Ha a 49. cikk negyedik bekezdésében említett hatóság az e bekezdés első albekezdésének megfelelő helyzetről szerez tudomást, a lehető leghamarabb riasztja a 125. és a 126. cikkben említett illetékes hatóságokat és az
  EBA
  -t.”. |
| --- | --- |

(25)

A 130. cikk (1) bekezdése első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„130.   Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő,
  ideértve a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 10. cikkében meghatározott helyzetet
  , beleértve a piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a piac likviditását és a pénzügyi rendszer stabilitását bármely olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti jelentős fióktelepek telepedtek le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára figyelemmel – a lehető leghamarabb riasztja a az
  EBA-t, az ESRB
  -t és a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges valamennyi információt. Ezek a kötelezettségek a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkoznak.

Ha a 49. cikk negyedik bekezdésében említett hatóság az e bekezdés első albekezdésének megfelelő helyzetről szerez tudomást, a lehető leghamarabb riasztja a 125. és a 126. cikkben említett illetékes hatóságokat és az
  EBA
  -t.”.

| (26) | A 131. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A hitelintézetnek minősülő anyavállalat leányvállalatának engedélyezéséért felelős illetékes hatóságok – kétoldalú megállapodás útján –
  a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 13. cikkének megfelelően
  átruházhatják felügyeleti kötelezettségüket azokra az illetékes hatóságokra, amelyek az anyavállalatot engedélyezték és felügyelik, oly módon, hogy vállalják a felelősséget a leányvállalat ennek az irányelvnek megfelelő felügyeletéért. Az
  EBA
  -t tájékoztatni kell az ilyen megállapodások meglétéről és tartalmáról. Az EBA továbbítja ezeket az információkat a többi tagállam illetékes hatóságainak és az Európai Bankbizottságnak.”. |
| --- | --- |

(26)

A 131. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A hitelintézetnek minősülő anyavállalat leányvállalatának engedélyezéséért felelős illetékes hatóságok – kétoldalú megállapodás útján –
  a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 13. cikkének megfelelően
  átruházhatják felügyeleti kötelezettségüket azokra az illetékes hatóságokra, amelyek az anyavállalatot engedélyezték és felügyelik, oly módon, hogy vállalják a felelősséget a leányvállalat ennek az irányelvnek megfelelő felügyeletéért. Az
  EBA
  -t tájékoztatni kell az ilyen megállapodások meglétéről és tartalmáról. Az EBA továbbítja ezeket az információkat a többi tagállam illetékes hatóságainak és az Európai Bankbizottságnak.”.

| (27) | A
  131a.
  cikk a következőképpen módosul:








  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A konszolidáló felügyeleti hatóság felügyeleti kollégiumokat hoz létre a 129. cikkben és a 130. cikk (1) bekezdésében említett feladatok elvégzésének megkönnyítésére – mely feladatokra az e cikk (2) bekezdésében előírt titoktartás és az uniós joggal való összeegyeztethetőség követelménye vonatkozik – és az érintett harmadik országok illetékes hatóságaival való megfelelő koordinálás és együttműködés biztosítására.




  A(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 12. cikkével összhangban az EBA vezető szerepet vállal az e cikkben említett kollégiumok hatékony, eredményes és következetes működésének biztosítása, előmozdítása és nyomon követése tekintetében. Ezért az EBA – amikor azt szükségesnek ítéli – szerepet vállal, és e cél vonatkozásában illetékes hatóságnak tekintendő.




  A felügyeleti kollégiumok a konszolidáló felügyeleti hatóság, az EBA és a többi érintett illetékes hatóság számára keretet biztosítanak a következő feladatok elvégzéséhez:










  a) | információ egymás közötti és az EBA-val való cseréje a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 12. cikkével összhangban; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

A
  131a.
  cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A konszolidáló felügyeleti hatóság felügyeleti kollégiumokat hoz létre a 129. cikkben és a 130. cikk (1) bekezdésében említett feladatok elvégzésének megkönnyítésére – mely feladatokra az e cikk (2) bekezdésében előírt titoktartás és az uniós joggal való összeegyeztethetőség követelménye vonatkozik – és az érintett harmadik országok illetékes hatóságaival való megfelelő koordinálás és együttműködés biztosítására.

A(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 12. cikkével összhangban az EBA vezető szerepet vállal az e cikkben említett kollégiumok hatékony, eredményes és következetes működésének biztosítása, előmozdítása és nyomon követése tekintetében. Ezért az EBA – amikor azt szükségesnek ítéli – szerepet vállal, és e cél vonatkozásában illetékes hatóságnak tekintendő.

A felügyeleti kollégiumok a konszolidáló felügyeleti hatóság, az EBA és a többi érintett illetékes hatóság számára keretet biztosítanak a következő feladatok elvégzéséhez:

a)

információ egymás közötti és az EBA-val való cseréje a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 12. cikkével összhangban;

| b) | megállapodás a feladatok önkéntes átadásáról és adott esetben a hatáskörök önkéntes átruházásáról; |
| --- | --- |

b)

megállapodás a feladatok önkéntes átadásáról és adott esetben a hatáskörök önkéntes átruházásáról;

| c) | a csoport kockázatelemzésén alapuló felügyeleti vizsgálati programok kialakítása a 124. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

a csoport kockázatelemzésén alapuló felügyeleti vizsgálati programok kialakítása a 124. cikkel összhangban;

| d) | a felügyelet hatékonyságának növelése a szükségtelen kettős felügyeleti követelmények eltörlésével, a 130. cikk (2) bekezdésében és a 132. cikk (2) bekezdésében említett információkérésekkel kapcsolatban is; |
| --- | --- |

d)

a felügyelet hatékonyságának növelése a szükségtelen kettős felügyeleti követelmények eltörlésével, a 130. cikk (2) bekezdésében és a 132. cikk (2) bekezdésében említett információkérésekkel kapcsolatban is;

| e) | az ezen irányelv szerinti prudenciális követelmények következetes alkalmazása a bankcsoport minden tagja tekintetében, a közösségi jogban rendelkezésre álló választási és mérlegelési lehetőségek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

az ezen irányelv szerinti prudenciális követelmények következetes alkalmazása a bankcsoport minden tagja tekintetében, a közösségi jogban rendelkezésre álló választási és mérlegelési lehetőségek sérelme nélkül;

| f) | a 129. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazása, a területen esetleg létrehozott más fórumok munkáját is figyelembe véve. |
| --- | --- |

f)

a 129. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazása, a területen esetleg létrehozott más fórumok munkáját is figyelembe véve.

A felügyeleti kollégiumokban részt vevő illetékes hatóságok és az EBA szorosan együttműködnek egymással. Az 1. fejezet 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettséget nem sérti, ha az illetékes hatóságok bizalmas információkat cserélnek ki a felügyeleti kollégiumokban. A felügyeleti kollégiumok létrehozása és működése nem érinti az illetékes hatóságok ezen irányelv szerinti jogait és kötelességeit.”.

| b) | a (2) bekezdésben:










  i. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „
  E cikk és a 42a. cikk (3) bekezdése következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki a kollégiumok működésére vonatkozó
  általános feltételek pontos meghatározása céljából
  .


  A Bizottság hatáskört kap a második albekezdés a) pontjában említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben:

i.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  E cikk és a 42a. cikk (3) bekezdése következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  EBA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki a kollégiumok működésére vonatkozó
  általános feltételek pontos meghatározása céljából
  .

A Bizottság hatáskört kap a második albekezdés a) pontjában említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU [EBA] rendelet 7.–7d. cikkében megállapított eljárás szerinti elfogadására.”

| ii. | a
  hatodik
  albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettségre figyelemmel – tájékoztatja az
  EBA
  -t a felügyeleti kollégium tevékenységeiről, ideértve a válsághelyzetekben folytatottakat is, továbbá közli az
  EBA
  -val a felügyeleti konvergencia szempontjából különösen fontos valamennyi információt.”. |
| --- | --- |

ii.

a
  hatodik
  albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakasza szerinti titoktartási kötelezettségre figyelemmel – tájékoztatja az
  EBA
  -t a felügyeleti kollégium tevékenységeiről, ideértve a válsághelyzetekben folytatottakat is, továbbá közli az
  EBA
  -val a felügyeleti konvergencia szempontjából különösen fontos valamennyi információt.”.

| (27a) | A 132. cikk (1) bekezdésébe az első albekezdés után a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:




  „Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az EBA-val.




  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően átadják az EBA-nak az ezen irányelvből és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.” |
| --- | --- |

(27a)

A 132. cikk (1) bekezdésébe az első albekezdés után a következő albekezdések kerülnek beillesztésre:

„Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az EBA-val.

Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően átadják az EBA-nak az ezen irányelvből és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.”

| (27b) | A 140. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  Az összevont alapú felügyeletért felelős illetékes hatóságok listákat készítenek a 71. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi holdingtársaságokról. Ezeket a listákat közlik a többi tagállam illetékes hatóságaival, az EBA-val és a Bizottsággal.” |
| --- | --- |

(27b)

A 140. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  Az összevont alapú felügyeletért felelős illetékes hatóságok listákat készítenek a 71. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi holdingtársaságokról. Ezeket a listákat közlik a többi tagállam illetékes hatóságaival, az EBA-val és a Bizottsággal.”

| (28) | A 143. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az első albekezdés vége a következő mondattal egészül ki:
  „Az említett feladatok ellátásában az
  EBA
  segíti a Bizottságot és az Európai Bankbizottságot, beleértve annak megítélését is, hogy szükség van-e a szóban forgó iránymutatások frissítésére.”; |
| --- | --- | --- |

(28)

A 143. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés vége a következő mondattal egészül ki:

„Az említett feladatok ellátásában az
  EBA
  segíti a Bizottságot és az Európai Bankbizottságot, beleértve annak megítélését is, hogy szükség van-e a szóban forgó iránymutatások frissítésére.”;

| b) | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdés első albekezdésében említett ellenőrzést végző illetékes hatóság figyelembe veszi az ilyen iránymutatásokat. E célból az illetékes hatóság döntéshozatala előtt konzultációt folytat az EBA-val.”. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdés első albekezdésében említett ellenőrzést végző illetékes hatóság figyelembe veszi az ilyen iránymutatásokat. E célból az illetékes hatóság döntéshozatala előtt konzultációt folytat az EBA-val.”.

| (28a) | A 143. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A felügyeleti technikákat úgy kell kialakítani, hogy biztosítsák az e fejezetben az összevont alapú felügyeletre vonatkozóan meghatározott célkitűzések elérését, és azokat közölni kell az egyéb érintett illetékes hatóságokkal, az EBA-val, valamint a Bizottsággal.” |
| --- | --- |

(28a)

A 143. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A felügyeleti technikákat úgy kell kialakítani, hogy biztosítsák az e fejezetben az összevont alapú felügyeletre vonatkozóan meghatározott célkitűzések elérését, és azokat közölni kell az egyéb érintett illetékes hatóságokkal, az EBA-val, valamint a Bizottsággal.”

| (29) | A 144. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E cikk egységes alkalmazása érdekében az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az e cikk szerinti közzétételek ▐ formátumának, szerkezetének, tartalomjegyzékének és éves közzétételi dátumának meghatározása céljából. A Hatóság az említett technikai standardokat 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  a harmadik bekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(29)

A 144. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E cikk egységes alkalmazása érdekében az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki az e cikk szerinti közzétételek ▐ formátumának, szerkezetének, tartalomjegyzékének és éves közzétételi dátumának meghatározása céljából. A Hatóság az említett technikai standardokat 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  a harmadik bekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (30) | A 150. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  a) | A cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „3.   Az
  EBA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása céljából az alábbiak tekintetében:








  a) | az V. melléklet 15–17. pontjának alkalmazási feltételei; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

A 150. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a)

A cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„3.   Az
  EBA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozza ki
  ezen irányelv egységes alkalmazásának biztosítása céljából az alábbiak tekintetében:

a)

az V. melléklet 15–17. pontjának alkalmazási feltételei;

| b) | a VI. melléklet 2. részének alkalmazási feltételei, a 12. pontban említett mennyiségi tényezők, a 13. pontban említett minőségi tényezők és a 14. pontban említett benchmark tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a VI. melléklet 2. részének alkalmazási feltételei, a 12. pontban említett mennyiségi tényezők, a 13. pontban említett minőségi tényezők és a 14. pontban említett benchmark tekintetében.

Az
  EBA
  az említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU [EBA]
  rendelet
  7e. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására”.

| (31) | ▐ A 156. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | az „európai bankfelügyelők bizottsága” elnevezés helyébe az „Európai Bankfelügyeleti Hatóság” elnevezés lép; |
| --- | --- | --- |

(31)

▐ A 156. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

az „európai bankfelügyelők bizottsága” elnevezés helyébe az „Európai Bankfelügyeleti Hatóság” elnevezés lép;

| b) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „Az EBA-val és a tagállamokkal együttműködve és az Európai Központi Bank észrevételeit is figyelembe véve a Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri, hogy ez az irányelv a 2006/49/EK irányelvvel együtt számottevő hatást gyakorol-e a gazdasági ciklusra, és ezen felülvizsgálat fényében fontolóra veszi az esetleges helyreigazító intézkedések indokoltságát.”. |
| --- | --- |

b)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EBA-val és a tagállamokkal együttműködve és az Európai Központi Bank észrevételeit is figyelembe véve a Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri, hogy ez az irányelv a 2006/49/EK irányelvvel együtt számottevő hatást gyakorol-e a gazdasági ciklusra, és ezen felülvizsgálat fényében fontolóra veszi az esetleges helyreigazító intézkedések indokoltságát.”.

10. cikk

A 2006/49/EK irányelv módosításai

A 2006/49/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (1) | A 18. cikk ▐ a következő bekezdéssel egészül ki:
  „5.   
  A(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság (
  EBA
  )
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  minősítési módszertan pontos meghatározása céljából, amely alapján
  az illetékes hatóságok az ▐ intézetek számára engedélyezik, hogy az ezen irányelv szerinti tőkekövetelmények kiszámítása céljából belső modelleket használjanak.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(1)

A 18. cikk ▐ a következő bekezdéssel egészül ki:

„5.   
  A(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság (
  EBA
  )
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  minősítési módszertan pontos meghatározása céljából, amely alapján
  az illetékes hatóságok az ▐ intézetek számára engedélyezik, hogy az ezen irányelv szerinti tőkekövetelmények kiszámítása céljából belső modelleket használjanak.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdés
  a) pontjában
  említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (1a) | A 22. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Amennyiben az illetékes hatóságok eltekintenek e cikk rendelkezései szerinti tőkekövetelmények összevont alapon történő alkalmazásától, arról értesíti az EBA-t és a Bizottságot.”. |
| --- | --- |

(1a)

A 22. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben az illetékes hatóságok eltekintenek e cikk rendelkezései szerinti tőkekövetelmények összevont alapon történő alkalmazásától, arról értesíti az EBA-t és a Bizottságot.”.

| (1b) | A 32. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „Az illetékes hatóságok értesítik ezekről az eljárásokról az EBA-t, a Tanácsot és a Bizottságot.”. |
| --- | --- | --- |

(1b)

A 32. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az illetékes hatóságok értesítik ezekről az eljárásokról az EBA-t, a Tanácsot és a Bizottságot.”.

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „3a.
     
  Az EBA az e cikk első bekezdésében említett eljárások tekintetében iránymutatásokat bocsát ki.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3a.
     
  Az EBA az e cikk első bekezdésében említett eljárások tekintetében iránymutatásokat bocsát ki.”.

| (1c) | A 36. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A tagállamoknak meg kell nevezniük azokat a hatóságokat, amelyek illetékesek az ezen irányelvben meghatározott feladatok elvégzésére. A tagállamok erről tájékoztatják az EBA-t és a Bizottságot, feltüntetve a feladatok bármilyen megosztását.”. |
| --- | --- |

(1c)

A 36. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A tagállamoknak meg kell nevezniük azokat a hatóságokat, amelyek illetékesek az ezen irányelvben meghatározott feladatok elvégzésére. A tagállamok erről tájékoztatják az EBA-t és a Bizottságot, feltüntetve a feladatok bármilyen megosztását.”.

| (1d) | A 38. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:




  „1.
     
  Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az EBA-val.




  2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul átadják az EBA-nak az ezen irányelvből és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.”. |
| --- | --- |

(1d)

A 38. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„1.
     
  Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a .../2010/EU [EBA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az EBA-val.

2.
     
  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010/EU rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul átadják az EBA-nak az ezen irányelvből és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt.”.

11. cikk

A 2009/65/EK irányelv (ÁÉKBV) módosításai

A 2009/65/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| (1) | Az 5. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:
  „8.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az ÁÉKBV engedélykérelmében az illetékes hatóságoknak nyújtandó ▐ tájékoztatás
  pontos meghatározása
  céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet 7
  .–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(1)

Az 5. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:

„8.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az ÁÉKBV engedélykérelmében az illetékes hatóságoknak nyújtandó ▐ tájékoztatás
  pontos meghatározása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet 7
  .–7d. cikkében
  megállapított eljárás szerinti elfogadására.”.

| (1a) | A 6. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „Az ESMA-t értesíteni kell minden kiadott engedélyről és a Hatóság honlapján naprakész listát tesz közzé az engedéllyel rendelkező alapkezelő társaságokról.” |
| --- | --- |

(1a)

A 6. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az ESMA-t értesíteni kell minden kiadott engedélyről és a Hatóság honlapján naprakész listát tesz közzé az engedéllyel rendelkező alapkezelő társaságokról.”

| (2) | A 7. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:
  „6.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA
  szabályozási standardok tervezetét dolgoz ki:








  a) | az alapkezelő társaság engedély iránti kérelmében az illetékes hatóság számára nyújtandó információ pontos meghatározására, az üzleti tervet is beleértve; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 7. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:

„6.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA
  szabályozási standardok tervezetét dolgoz ki:

a)

az alapkezelő társaság engedély iránti kérelmében az illetékes hatóság számára nyújtandó információ pontos meghatározására, az üzleti tervet is beleértve;

| b) | az alapkezelő társaságra vonatkozó, a 7. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés céljára szolgáló információk pontos meghatározására; |
| --- | --- |

b)

az alapkezelő társaságra vonatkozó, a 7. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében előírt értesítés céljára szolgáló információk pontos meghatározására;

| c) | a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők pontos meghatározására, amelyek akadályozhatják az illetékes hatóságot az irányelv 11. cikkében említett 2004/39/EK irányelv 8. cikke (1) és 10. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti felügyeleti feladatainak eredményes gyakorlásában. |
| --- | --- |

c)

a befolyásoló részesedéseket birtokló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon tényezők pontos meghatározására, amelyek akadályozhatják az illetékes hatóságot az irányelv 11. cikkében említett 2004/39/EK irányelv 8. cikke (1) és 10. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti felügyeleti feladatainak eredményes gyakorlásában.

A Hatóság az a) és b) pontban említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap az a) és b) pontban említett szabályozási standardok tervezetének .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai strandardtervezeteket dolgoz ki az első albekezdés a) és b) pontjában előírt információnyújtásra vagy értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Hatóság az említett technikai standardok tervezetét 2014. január 1-jéig benyújtja a Bizottsághoz.

A Bizottság hatáskört kap a negyedik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardoknak a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (2a) | A 9. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  A tagállamok tájékoztatják az ESMA-t és a Bizottságot a harmadik országokban az ÁÉKBV által a befektetési jegyeik forgalmazása során tapasztalt nehézségekről.




  A Bizottság a lehető leghamarabb kivizsgálja e nehézségeket a megfelelő megoldás megkeresése céljából. Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság segíti a Bizottságot e faladat végrehajtásában.” |
| --- | --- |

(2a)

A 9. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  A tagállamok tájékoztatják az ESMA-t és a Bizottságot a harmadik országokban az ÁÉKBV által a befektetési jegyeik forgalmazása során tapasztalt nehézségekről.

A Bizottság a lehető leghamarabb kivizsgálja e nehézségeket a megfelelő megoldás megkeresése céljából. Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság segíti a Bizottságot e faladat végrehajtásában.”

| (2b) | A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „3.
     
  Ezen irányelv következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki annak érdekében, hogy az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerint megállapítsa a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékét, a 10a. cikk (2) bekezdésének a sérelme nélkül.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az érintett illetékes hatóságok közötti konzultációs folyamat módozataira vonatkozó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerinti kialakítása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az eső albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(2b)

A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3.
     
  Ezen irányelv következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki annak érdekében, hogy az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerint megállapítsa a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékét, a 10a. cikk (2) bekezdésének a sérelme nélkül.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az érintett illetékes hatóságok közötti konzultációs folyamat módozataira vonatkozó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerinti kialakítása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az eső albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (2c) | A 12. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság 2010. július 1-jéig – a 112., 112a. és 112b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontjában említett eljárások és szabályok, valamint az (1) bekezdés második albekezdésének b) pontjában említett összeférhetetlenség minimalizálásra irányuló szerkezeti és szervezeti követelmények meghatározására.”; |
| --- | --- | --- |

(2c)

A 12. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság 2010. július 1-jéig – a 112., 112a. és 112b. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontjában említett eljárások és szabályok, valamint az (1) bekezdés második albekezdésének b) pontjában említett összeférhetetlenség minimalizálásra irányuló szerkezeti és szervezeti követelmények meghatározására.”;

| b) | a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdést el kell hagyni.

| (3) | A 12. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:
  „4.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az e cikk (3) bekezdésében említett eljárások, szabályok, valamint szerkezeti és szervezeti követelmények vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardoknak a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(3)

A 12. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:

„4.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az e cikk (3) bekezdésében említett eljárások, szabályok, valamint szerkezeti és szervezeti követelmények vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai
  standardoknak a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (3a) | A 14. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az első albekezdés bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság a 112., a 112a. és 112b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy az alapkezelő társaság eleget tegyen az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeknek, különösen:”; |
| --- | --- | --- |

(3a)

A 14. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság a 112., a 112a. és 112b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy az alapkezelő társaság eleget tegyen az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeknek, különösen:”;

| b) | a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdést el kell hagyni.

| (4) | A 14. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „3.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az a
  második bekezdés
  a), b) és c) pontjában említett követelmények, elvek és lépések vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(4)

A 14. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„3.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az a
  második bekezdés
  a), b) és c) pontjában említett követelmények, elvek és lépések vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (4a) | A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „10.
     
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA szabályozási standardokat dolgozhat ki az (1), (2), (3) és (8) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk meghatározása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (9) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(4a)

A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„10.
     
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA szabályozási standardokat dolgozhat ki az (1), (2), (3) és (8) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (9) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (4b) | A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „4a.
     
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1), (2) és (4) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk meghatározása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (2) és (4) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(4b)

A 18. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4a.
     
  E cikk következetes harmonizációja érdekében az ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki az (1), (2) és (4) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (2) és (4) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (4c) | A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „4a.
     
  E cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA technikai szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki annak az információnak a meghatározására, amelyet valamely más tagállamban székhellyel rendelkező ÁÉKBV irányítása iránti kérelemben az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.




  A Bizottság az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7. cikkében megállapított eljárással összhangban fogadhatja el.




  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az információ biztosítása során használandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(4c)

A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4a.
     
  E cikk következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében az ESMA technikai szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki annak az információnak a meghatározására, amelyet valamely más tagállamban székhellyel rendelkező ÁÉKBV irányítása iránti kérelemben az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

A Bizottság az első albekezdésben említett technikai standardok tervezetét a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 7. cikkében megállapított eljárással összhangban fogadhatja el.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az információ biztosítása során használandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Bizottság hatáskört kap a harmadik albekezdésben említett végrehajtási technikai standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7e. cikke szerinti elfogadására.”.

| (5) | A 21. cikk (7) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   A (3), (4) vagy (5) bekezdésben megállapított eljárás alkalmazását megelőzően az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai szükséghelyzetben kezdeményezhetik a befektetők, valamint a szolgáltatások más igénybevevői érdekeinek védelmében szükséges óvintézkedéseket. Az ilyen intézkedésekről az első adandó alkalommal tájékoztatni kell a Bizottságot, az
  ESMA
  -t és a többi tagállam illetékes hatóságait.”. |
| --- | --- |

(5)

A 21. cikk (7) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„7.   A (3), (4) vagy (5) bekezdésben megállapított eljárás alkalmazását megelőzően az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai szükséghelyzetben kezdeményezhetik a befektetők, valamint a szolgáltatások más igénybevevői érdekeinek védelmében szükséges óvintézkedéseket. Az ilyen intézkedésekről az első adandó alkalommal tájékoztatni kell a Bizottságot, az
  ESMA
  -t és a többi tagállam illetékes hatóságait.”.

| (5a) | A 21. cikk (7) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A Bizottság az érintett tagállamok illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy a szóban forgó tagállam köteles eltörölni vagy módosítani ezeket az intézkedéseket, az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 9. cikke szerinti hatásköreinek sérelme nélkül”. |
| --- | --- |

(5a)

A 21. cikk (7) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság az érintett tagállamok illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy a szóban forgó tagállam köteles eltörölni vagy módosítani ezeket az intézkedéseket, az ESMA a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 9. cikke szerinti hatásköreinek sérelme nélkül”.

| (5b) | A 21. cikk (9) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „9.
     
  A tagállamok tájékoztatják az ESMA-t és a Bizottságot a 17. cikk szerinti engedély és a 20. cikk szerinti kérelem elutasításával járó esetek számáról és jellegéről, valamint az e cikk (5) bekezdésével összhangban hozott intézkedésekről.”. |
| --- | --- |

(5b)

A 21. cikk (9) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„9.
     
  A tagállamok tájékoztatják az ESMA-t és a Bizottságot a 17. cikk szerinti engedély és a 20. cikk szerinti kérelem elutasításával járó esetek számáról és jellegéről, valamint az e cikk (5) bekezdésével összhangban hozott intézkedésekről.”.

| (5c) | A 23. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azokat az intézkedéseket illetően, amelyeket a letétkezelőnek kell megtennie egy másik tagállamban letelepedett alapkezelő társaság által kezelt ÁÉKBV-vel kapcsolatos feladatainak teljesítéséhez, ideértve az (5) bekezdéssel összhangban, a letétkezelő és az alapkezelő társaság által használandó megállapodás mintában feltüntetendő adatokat is.”; |
| --- | --- | --- |

(5c)

A 23. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azokat az intézkedéseket illetően, amelyeket a letétkezelőnek kell megtennie egy másik tagállamban letelepedett alapkezelő társaság által kezelt ÁÉKBV-vel kapcsolatos feladatainak teljesítéséhez, ideértve az (5) bekezdéssel összhangban, a letétkezelő és az alapkezelő társaság által használandó megállapodás mintában feltüntetendő adatokat is.”;

| b) | a 23. cikk (6) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a 23. cikk (6) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

| 6. | A 29. cikk a következő
  bekezdésekkel
  egészül ki:
  „5.   Ezen
  irányelv következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki:








  a) | az alapkezelő társaság engedély iránti kérelmében az illetékes hatóság számára nyújtandó információ pontos meghatározására, az üzleti tervet is beleértve, valamint; |
| --- | --- | --- |

6.

A 29. cikk a következő
  bekezdésekkel
  egészül ki:

„5.   Ezen
  irányelv következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozza ki:

a)

az alapkezelő társaság engedély iránti kérelmében az illetékes hatóság számára nyújtandó információ pontos meghatározására, az üzleti tervet is beleértve, valamint;

| b) | azon tényezők meghatározására, amelyek akadályozhatják az illetékes hatóságot a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti felügyeleti feladatainak eredményes gyakorlásában. |
| --- | --- |

b)

azon tényezők meghatározására, amelyek akadályozhatják az illetékes hatóságot a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti felügyeleti feladatainak eredményes gyakorlásában.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.

6.
     
  E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az (5) bekezdés a) pontjában említett információnyújtáshoz.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (6a) | A 32. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A tagállamok tájékoztatják az Európai Értékpapír-piaci Felügyeletet és a Bizottságot arról, hogy melyek azok a befektetési társaságok, amelyek élnek a (4) és (5) bekezdés szerinti eltéréssel.”. |
| --- | --- |

(6a)

A 32. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A tagállamok tájékoztatják az Európai Értékpapír-piaci Felügyeletet és a Bizottságot arról, hogy melyek azok a befektetési társaságok, amelyek élnek a (4) és (5) bekezdés szerinti eltéréssel.”.

| (6b) | A 33. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azokat az intézkedéseket illetően, amelyeket a letétkezelőnek kell megtennie egy másik tagállamban letelepedett alapkezelő társaság által kezelt ÁÉKBV-vel kapcsolatos feladatainak teljesítéséhez, ideértve az (5) bekezdéssel összhangban, a letétkezelő és az alapkezelő társaság által használandó megállapodás mintában feltüntetendő adatokat is.”; |
| --- | --- | --- |

(6b)

A 33. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azokat az intézkedéseket illetően, amelyeket a letétkezelőnek kell megtennie egy másik tagállamban letelepedett alapkezelő társaság által kezelt ÁÉKBV-vel kapcsolatos feladatainak teljesítéséhez, ideértve az (5) bekezdéssel összhangban, a letétkezelő és az alapkezelő társaság által használandó megállapodás mintában feltüntetendő adatokat is.”;

| b) | a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdést el kell hagyni.

| (6c) | A 43. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „5.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el, amelyekben meghatározza az (1) és (3) bekezdésben említett tájékoztatás részletes tartalmát, formátumát és rendelkezésre bocsátásának módját.”; |
| --- | --- | --- |

(6c)

A 43. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el, amelyekben meghatározza az (1) és (3) bekezdésben említett tájékoztatás részletes tartalmát, formátumát és rendelkezésre bocsátásának módját.”;

| b) | a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdést el kell hagyni.

| (7) | A 43.
  cikk
  a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
  „6.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett tájékoztatás tartalma, formátuma és rendelkezésre bocsátásának módja vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  ▐ szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(7)

A 43.
  cikk
  a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

„6.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett tájékoztatás tartalma, formátuma és rendelkezésre bocsátásának módja vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  ▐ szerinti elfogadására.”.

| (8) | Az 50. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:
  „4.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon eszközkategóriákra vonatkozó rendelkezések
  pontos meghatározása
  céljából, amelyekbe az ÁÉKVB – e cikkel
  és a Bizottság által elfogadott, e rendelkezésekre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  összhangban – befektetéseket eszközölhet.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”. |
| --- | --- |

(8)

Az 50. cikk a következő bekezdéssel ▐ egészül ki:

„4.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon eszközkategóriákra vonatkozó rendelkezések
  pontos meghatározása
  céljából, amelyekbe az ÁÉKVB – e cikkel
  és a Bizottság által elfogadott, e rendelkezésekre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  összhangban – befektetéseket eszközölhet.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”.

| (9) | Az 51. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A nemzeti illetékes hatóságok biztosítják, hogy az előző bekezdés szerint kapott összes információ – valamennyi általuk felügyelt alapkezelő, illetve befektetési társaság tekintetében összesítve – hozzáférhető legyen az ESMA és az ESRB számára a rendszerkockázatok uniós szintű figyelemmel kísérése érdekében.”; |
| --- | --- | --- |

(9)

Az 51. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A nemzeti illetékes hatóságok biztosítják, hogy az előző bekezdés szerint kapott összes információ – valamennyi általuk felügyelt alapkezelő, illetve befektetési társaság tekintetében összesítve – hozzáférhető legyen az ESMA és az ESRB számára a rendszerkockázatok uniós szintű figyelemmel kísérése érdekében.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az alábbiak meghatározása céljából:










  a) | az alapkezelő társaság által az (1) bekezdés első albekezdésével összhangban alkalmazott kockázatkezelési folyamat megfelelőségének felmérésére vonatkozó kritériumok; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az alábbiak meghatározása céljából:

a)

az alapkezelő társaság által az (1) bekezdés első albekezdésével összhangban alkalmazott kockázatkezelési folyamat megfelelőségének felmérésére vonatkozó kritériumok;

| b) | az OTC származékos ügyletek értékének pontos és független meghatározására vonatkozó részletes szabályok; és |
| --- | --- |

b)

az OTC származékos ügyletek értékének pontos és független meghatározására vonatkozó részletes szabályok; és

| c) | az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett információ tartalmára és az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai számára történő közlésekor követendő eljárásra vonatkozó részletes szabályok.”; |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett információ tartalmára és az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai számára történő közlésekor követendő eljárásra vonatkozó részletes szabályok.”;

| c) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „5.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (4) bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények és szabályok vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„5.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (4) bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények és szabályok vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (9a) | A 52. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A tagállamok megküldik az ESMA-nak a kötvények első albekezdésben említett kategóriáinak jegyzékét, valamint azon engedélyezett kibocsátók kategóriáinak jegyzékét, amelyek az ugyanabban az albekezdésben említett jogszabályok és felügyeleti megállapodások értelmében jogosultak az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő kötvények kibocsátására. Ezekhez a jegyzékekhez a felkínált biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést kell mellékelni. A Bizottság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság ezt az információt, valamint a szükségesnek vélt észrevételeket azonnal továbbítja a többi tagállamnak, illetve azokat közzéteszi honlapján. Az ilyen tájékoztatás a 112. cikk (1) bekezdésében említett európai értékpapír-bizottság keretein belüli véleménycsere tárgyát képezheti.”. |
| --- | --- |

(9a)

A 52. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok megküldik az ESMA-nak a kötvények első albekezdésben említett kategóriáinak jegyzékét, valamint azon engedélyezett kibocsátók kategóriáinak jegyzékét, amelyek az ugyanabban az albekezdésben említett jogszabályok és felügyeleti megállapodások értelmében jogosultak az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő kötvények kibocsátására. Ezekhez a jegyzékekhez a felkínált biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést kell mellékelni. A Bizottság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság ezt az információt, valamint a szükségesnek vélt észrevételeket azonnal továbbítja a többi tagállamnak, illetve azokat közzéteszi honlapján. Az ilyen tájékoztatás a 112. cikk (1) bekezdésében említett európai értékpapír-bizottság keretein belüli véleménycsere tárgyát képezheti.”.

| (10) | ▐ A 60. cikk
  a következőképpen módosul
  :








  a) | a (6) bekezdésben:










  i. | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „6.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák:”; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

▐ A 60. cikk
  a következőképpen módosul
  :

a)

a (6) bekezdésben:

i.

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák:”;

| ii. | a második albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdést el kell hagyni;

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „7.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (6) bekezdés a), b) és c) pontjában említett megállapodás, intézkedések és eljárások vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„7.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (6) bekezdés a), b) és c) pontjában említett megállapodás, intézkedések és eljárások vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (11) | ▐ A 61. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el az alábbiak részletesebb meghatározására:










  a) | az (1) bekezdésben említett megállapodás kötelező tartalmi elemei; és |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

▐ A 61. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el az alábbiak részletesebb meghatározására:

a)

az (1) bekezdésben említett megállapodás kötelező tartalmi elemei; és

| b) | a (2) bekezdés alkalmazásában a feeder-ÁÉKBV tekintetében negatív hatásúnak minősülő szabálytalanság-típusok.”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés alkalmazásában a feeder-ÁÉKBV tekintetében negatív hatásúnak minősülő szabálytalanság-típusok.”.

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „4.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (3) bekezdés a) és b) pontjában említett megállapodás,
  intézkedések
  és szabálytalanság-típusok vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„4.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (3) bekezdés a) és b) pontjában említett megállapodás,
  intézkedések
  és szabálytalanság-típusok vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (11a) | A 62. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdés első albekezdésében említett megállapodás tartalmát.”. |
| --- | --- |

(11a)

A 62. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdés első albekezdésében említett megállapodás tartalmát.”.

| (11b) | A 64. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák:










  a) | az (1) bekezdésben említett információ rendelkezésre bocsátásának formátumát és módját; vagy |
| --- | --- | --- |

(11b)

A 64. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák:

a)

az (1) bekezdésben említett információ rendelkezésre bocsátásának formátumát és módját; vagy

| b) | a természetbeni hozzájárulás értékelési és könyvvizsgálati eljárását abban az esetben, ha a feeder-ÁÉKBV befektetési jegyekért cserébe eszközeinek egészét vagy egy részét áthelyezi a master-ÁÉKBV-be, valamint a feeder-ÁÉKBV letétkezelőjének szerepét ebben az eljárásban.”. |
| --- | --- |

b)

a természetbeni hozzájárulás értékelési és könyvvizsgálati eljárását abban az esetben, ha a feeder-ÁÉKBV befektetési jegyekért cserébe eszközeinek egészét vagy egy részét áthelyezi a master-ÁÉKBV-be, valamint a feeder-ÁÉKBV letétkezelőjének szerepét ebben az eljárásban.”.

| (12) | A 64. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „5.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (4) bekezdés a) és b) pontjában említett eljárás, illetve az információ
  rendelkezésre bocsátásának
  szintén az említett pontokban hivatkozott
  formátuma és módja
  vonatkozásában fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(12)

A 64. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„5.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (4) bekezdés a) és b) pontjában említett eljárás, illetve az információ
  rendelkezésre bocsátásának
  szintén az említett pontokban hivatkozott
  formátuma és módja
  vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (13) | A 69. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „5.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az ESMA
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az I. mellékletben meghatározott tájékoztató, az éves és a féléves jelentés tartalmára, valamint e dokumentumok formátumára vonatkozó előírások
  pontos meghatározása
  céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”. |
| --- | --- |

(13)

A 69. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„5.   E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az ESMA
  szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az I. mellékletben meghatározott tájékoztató, az éves és a féléves jelentés tartalmára, valamint e dokumentumok formátumára vonatkozó előírások
  pontos meghatározása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”.

| (13a) | A 75. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „4.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azon különleges feltételek meghatározása céljából, amelyeket akkor kell teljesíteni, ha a tájékoztatót papírtól eltérő tartós adathordozón vagy – tartós adathordozónak nem minősülő – weboldalon bocsátják rendelkezésre.” |
| --- | --- |

(13a)

A 75. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azon különleges feltételek meghatározása céljából, amelyeket akkor kell teljesíteni, ha a tájékoztatót papírtól eltérő tartós adathordozón vagy – tartós adathordozónak nem minősülő – weboldalon bocsátják rendelkezésre.”

| (13b) | A 78. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „7.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el az alábbiak meghatározása céljából:










  a) | a (2), (3) és (4) bekezdésben említettek alapján a befektetőknek nyújtandó legfontosabb befektetői információk részletes és teljes tartalma; |
| --- | --- | --- |

(13b)

A 78. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„7.
     
  A Bizottság – a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló aktusok révén – intézkedéseket fogad el az alábbiak meghatározása céljából:

a)

a (2), (3) és (4) bekezdésben említettek alapján a befektetőknek nyújtandó legfontosabb befektetői információk részletes és teljes tartalma;

| b) | az alábbi különleges esetekben a befektetők részére nyújtandó legfontosabb befektetői információk részletes és teljes tartalma:










  i. | különböző befektetési részalapokkal rendelkező ÁÉKBV esetében az egy adott befektetési részalapot jegyző befektetőnek nyújtandó legfontosabb befektetői információk, többek között az egyik befektetési részalapról a másikra történő váltás módja és a kapcsolódó költségek; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi különleges esetekben a befektetők részére nyújtandó legfontosabb befektetői információk részletes és teljes tartalma:

i.

különböző befektetési részalapokkal rendelkező ÁÉKBV esetében az egy adott befektetési részalapot jegyző befektetőnek nyújtandó legfontosabb befektetői információk, többek között az egyik befektetési részalapról a másikra történő váltás módja és a kapcsolódó költségek;

| ii. | a különböző részvényosztályokat kínáló ÁÉKBV esetében egy adott részvényosztályt jegyző befektetőnek nyújtandó legfontosabb információk; |
| --- | --- |

ii.

a különböző részvényosztályokat kínáló ÁÉKBV esetében egy adott részvényosztályt jegyző befektetőnek nyújtandó legfontosabb információk;

| iii. | alapok alapja szerkezetek esetében az olyan ÁÉKBV-t jegyző befektetőknek adandó legfontosabb információk, amely másik ÁÉKBV-kbe vagy az 50. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyéb kollektív befektetési vállalkozásokba fektet be; |
| --- | --- |

iii.

alapok alapja szerkezetek esetében az olyan ÁÉKBV-t jegyző befektetőknek adandó legfontosabb információk, amely másik ÁÉKBV-kbe vagy az 50. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyéb kollektív befektetési vállalkozásokba fektet be;

| iv. | master-feeder struktúrák esetében a feeder-ÁÉKBV-t jegyző befektetőknek nyújtandó legfontosabb információk; és |
| --- | --- |

iv.

master-feeder struktúrák esetében a feeder-ÁÉKBV-t jegyző befektetőknek nyújtandó legfontosabb információk; és

| v. | a strukturált, tőkevédelmet élvező és egyéb hasonló ÁÉKBV-k esetében a befektetőknek nyújtandó legfontosabb információk az ilyen ÁÉKBV-k sajátos jellemzőivel kapcsolatban; és |
| --- | --- |

v.

a strukturált, tőkevédelmet élvező és egyéb hasonló ÁÉKBV-k esetében a befektetőknek nyújtandó legfontosabb információk az ilyen ÁÉKBV-k sajátos jellemzőivel kapcsolatban; és

| c) | az (5) bekezdésben említettek alapján a befektetőknek nyújtandó legfontosabb befektetői információk formájának és megjelenítésének konkrét részletei.”. |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdésben említettek alapján a befektetőknek nyújtandó legfontosabb befektetői információk formájának és megjelenítésének konkrét részletei.”.

| (14) | A 78. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „8.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki ▐ azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (3) bekezdésében említett információk vonatkozásában,
  a (7) bekezdéssel összhangban
  fogadott el.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(14)

A 78. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„8.   E cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki ▐ azon
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (3) bekezdésében említett információk vonatkozásában,
  a (7) bekezdéssel összhangban
  fogadott el.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (14a) | A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „2.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azon különleges feltételek meghatározása céljából, amelyeket akkor kell teljesíteni, ha a kiemelt befektetői információkat papírtól eltérő tartós adathordozón vagy – tartós adathordozónak nem minősülő – weboldalon bocsátják rendelkezésre.” |
| --- | --- |

(14a)

A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.
     
  A Bizottság – a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogadhat el azon különleges feltételek meghatározása céljából, amelyeket akkor kell teljesíteni, ha a kiemelt befektetői információkat papírtól eltérő tartós adathordozón vagy – tartós adathordozónak nem minősülő – weboldalon bocsátják rendelkezésre.”

| (14b) | A 83. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „3.
     
  E cikk következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki e cikk hitelfelvétellel kapcsolatos követelményeinek pontos meghatározása céljából.




  A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.”. |
| --- | --- |

(14b)

A 83. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3.
     
  E cikk következetes harmonizációjának biztosítása érdekében az ESMA szabályozási standardok tervezetét dolgozhatja ki e cikk hitelfelvétellel kapcsolatos követelményeinek pontos meghatározása céljából.

A Bizottság hatáskört kap az első albekezdésben említett szabályozási standardok tervezetének a(z) .../2010/EU rendelet 7.–7d. cikkének megfelelő elfogadására.”.

| (15) | A 84. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „4
  .
     E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon feltételek
  meghatározása
  céljából,
  amelyeket az ÁÉKBV-nek
  az ÁÉKBV befektetési jegyek visszaváltásának vagy visszavásárlásának a (2) bekezdés a) pontja szerinti ideiglenes felfüggesztése
  elfogadását követően
  , a felfüggesztési határozat meghozatala után teljesítenie kell.
  A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”. |
| --- | --- |

(15)

A 84. cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„4
  .
     E cikk
  következetes harmonizációjának
  biztosítása érdekében az
  ESMA szabályozási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki azon feltételek
  meghatározása
  céljából,
  amelyeket az ÁÉKBV-nek
  az ÁÉKBV befektetési jegyek visszaváltásának vagy visszavásárlásának a (2) bekezdés a) pontja szerinti ideiglenes felfüggesztése
  elfogadását követően
  , a felfüggesztési határozat meghozatala után teljesítenie kell.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási
  standardok tervezetének
  a(z) .../2010/EU
  rendelet
  7.–7d. cikkének
  megfelelő elfogadására.”.

| (15a) | A 95. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:




  „1.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad, hogy meghatározza:










  a) | a 91. cikk (3) bekezdésében említett információk körét; |
| --- | --- | --- |

(15a)

A 95. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

„1.
     
  A Bizottság a 112., 112a. és 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad, hogy meghatározza:

a)

a 91. cikk (3) bekezdésében említett információk körét;

| b) | a 93. cikk (7) bekezdésének előírásaival összhangban, az ÁÉKBV fogadó tagállama illetékes hatóságai számára a 93. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett információhoz vagy dokumentumokhoz való hozzáférés megkönnyítését.”. |
| --- | --- |

b)

a 93. cikk (7) bekezdésének előírásaival összhangban, az ÁÉKBV fogadó tagállama illetékes hatóságai számára a 93. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett információhoz vagy dokumentumokhoz való hozzáférés megkönnyítését.”.

| 16. | A 95. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A 93. cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az alábbiak meghatározása ▐ céljából:






  a) | a 93. cikk (1) bekezdésében említett bejelentés céljára az ÁÉKBV által használandó bejelentő levél standard mintájának formája és tartalma, beleértve annak megjelölését is, hogy a fordítások mely dokumentumokra vonatkoznak; |
| --- | --- | --- |

16.

A 95. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A 93. cikk egységes alkalmazási
  feltételeinek
  biztosítása érdekében az
  ESMA végrehajtási
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az alábbiak meghatározása ▐ céljából:

a)

a 93. cikk (1) bekezdésében említett bejelentés céljára az ÁÉKBV által használandó bejelentő levél standard mintájának formája és tartalma, beleértve annak megjelölését is, hogy a fordítások mely dokumentumokra vonatkoznak;

| b) | a tagállamok illetékes hatóságai által használandó, a 93. cikk (3) bekezdésében említett igazolás standard mintájának formája és tartalma; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok illetékes hatóságai által használandó, a 93. cikk (3) bekezdésében említett igazolás standard mintájának formája és tartalma;

| c) | a 93. cikk szerinti értesítés céljára az illetékes hatóságok közötti információcsere eljárása és az elektronikus kommunikáció használata. |
| --- | --- |

c)

a 93. cikk szerinti értesítés céljára az illetékes hatóságok közötti információcsere eljárása és az elektronikus kommunikáció használata.

A Bizottság
  hatáskört kap
  az eső albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardtervzeteknek a(z)
  .../2010/EU
  rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (16a) | A 97. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A tagállamok kijelölik azokat az illetékes hatóságokat, amelyek felelősek az ezen irányelvben megállapított feladatok elvégzéséért. A tagállamok tájékoztatják erről az Európai Értépapír-piaci Felügyeleti Hatóságot és a Bizottságot, feltüntetve bármely feladatmegosztást.”. |
| --- | --- |

(16a)

A 97. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A tagállamok kijelölik azokat az illetékes hatóságokat, amelyek felelősek az ezen irányelvben megállapított feladatok elvégzéséért. A tagállamok tájékoztatják erről az Európai Értépapír-piaci Felügyeleti Hatóságot és a Bizottságot, feltüntetve bármely feladatmegosztást.”.

| (16b) | Az 101. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../.../EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.




  Az illetékes hatóságok a(z) .../2010./EU [ESMA] rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatainak elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”. |
| --- | --- |

(16b)

Az 101. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a(z) .../.../EU [ESMA] rendeletnek megfelelően együttműködnek az ESMA-val.

Az illetékes hatóságok a(z) .../2010./EU [ESMA] rendelet 20. cikkének megfelelően haladéktalanul az ESMA rendelkezésére bocsátják a feladatainak elvégzéséhez szükséges valamennyi információt.”.

| (17) | A 101. cikk (8) és (9) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „8.   
  Az
  illetékes hatóságok tájékoztathatják az
  ESMA
  -t a következő helyzetekről:






  a) | ha a 109. cikkben meghatározott információcsere iránti kérést elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették; |
| --- | --- | --- |

(17)

A 101. cikk (8) és (9) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„8.   
  Az
  illetékes hatóságok tájékoztathatják az
  ESMA
  -t a következő helyzetekről:

a)

ha a 109. cikkben meghatározott információcsere iránti kérést elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették;

| b) | ha a 110. cikkben meghatározott vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés elvégzése iránti kérést elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették; vagy |
| --- | --- |

b)

ha a 110. cikkben meghatározott vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés elvégzése iránti kérést elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették; vagy

| c) | ha elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették azt a kérést, amely arra irányult, hogy a saját tisztviselők elkísérhessék a másik tagállam illetékes hatóságának tisztviselőit. |
| --- | --- |

c)

ha elutasították vagy ésszerű időn belül nem teljesítették azt a kérést, amely arra irányult, hogy a saját tisztviselők elkísérhessék a másik tagállam illetékes hatóságának tisztviselőit.

Az EUMSz. 258. cikkében szereplő rendelkezések sérelme nélkül, az ilyen esetekben az ESMA a(z) .../.../EU [ESMA] rendelet 11. cikke által ráruházott hatásköröknek megfelelően járhat el, az e cikk (6) bekezdésében szereplő, az információk átadására vagy vizsgálat indítására vonatkozó megkeresés teljesítésének megtagadásával kapcsolatos lehetőségek, illetve az ESMA azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy ezen esetekben az említett rendelet 9. cikkének megfelelően járjon el.

9.   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az
  ESMA
  technikai
  végrehajtási
  standardok tervezetét dolgozhatja ki az
  illetékes hatóságoknak
  a (4) és az (5) bekezdésben említett helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban való
  együttműködésére vonatkozó közös eljárások kialakítása
  céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA]
  rendelet 7e. cikke
  szerinti elfogadására.”

| (18) | A 102. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   Az (1) bekezdés nem akadályozza a tagállamok illetékes hatóságait az ezen irányelvvel vagy egyéb, az ÁÉKBV-re vagy az ezek üzleti tevékenységeihez hozzájáruló vállalkozásokra alkalmazandó európai
  uniós jogszabályokkal
  összhangban folytatott információcserében vagy az információknak
  a(z) .../2010/EU rendelettel összhangban
  az
  ESMA
  , vagy
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület felé történő továbbításában. Ezekre az információkra az
  e cikk
  (1) bekezdésében meghatározott szakmai titoktartás feltételei vonatkoznak.”; |
| --- | --- | --- |

(18)

A 102. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.   Az (1) bekezdés nem akadályozza a tagállamok illetékes hatóságait az ezen irányelvvel vagy egyéb, az ÁÉKBV-re vagy az ezek üzleti tevékenységeihez hozzájáruló vállalkozásokra alkalmazandó európai
  uniós jogszabályokkal
  összhangban folytatott információcserében vagy az információknak
  a(z) .../2010/EU rendelettel összhangban
  az
  ESMA
  , vagy
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület felé történő továbbításában. Ezekre az információkra az
  e cikk
  (1) bekezdésében meghatározott szakmai titoktartás feltételei vonatkoznak.”;

| b) | az (5) be ezdés a következő ▐ ponttal egészül ki:






  „d) | a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott
  Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA)
  ,
  a(z) .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBA)
  és
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (
  EIOPA
  ) és az
  ESRB
  .”. |
| --- | --- | --- |

b)

az (5) be ezdés a következő ▐ ponttal egészül ki:

„d)

a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott
  Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA)
  ,
  a(z) .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBA)
  és
  a(z) .../2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (
  EIOPA
  ) és az
  ESRB
  .”.

| (18a) | A 103. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „3.
     
  A tagállamok közlik az ESMA-val, a Bizottsággal és a többi tagállammal azoknak a hatóságoknak a megnevezését, amelyek az (1) bekezdés alapján információkat kaphatnak.”. |
| --- | --- |

(18a)

A 103. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.
     
  A tagállamok közlik az ESMA-val, a Bizottsággal és a többi tagállammal azoknak a hatóságoknak a megnevezését, amelyek az (1) bekezdés alapján információkat kaphatnak.”.

| (18b) | A 103. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „7.
     
  A tagállamok közlik az ESMA-val, a Bizottsággal és a többi tagállammal azoknak a hatóságoknak vagy testületeknek a megnevezését, amelyek az (4) bekezdés alapján információkat kaphatnak.”. |
| --- | --- |

(18b)

A 103. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„7.
     
  A tagállamok közlik az ESMA-val, a Bizottsággal és a többi tagállammal azoknak a hatóságoknak vagy testületeknek a megnevezését, amelyek az (4) bekezdés alapján információkat kaphatnak.”.

| (19) | A 105. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „105. cikk

  Ezen irányelv információcserére vonatkozó rendelkezéseinek egységes alkalmazása érdekében az
  ESMA
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az illetékes hatóságok között, illetve az illetékes hatóságok és az
  ESMA
  között zajló információcsere folyamatával kapcsolatos alkalmazási feltételek meghatározása céljából.
  A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”. |
| --- | --- |

(19)

A 105. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„105. cikk

Ezen irányelv információcserére vonatkozó rendelkezéseinek egységes alkalmazása érdekében az
  ESMA
  technikai standardok tervezetét dolgozhatja ki az illetékes hatóságok között, illetve az illetékes hatóságok és az
  ESMA
  között zajló információcsere folyamatával kapcsolatos alkalmazási feltételek meghatározása céljából.

A Bizottság
  hatáskört kap az első
  albekezdésben említett
  végrehajtási
  technikai standardok tervezetének a(z)
  .../2010/EU
  [ESMA] rendelet
  7e. cikke
  szerinti elfogadására.”.

| (20) | A 108. cikk (5) bekezdése b) pontjának első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az ügyet szükség esetén az
  ESMA
  elé terjesztheti, amely
  a(z) .../2010/EK
  [ESMA] rendelet
  11. cikke
  által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.
  A Bizottságot és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell bármely, az első albekezdés a) pontja szerinti intézkedésről.”. |
| --- | --- | --- |

(20)

A 108. cikk (5) bekezdése b) pontjának első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az ügyet szükség esetén az
  ESMA
  elé terjesztheti, amely
  a(z) .../2010/EK
  [ESMA] rendelet
  11. cikke
  által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.

A Bizottságot és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell bármely, az első albekezdés a) pontja szerinti intézkedésről.”.

| (20a) | A XIII. fejezet címe helyébe a következő cím lép: |
| --- | --- |

(20a)

A XIII. fejezet címe helyébe a következő cím lép:

| (20b) | A 111. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „111. cikk



  A Bizottság ehhez az irányelvhez technikai módosításokat fogadhat el a következő területeken:










  a) | a fogalommeghatározások pontosítása ezen irányelvnek az Unió egész területén történő következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében; vagy |
| --- | --- | --- |

(20b)

A 111. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„111. cikk

A Bizottság ehhez az irányelvhez technikai módosításokat fogadhat el a következő területeken:

a)

a fogalommeghatározások pontosítása ezen irányelvnek az Unió egész területén történő következetes harmonizációja és egységes alkalmazása érdekében; vagy

| b) | a terminológia egységesítése és a fogalommeghatározások kialakítása az ÁÉKBV és a kapcsolódó kérdések vonatkozásában megalkotott további jogszabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

b)

a terminológia egységesítése és a fogalommeghatározások kialakítása az ÁÉKBV és a kapcsolódó kérdések vonatkozásában megalkotott további jogszabályokkal összhangban.

Az említett intézkedéseket a 112., a 112a. és a 112b. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadják el.”.

| (20c) | A 112. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „112. cikk



  1.
     
  A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti.




  2.
     
  A Bizottság felhatalmazást kap a 12., 14., 23., 33., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81., 95. és 111. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amely felhatalmazás az ezen irányelv hatálybalépését követő négyéves időtartamra vonatkozik. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 64c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.




  2a.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  2b.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 112a. és a 112b. cikkben lefektetett feltételektől függ.




  3.
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”. |
| --- | --- |

(20c)

A 112. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„112. cikk

1.
     
  A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti.

2.
     
  A Bizottság felhatalmazást kap a 12., 14., 23., 33., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81., 95. és 111. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amely felhatalmazás az ezen irányelv hatálybalépését követő négyéves időtartamra vonatkozik. A Bizottság legalább 6 hónappal a négyéves időszak lejárta előtt jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 64c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

2a.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

2b.
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköre a 112a. és a 112b. cikkben lefektetett feltételektől függ.

3.
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”.

| (20d) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „112a. cikk


  Felhatalmazás visszavonása



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12., 14., 23., 33., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81., 95. és 111. cikkben említett felhatalmazást.




  2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.




  3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.



  112b. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása



  1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.




  2.
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.




  3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”. |
| --- | --- |

(20d)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„112a. cikk

Felhatalmazás visszavonása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12., 14., 23., 33., 43., 51., 60., 61., 62., 64., 75., 78., 81., 95. és 111. cikkben említett felhatalmazást.

2.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást.

3.
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az erről szóló határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megállapított későbbi időpontban lép hatályba. A már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét nem érinti. A határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

112b. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak három hónappal meghosszabbítható.

2.
     
  Amennyiben az említett időszak végéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és a meghirdetett napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezen időtartam vége előtt is kihirdethetők az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és hatályba léphetnek, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.

3.
     
  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.”.

11a. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2014. január 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, melyben megállapítja, hogy az ESA benyújtotta-e az ezen irányelv által előírt technikai standardok tervezetét, amennyiben azok benyújtása kötelező vagy opcionális, és adott esetben megfelelő javaslatokat tesz.

12. cikk

Átültetés

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2010. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0163/2010).

1

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szövegrészeket
  vastag dőlt betűk
  jelzik, a törléseket a ▐ szimbólum jelzi.

2

vastag dőlt betűk

(3)  Az Európai Parlament 2010. március 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

4

Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

(5)  COM(2009) 0114.

5

(6)  COM(2009) 0252.

6

(7)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

7

(8)  
  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

8

HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(9)  
  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

9

HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

(10)  

  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

10

HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

(11)  

  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

11

HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

(12)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

12

(13)  HL L 35., 2003.2.11., 1. o.

13

(14)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

14

(15)  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

15

(16)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

16

(17)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

17

(18)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

18

(19)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

19

(20)  

  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

20

HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

(21)  HL L ... ”.

21

(22)  HL L ...”

22

(23)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

23

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/267

---

2010. július 7., szerdaAz Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozása ***I

P7_TA(2010)0270

Az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2011/C 351 E/36

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az
  Európai Felügyeleti Hatóság (
  Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság
  )
  létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai
  Unió működéséről
  szóló szerződésre és különösen annak
  114. cikkére
  ,

tekintettel
  az Európai
  Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

tekintettel Régiók Bizottságának véleményére (4),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (5),

a
  rendes jogalkotási
  eljárásnak megfelelően (6),

mivel:

| (1) | A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  a pénzügyi globalizációval, valamint
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  a pénzügyi globalizációval, valamint
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is.

| (1a) | A Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok európai felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában (7), az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában (8), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalásában (9), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (10), „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. október 9-i állásfoglalásában (11), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló (Solvency II) európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában (12), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában (13). |
| --- | --- |

(1a)

A Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok európai felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában (7), az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában (8), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalásában (9), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (10), „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. október 9-i állásfoglalásában (11), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló (Solvency II) európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában (12), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában (13).

| (2) | A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet.
  A szakértői csoport az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának ▐ reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy
  a bankszektor, egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy pedig
  az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik. |
| --- | --- |

(2)

A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet.
  A szakértői csoport az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának ▐ reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy
  a bankszektor, egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy pedig
  az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik.

| (3) | 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  (ESRB)
  létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , ám a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás nem szerepelt benne
  . |
| --- | --- |

(3)

2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  (ESRB)
  létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , ám a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás nem szerepelt benne
  .

| (4) | Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felvigyázásának szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi piaci szereplőjére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére.
  Az Európai Felügyeleti Hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) (a továbbiakban: „a Hatóság”) kell felügyelnie a kereskedési adattárakat is. A Bizottság felkérést kap a központi szerződő felek Hatóság általi felügyeletére vonatkozó – a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (14)

  található megoldás mintájára készült – megoldás előterjesztésére. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felvigyázásának szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi piaci szereplőjére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére.
  Az Európai Felügyeleti Hatóságnak (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) (a továbbiakban: „a Hatóság”) kell felügyelnie a kereskedési adattárakat is. A Bizottság felkérést kap a központi szerződő felek Hatóság általi felügyeletére vonatkozó – a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (14)

  található megoldás mintájára készült – megoldás előterjesztésére.

| (4a) | A G-20 csoport pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat csődjeinek közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni”. Megfelelő meghatározása esetén a rendezési mechanizmusok jóvoltából a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a bukáshoz túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”. |
| --- | --- |

(4a)

A G-20 csoport pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat csődjeinek közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni”. Megfelelő meghatározása esetén a rendezési mechanizmusok jóvoltából a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a bukáshoz túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”.

| (4b) | Az „Európa 2020” című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”. |
| --- | --- |

(4b)

Az „Európa 2020” című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”.

| (4c) | Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kimondta, hogy „Különösen szükség van az előrehaladásra az olyan kérdésekben, mint [...] a rendszerszempontból jelentős intézmények, a válságkezelési finanszírozási eszközök”. |
| --- | --- |

(4c)

Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kimondta, hogy „Különösen szükség van az előrehaladásra az olyan kérdésekben, mint [...] a rendszerszempontból jelentős intézmények, a válságkezelési finanszírozási eszközök”.

| (4d) | Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak be kell vezetniük a pénzügyi intézmények által fizetendő adók rendszerét a méltányos tehermegosztás biztosítása érdekében, illetve azért, hogy ösztönzőket nyújtson a rendszerszintű kockázat korlátozásához. Az adókat hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.” |
| --- | --- |

(4d)

Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak be kell vezetniük a pénzügyi intézmények által fizetendő adók rendszerét a méltányos tehermegosztás biztosítása érdekében, illetve azért, hogy ösztönzőket nyújtson a rendszerszintű kockázat korlátozásához. Az adókat hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.”

| (5) | A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására
  és a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti. |
| --- | --- |

(5)

A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására
  és a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti.

| (6) | Az Unió
  felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez körülményes megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók, és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az új európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer
  (ESFS)
  megszüntetné ezeket a hiányosságokat, és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió
  felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez körülményes megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók, és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az új európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer
  (ESFS)
  megszüntetné ezeket a hiányosságokat, és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi.

| (7) | Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  A Hatóságnak vezető szerepet kell vállalnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi piaci szereplőket felügyelő felügyeletek kollégiumában, és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi piaci szereplőkre, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, a nemzeti hatóságok nem tudván gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá
  az Unión belül
  a pénzügyi
  intézményekre
  és pénzügyi piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását.
  A Hatóságon kívül
  indokolt létrehozni ▐
  egy Európai Felügyeleti Hatóságot (
  Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti
  Hatóság), egy Európai Felügyeleti Hatóságot (
  Európai Bankfelügyeleti
  Hatóság), valamint egy Európai Felügyeleti Hatóságot (Vegyes Bizottság)
  .
  Az Európai Rendszerkockázati Testület az ESFS részét képezi. |
| --- | --- |

(7)

Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  A Hatóságnak vezető szerepet kell vállalnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi piaci szereplőket felügyelő felügyeletek kollégiumában, és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi piaci szereplőkre, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, a nemzeti hatóságok nem tudván gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá
  az Unión belül
  a pénzügyi
  intézményekre
  és pénzügyi piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását.
  A Hatóságon kívül
  indokolt létrehozni ▐
  egy Európai Felügyeleti Hatóságot (
  Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti
  Hatóság), egy Európai Felügyeleti Hatóságot (
  Európai Bankfelügyeleti
  Hatóság), valamint egy Európai Felügyeleti Hatóságot (Vegyes Bizottság)
  .
  Az Európai Rendszerkockázati Testület az ESFS részét képezi.

| (8) | Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (17) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni ▐. Amennyiben intézményi okok vagy az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.)
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (17) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni ▐. Amennyiben intézményi okok vagy az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.)
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.

| (9) | A
  ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek
  , valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a pénzügyi rendszer stabilitását, a piacok és pénzügyi termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét. A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá erősítenie kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi piaci szereplőket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is. Feladatai közé
  kell tartoznia
  a felügyeleti konvergencia előmozdítása, tanácsadás az EU-s intézményeknek az értékpapír-piaci szabályozás és felügyelet, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási és pénzügyi beszámolási ügyek területén.
  A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is. |
| --- | --- |

(9)

A
  ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek
  , valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a pénzügyi rendszer stabilitását, a piacok és pénzügyi termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét. A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá erősítenie kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi piaci szereplőket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is. Feladatai közé
  kell tartoznia
  a felügyeleti konvergencia előmozdítása, tanácsadás az EU-s intézményeknek az értékpapír-piaci szabályozás és felügyelet, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási és pénzügyi beszámolási ügyek területén.
  A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is.

| (9a) | A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját. |
| --- | --- |

(9a)

A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját.

| (9b) | E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is” (Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság). |
| --- | --- |

(9b)

E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is” (Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság).

| (9c) | A nemzetközi hatóságok (az IMF, az FSB és a BIS) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve”. |
| --- | --- |

(9c)

A nemzetközi hatóságok (az IMF, az FSB és a BIS) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve”.

| (9d) | A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az Unió vagy bármelyik tagállama költségvetésére. |
| --- | --- |

(9d)

A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az Unió vagy bármelyik tagállama költségvetésére.

| (10) | Az Európai Bíróság a ▐2006. május 2-án hozott ítéletében (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) (18) megállapította, hogy: „az EKSz. 95. cikkének (jelenleg az EUMSz. 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek”1.
  A Hatóság céljai és feladatai – az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az Uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Bíróság a ▐2006. május 2-án hozott ítéletében (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) (18) megállapította, hogy: „az EKSz. 95. cikkének (jelenleg az EUMSz. 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek”1.
  A Hatóság céljai és feladatai – az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az Uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni.

| (11) | A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19), a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20), az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21), a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló 2002. június 6-i 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22), a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23), a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25), a nyilvános vételi ajánlatról szóló 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26), a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27), a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28), a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29), a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg) szóló 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) – nem sértve az Európai Bankfelügyeleti Hatóság prudenciális felügyeletre vonatkozó hatáskörét –, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokról szóló 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32), a(z) ... irányelv (a jövőbeli ABAK-irányelv), és a(z) ... rendelet (a jövőbeli, hitelminősítő intézetekről szóló rendelet), valamint az ezeken alapuló összes irányelv, rendelet és határozat, és a Hatóságra feladatokat ruházó bármely további közösségi intézkedés. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19), a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20), az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21), a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló 2002. június 6-i 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22), a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23), a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25), a nyilvános vételi ajánlatról szóló 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26), a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27), a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28), a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29), a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg) szóló 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) – nem sértve az Európai Bankfelügyeleti Hatóság prudenciális felügyeletre vonatkozó hatáskörét –, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokról szóló 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32), a(z) ... irányelv (a jövőbeli ABAK-irányelv), és a(z) ... rendelet (a jövőbeli, hitelminősítő intézetekről szóló rendelet), valamint az ezeken alapuló összes irányelv, rendelet és határozat, és a Hatóságra feladatokat ruházó bármely további közösségi intézkedés.

| (12) | A pénzügyi piaci szereplők fogalmának az e területen létező közösségi jogszabályok hatályába tartozó szereplők széles körére célszerű kiterjednie. Jogi személyek és magánszemélyek egyaránt beletartozhatnak. Ide tartozhatnak például a befektetési vállalkozások, az ÁÉKBV-k és alapkezelőik, az alternatívbefektetésialap-kezelők, a piacműködtetők, az elszámolóházak, a kiegyenlítési rendszerek, a hitelminősítő intézetek, a kibocsátók, az ajánlattevők, a befektetők, a szereplőket ellenőrző vagy azokban részesedéssel rendelkező személyek, a szereplők vezetésében részt vevő személyek, valamint minden olyan személy, akire az említett jogszabályok követelményei vonatkoznak. Indokolt ide számítani a pénzügyi intézményeket, például a hitelintézeteket és a biztosítókat is, amennyiben az e területen létező közösségi jogszabályok hatályába tartozó tevékenységeket végeznek. Az EU és harmadik országok illetékes hatóságai, továbbá a Bizottság nem tartozik e fogalommeghatározás körébe. |
| --- | --- |

(12)

A pénzügyi piaci szereplők fogalmának az e területen létező közösségi jogszabályok hatályába tartozó szereplők széles körére célszerű kiterjednie. Jogi személyek és magánszemélyek egyaránt beletartozhatnak. Ide tartozhatnak például a befektetési vállalkozások, az ÁÉKBV-k és alapkezelőik, az alternatívbefektetésialap-kezelők, a piacműködtetők, az elszámolóházak, a kiegyenlítési rendszerek, a hitelminősítő intézetek, a kibocsátók, az ajánlattevők, a befektetők, a szereplőket ellenőrző vagy azokban részesedéssel rendelkező személyek, a szereplők vezetésében részt vevő személyek, valamint minden olyan személy, akire az említett jogszabályok követelményei vonatkoznak. Indokolt ide számítani a pénzügyi intézményeket, például a hitelintézeteket és a biztosítókat is, amennyiben az e területen létező közösségi jogszabályok hatályába tartozó tevékenységeket végeznek. Az EU és harmadik országok illetékes hatóságai, továbbá a Bizottság nem tartozik e fogalommeghatározás körébe.

| (13) | Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a befektetők egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a befektetőkártalanítási rendszerek egységes megközelítését. Mivel a befektetőkártalanítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a befektetőkártalanítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa ▐.
  Az Európai Befektetői Garanciaalap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a befektetők egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a befektetőkártalanítási rendszerek egységes megközelítését. Mivel a befektetőkártalanítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a befektetőkártalanítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa ▐.
  Az Európai Befektetői Garanciaalap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni.

| (14) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozási
  technikai standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is – Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint
  a betétesek,
  a befektetők és a fogyasztók megfelelő védelme. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozási
  technikai standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat
  a Bizottságnak
  az EUMSz. 290. cikkével
  összhangban jóvá kell hagynia, hogy ez által kötelező joghatással ruházza fel őket. ▐ |
| --- | --- |

(14)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozási
  technikai standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is – Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint
  a betétesek,
  a befektetők és a fogyasztók megfelelő védelme. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozási
  technikai standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat
  a Bizottságnak
  az EUMSz. 290. cikkével
  összhangban jóvá kell hagynia, hogy ez által kötelező joghatással ruházza fel őket. ▐

| (15) | A szabályozási technikai standardok tervezeteit a Bizottságnak kell jóváhagynia, hogy ezáltal kötelező joghatással ruházza fel őket. Ezeket csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal, és ismeri azok napi tevékenységét. Elfogadásukra módosított formában is sor kerülhet, például akkor, ha nem összeegyeztethetők az uniós joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó közösségi joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára. |
| --- | --- |

(15)

A szabályozási technikai standardok tervezeteit a Bizottságnak kell jóváhagynia, hogy ezáltal kötelező joghatással ruházza fel őket. Ezeket csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal, és ismeri azok napi tevékenységét. Elfogadásukra módosított formában is sor kerülhet, például akkor, ha nem összeegyeztethetők az uniós joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó közösségi joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára.

| (15a) | A Bizottságot jogi aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján. |
| --- | --- |

(15a)

A Bizottságot jogi aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján.

| (
  15b) | A szabályozási és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével. |
| --- | --- |

(
  15b)

A szabályozási és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével.

| (16) | A
  szabályozási
  technikai standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság ▐ iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóság piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  . |
| --- | --- |

(16)

A
  szabályozási
  technikai standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság ▐ iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóság piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  .

| (17) | Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol a közösségi jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol a közösségi jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő.

| (18) | A közösségi jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre a közösségi jogot, majd erről ▐ ajánlást bocsásson ki.
  Arra az esetre, ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, célszerű lehetővé tenni a Bizottság számára, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(18)

A közösségi jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre a közösségi jogot, majd erről ▐ ajánlást bocsásson ki.
  Arra az esetre, ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, célszerű lehetővé tenni a Bizottság számára, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket.

| (19) | Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető. |
| --- | --- |

(19)

Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető.

| (20) | Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat
  , és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi (33) vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában. |
| --- | --- |

(20)

Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat
  , és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi (33) vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában.

| (21) | A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az Európai Unió
  pénzügyi
  rendszere
  stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva
  a vészhelyzet fennállásának
  megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatja meg
  .
  Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság (ESA) úgy ítéli meg, hogy vészhelyzet van kialakulóban, kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| --- | --- |

(21)

A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az Európai Unió
  pénzügyi
  rendszere
  stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva
  a vészhelyzet fennállásának
  megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatja meg
  .
  Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság (ESA) úgy ítéli meg, hogy vészhelyzet van kialakulóban, kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

| (22) | A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli illetékes hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során az illetékes hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében a Hatóság az érintett illetékes hatóságokra nézve kötelező erővel előírja az érintett illetékes hatóságok számára konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást.
  Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi
  intézményeknek
  címzett határozatokat fogadjon el
  az uniós
  jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(22)

A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli illetékes hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során az illetékes hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében a Hatóság az érintett illetékes hatóságokra nézve kötelező erővel előírja az érintett illetékes hatóságok számára konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást.
  Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi
  intézményeknek
  címzett határozatokat fogadjon el
  az uniós
  jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók.

| (22a) | A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére. |
| --- | --- |

(22a)

A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére.

| (22b) | Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő – szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(22b)

Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő – szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat).

| (22c) | A Turner-féle felülvizsgálat következtetése szerint „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”. |
| --- | --- |

(22c)

A Turner-féle felülvizsgálat következtetése szerint „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”.

| (22d) | A „nemzeti” megoldás azt vonja maga után, hogy a fogadó ország jogot kap arra, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy kizárólag leányvállalatokon, ne pedig kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust. |
| --- | --- |

(22d)

A „nemzeti” megoldás azt vonja maga után, hogy a fogadó ország jogot kap arra, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy kizárólag leányvállalatokon, ne pedig kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust.

| (22e) | Az „európai” megoldás a Hatóságnak a felügyeleti hatóságok kollégiumán belüli megerősítését és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét igényli. |
| --- | --- |

(22e)

Az „európai” megoldás a Hatóságnak a felügyeleti hatóságok kollégiumán belüli megerősítését és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét igényli.

| (23) | A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi
  intézmények
  hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja: „a különböző felügyeleti gyakorlatokból eredő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”. |
| --- | --- |

(23)

A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi
  intézmények
  hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja: „a különböző felügyeleti gyakorlatokból eredő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”.

| (23a) | A Hatóság és a nemzeti felügyeleteknek fokozniuk kell a rendszerkockázati kritériumoknak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot. |
| --- | --- |

(23a)

A Hatóság és a nemzeti felügyeleteknek fokozniuk kell a rendszerkockázati kritériumoknak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot.

| (23b) | A rendszerkockázat kritériumait a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához. |
| --- | --- |

(23b)

A rendszerkockázat kritériumait a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához.

| (23c) | Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét stabilizálásuk és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása). |
| --- | --- |

(23c)

Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét stabilizálásuk és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása).

| (23d) | A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az uniós betétesek érdekeinek védelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság adófizetőkre háruló költségeinek csökkentése érdekében Európai Betétgarancia-alapot kell létrehozni. Láthatóan egy uniós szintű alap szolgálja leghatékonyabban a betétesek érdekeinek védelmét, és biztosítja a legjobb védelmet a versenytorzulásokkal szemben. Nyilvánvaló azonban, hogy az EU megközelítései összetettebbek, és egyesek előnyben részesítik nemzeti rendszereik megtartását. Ezért a Hatóságnak legalább a nemzeti rendszerek legfontosabb jellemzőit harmonizálnia kell. Emellett biztosíthatja azt is, hogy a pénzügyi intézményeknek csak az egyik rendszerbe kelljen befizetéseket teljesíteniük. |
| --- | --- |

(23d)

A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az uniós betétesek érdekeinek védelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság adófizetőkre háruló költségeinek csökkentése érdekében Európai Betétgarancia-alapot kell létrehozni. Láthatóan egy uniós szintű alap szolgálja leghatékonyabban a betétesek érdekeinek védelmét, és biztosítja a legjobb védelmet a versenytorzulásokkal szemben. Nyilvánvaló azonban, hogy az EU megközelítései összetettebbek, és egyesek előnyben részesítik nemzeti rendszereik megtartását. Ezért a Hatóságnak legalább a nemzeti rendszerek legfontosabb jellemzőit harmonizálnia kell. Emellett biztosíthatja azt is, hogy a pénzügyi intézményeknek csak az egyik rendszerbe kelljen befizetéseket teljesíteniük.

| (23e) | Az Európai Értékpapír-piaci Stabilitási Alap finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények megfelelő felszámolását vagy megmentését, amikor azok az egységes uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az Alapot a pénzügyi szektor által biztosított megfelelő hozzájárulásokból kell finanszírozni. Az Alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik. |
| --- | --- |

(23e)

Az Európai Értékpapír-piaci Stabilitási Alap finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények megfelelő felszámolását vagy megmentését, amikor azok az egységes uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az Alapot a pénzügyi szektor által biztosított megfelelő hozzájárulásokból kell finanszírozni. Az Alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik.

| (24) | A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  . A rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt elősegítenie
  és nyomon követnie
  a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos helyes gyakorlatok azonosítása és terjesztése. |
| --- | --- |

(24)

A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  . A rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt elősegítenie
  és nyomon követnie
  a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos helyes gyakorlatok azonosítása és terjesztése.

| (25) | A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Unióban
  . |
| --- | --- |

(25)

A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Unióban
  .

| (26) | A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá az illetékes hatóságok függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a helyes gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(26)

A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá az illetékes hatóságok függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a helyes gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni.

| (27) | A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk illetékes hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására. |
| --- | --- |

(27)

A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk illetékes hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására.

| (28) | A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot és az
  és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  . A Hatóságnak
  európai uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi
  intézmények
  káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  Feladatainak megfelelő ellátása érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzéseket kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges piaci fejlemények hatásáról. |
| --- | --- |

(28)

A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot és az
  és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  . A Hatóságnak
  európai uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi
  intézmények
  káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  Feladatainak megfelelő ellátása érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzéseket kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges piaci fejlemények hatásáról.

| (29) | A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  . |
| --- | --- |

(29)

A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  .

| (30) | A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a – 2007/44/EK irányelvvel módosított – 2004/39/EK irányelv (34) szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről. |
| --- | --- |

(30)

A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a – 2007/44/EK irányelvvel módosított – 2004/39/EK irányelv (34) szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről.

| (31) | Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ
  bekérésére. A pénzügyi piaci szereplők beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb található a pénzügyi piacokhoz és a pénzügyi piaci szereplőkhöz
  , és célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha az illetékes nemzeti hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként közvetlenül
  a pénzügyi piaci
  szereplőknek nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása. |
| --- | --- |

(31)

Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ
  bekérésére. A pénzügyi piaci szereplők beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb található a pénzügyi piacokhoz és a pénzügyi piaci szereplőkhöz
  , és célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha az illetékes nemzeti hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként közvetlenül
  a pénzügyi piaci
  szereplőknek nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása.

| (31a) | Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (35) és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet (36). |
| --- | --- |

(31a)

Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (35) és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet (36).

| (32) | Az Európai Rendszerkockázati Testület működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az Európai Rendszerkockázati Testület közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az Európai Rendszerkockázati Testületnek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az Európai Rendszerkockázati Testület által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak ▐ gondoskodnia kell a nyomon követésről. |
| --- | --- |

(32)

Az Európai Rendszerkockázati Testület működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az Európai Rendszerkockázati Testület közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az Európai Rendszerkockázati Testületnek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az Európai Rendszerkockázati Testület által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak ▐ gondoskodnia kell a nyomon követésről.

| (33) | A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak ▐ konzultálnia kell az érdekelt felekkel, és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, valamint az iránymutatások és ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell készítenie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az Uniós
  pénzügyi piaci szereplőket (
  a pénzügyi intézmények és vállalkozások eltérő modelljeinek és méretének képviseletében,
  beleértve adott esetben az intézményi befektetőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői), a
  kkv-kat, a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket
  , valamint a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat, beleértve a kkv-kat is. Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé. |
| --- | --- |

(33)

A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak ▐ konzultálnia kell az érdekelt felekkel, és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, valamint az iránymutatások és ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell készítenie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az Uniós
  pénzügyi piaci szereplőket (
  a pénzügyi intézmények és vállalkozások eltérő modelljeinek és méretének képviseletében,
  beleértve adott esetben az intézményi befektetőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői), a
  kkv-kat, a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket
  , valamint a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat, beleértve a kkv-kat is. Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé.

| (33a) | Összehasonlítva az ágazat jó finanszírozással és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel, a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. Ezt a hátrányt az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportba delegált képviselőik megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni. |
| --- | --- |

(33a)

Összehasonlítva az ágazat jó finanszírozással és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel, a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. Ezt a hátrányt az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportba delegált képviselőik megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni.

| (34) | A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt fellépést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi piaci szereplők stabilizálására és megmentésére.
  A GMU keretein belül és elvei szerint szorosan és koordináltan együtt kell működniük.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi
  intézmény
  stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat
  jelentős
  hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeni felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe. |
| --- | --- |

(34)

A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt fellépést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi piaci szereplők stabilizálására és megmentésére.
  A GMU keretein belül és elvei szerint szorosan és koordináltan együtt kell működniük.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi
  intézmény
  stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat
  jelentős
  hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeni felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe.

| (34a) | Az e mechanizmus kialakításáról szóló rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten világos és ésszerű iránymutatást ad arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a jogi biztosítékot. A jogi biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(34a)

Az e mechanizmus kialakításáról szóló rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten világos és ésszerű iránymutatást ad arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a jogi biztosítékot. A jogi biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni.

| (34b) | A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségeinek sérelme nélkül amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a jogi biztosítékot, az Európai Parlamentet a Hatósággal, a Tanáccsal és a Bizottsággal egyidejűleg erről értesíteni kell. Emellett a tagállamnak meg kell indokolnia a jogi biztosíték igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(34b)

A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségeinek sérelme nélkül amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a jogi biztosítékot, az Európai Parlamentet a Hatósággal, a Tanáccsal és a Bizottsággal egyidejűleg erről értesíteni kell. Emellett a tagállamnak meg kell indokolnia a jogi biztosíték igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket.

| (35) | A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes mértékben tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(35)

A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes mértékben tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik.

| (36) | A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns nemzeti felügyeleti hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az Európai Rendszerkockázati Testület, az
  Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  és az
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozási
  technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű, hogy a felügyelőtanács
  az EUMSz. 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia. |
| --- | --- |

(36)

A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns nemzeti felügyeleti hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az Európai Rendszerkockázati Testület, az
  Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  és az
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozási
  technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű, hogy a felügyelőtanács
  az EUMSz. 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia.

| (36a) | Alapesetben a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják. |
| --- | --- |

(36a)

Alapesetben a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják.

| (37) | A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására. |
| --- | --- |

(37)

A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására.

| (38) | A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal. |
| --- | --- |

(38)

A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal.

| (39) | Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága
  koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti Hatóság (
  Biztosítás- és
  Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  és az Európai
  Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A vegyes bizottság elnöke az Európai Rendszerkockázati Testület alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között. |
| --- | --- |

(39)

Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága
  koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti Hatóság (
  Biztosítás- és
  Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  és az Európai
  Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A vegyes bizottság elnöke az Európai Rendszerkockázati Testület alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között.

| (40) | Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni. |
| --- | --- |

(40)

Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni.

| (41) | A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek
  , azon belül külön költségvetési szakaszként
  .
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (37) 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. Az európai uniós
  hozzájárulás tekintetében
  az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetés a mentesítési eljárás hatálya alá esik. |
| --- | --- |

(41)

A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek
  , azon belül külön költségvetési szakaszként
  .
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (37) 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. Az európai uniós
  hozzájárulás tekintetében
  az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetés a mentesítési eljárás hatálya alá esik.

| (42) | A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (38) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (39). |
| --- | --- |

(42)

A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (38) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (39).

| (43) | A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (40) legyenek irányadók. |
| --- | --- |

(43)

A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (40) legyenek irányadók.

| (44) | Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  . |
| --- | --- |

(44)

Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  .

| (45) | A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (41), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (42) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására. |
| --- | --- |

(45)

A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (41), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (42) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására.

| (46) | A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (43). |
| --- | --- |

(46)

A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (43).

| (47) | Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(47)

Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban.

| (48) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a biztosítottak és más kedvezményezettek védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(48)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a biztosítottak és más kedvezményezettek védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (49) | A Hatóság átveszi az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának minden jelenlegi feladatát és hatáskörét. Ezért hatályon kívül kell helyezni az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i 2009/77/EK bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló,
  2009. szeptember 16-i 716/2009/EK
  európai parlamenti és tanácsi határozatot (44). |
| --- | --- |

(49)

A Hatóság átveszi az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának minden jelenlegi feladatát és hatáskörét. Ezért hatályon kívül kell helyezni az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i 2009/77/EK bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló,
  2009. szeptember 16-i 716/2009/EK
  európai parlamenti és tanácsi határozatot (44).

| (50) | A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságáról való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni. |
| --- | --- |

(50)

A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságáról való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

LÉTREHOZÁS ÉS JOGÁLLÁS

1. cikk

Létrehozás és hatókör

1.   Ez a rendelet létrehozza
  az Európai Felügyeleti Hatóságot
  (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti
  Hatóság)
  (a továbbiakban: a Hatóság).

2.   A Hatóság
  e rendelet hatáskörein belül, valamint
  a 97/9/EK irányelv, a 98/26/EK irányelv, a 2001/34/EK irányelv, a 2002/47/EK irányelv, a 2002/87/EK irányelv, a 2003/6/EK irányelv, a 2003/71/EK irányelv, ▐ a 2004/39/EK irányelv, a 2004/109/EK irányelv, ▐ a 2009/65/EK irányelv, a 2006/49/EK irányelv (az
  Európai Felügyeleti Hatóság (
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  )
  prudenciális felügyeletet érintő hatáskörének sérelme nélkül), a(z) ... irányelv [a jövőbeli ABAK-irányelv] és
  az 1060/2009/EK
  rendelet ▐,
  valamint a 2005/60/EK irányelv és a 2002/65/EK irányelv vonatkozó részei, amennyiben e jogi aktusok alkalmazandók a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra, illetve a befektetési jegyeiket vagy részvényeiket forgalmazó kollektív befektetési vállalkozásokra és az ezek felügyeletét végző illetékes hatóságokra
  , valamint az ezeken alapuló összes irányelv, rendelet és határozat, és a Hatóságra feladatokat ruházó bármely további
  uniós jogi aktus
  alkalmazási körén belül jár el.

2a.
     
  A Hatóság intézkedéseket hoz továbbá a (2) bekezdésben említett jogszabályok hatálya alá tartozó tevékenységek területén, ideértve a vállalatirányítási, könyvvizsgálási és pénzügyi beszámolási kérdéseket is, amennyiben a Hatóság ezen intézkedései a (2) bekezdésben említett jogszabályok hatékony és következetes alkalmazásának biztosításához szükségesek.

3.   E rendelet rendelkezései nem sértik a Bizottság jogköreit, különösen
  az EUMSz. 258. cikke
  szerinti, az
  uniós
  jog betartásának biztosítására vonatkozó jogkört.

4.   A Hatóság célja, hogy
  a pénzügyi rendszer rövid, közép- és hosszú távú stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulás révén védje a közérdeket az Unió gazdasága, az uniós polgárok és vállalkozások érdekében. A Hatóság hozzájárul
  : i. a belső piac működőképességének fokozásához, különösen a szabályozás és felügyelet
  alapos
  , hatékony és egyenletes szintje révén, ▐ iii. pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  eredményességének és szabályos működésének biztosításához, iv. ▐ a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítéséhez,
  v. a szabályozási arbitrázs megelőzéséhez és az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, vi. a befektetések és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosításához, és vii. a fogyasztóvédelem fokozásához.
  E
  célok érdekében
  a Hatóság a felügyeleti konvergencia elősegítésével és az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nyújtott véleményekkel hozzájárul a
  (2) bekezdésben
  említett
  uniós jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásához
  , valamint közgazdasági piacelemzéseket készít, hozzájárulva a Hatóság céljainak eléréséhez
  .

Az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása során a Hatóság kiemelt figyelmet szentel azon piaci szereplők jelentette mindenfajta rendszerszintű kockázatnak, amelyek összeomlása akadályozhatja a pénzügyi rendszer vagy a reálgazdaság működését.

A Hatóság feladatai elvégzése során függetlenül és objektíven, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el.

1a. cikk

A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere

1.
     
  A Hatóság részét képezi a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (a továbbiakban: ESFS). Az ESFS fő célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi szektorra alkalmazandó szabályokat a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében megfelelően végrehajtsák, valamint hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer egészébe vetett bizalmat és a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak megfelelő védelmét.

2.
     
  Az ESFS a következőket foglalja magában:

| a) | az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) – a(z) .../2010/EK [ESRB] rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

a)

az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) – a(z) .../2010/EK [ESRB] rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából;

| b) | a Hatóság; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság;

| c) | a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság); |
| --- | --- |

c)

a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság);

| d) | a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság); |
| --- | --- |

d)

a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság);

| e) | az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

e)

az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából;

| f) | a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletben említett tagállami hatóságok; |
| --- | --- |

f)

a(z) .../2010/EU [ESMA] rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében, a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendeletben és a(z) .../2010/EU [EBA] rendeletben említett tagállami hatóságok;

| g) | a Bizottság – a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

g)

a Bizottság – a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából;

3.
     
  A Hatóság a vegyes bizottság keretében rendszeresen és szorosan együttműködik az Európai Rendszerkockázati Testülettel, az Európai Felügyeleti Hatósággal (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatósággal (Bankfelügyelet), biztosítja a munka ágazatközi következetességét és a pénzügyi konglomerátumok felügyelete, valamint más, ágazatközi kérdések terén közös álláspontot alakít ki ezekkel.

4.
     
  Az ESFS tagjai az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésében megfogalmazott lojális együttműködés elvének megfelelően bizalmon és kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítanak ki, különösen a megfelelő és megbízható információk megosztásának biztosítása terén.

5.
     
  Az ESFS részét képező felügyeleti hatóságok kötelessége, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusoknak megfelelően ellássák az Unióban működő pénzügyi intézmények felügyeletét.

1b. cikk

Az 1a. cikk (2) bekezdésében említett hatóságok elszámolási kötelezettséggel tartoznak az Európai Parlament felé.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| (1) | „pénzügyi piaci szereplő”: minden olyan személy, akire az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokban, vagy az ezeket a jogszabályokat átültető nemzeti jogban előírt követelmények alkalmazandók
  ; |
| --- | --- |

(1)

„pénzügyi piaci szereplő”: minden olyan személy, akire az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokban, vagy az ezeket a jogszabályokat átültető nemzeti jogban előírt követelmények alkalmazandók
  ;

| (2) | „illetékes hatóságok”: az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok meghatározása szerinti illetékes hatóságok és/vagy felügyeleti hatóságok.
  A 2002/65/EK és 2005/60/EK irányelvek tekintetében „illetékes hatóságok” azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és a befektetési jegyeiket vagy részvényeiket forgalmazó kollektív befektetési vállalkozások megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek. Befektetőkártalanítási rendszerek esetében „illetékes hatóságok”
  a 97/9/EK irányelvnek megfelelően nemzeti kártalanítási rendszereket működtető szervek
  , vagy amennyiben a befektetőkártalanítási rendszert magáncég működteti, az irányelvnek megfelelően az ezen rendszereket felügyelő állami hatóságok
  . |
| --- | --- |

(2)

„illetékes hatóságok”: az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok meghatározása szerinti illetékes hatóságok és/vagy felügyeleti hatóságok.
  A 2002/65/EK és 2005/60/EK irányelvek tekintetében „illetékes hatóságok” azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a befektetési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és a befektetési jegyeiket vagy részvényeiket forgalmazó kollektív befektetési vállalkozások megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek. Befektetőkártalanítási rendszerek esetében „illetékes hatóságok”
  a 97/9/EK irányelvnek megfelelően nemzeti kártalanítási rendszereket működtető szervek
  , vagy amennyiben a befektetőkártalanítási rendszert magáncég működteti, az irányelvnek megfelelően az ezen rendszereket felügyelő állami hatóságok
  .

3. cikk

Jogállás

1.   A Hatóság jogi személyiséggel rendelkező
  uniós
  szerv.

2.   A Hatóságot valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

3.   A Hatóságot elnöke képviseli.

4. cikk

Összetétel

A Hatóságot a következők alkotják:

| (1) | a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(1)

a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (2) | az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(2)

az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (3) | az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(3)

az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (4) | az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(4)

az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (5) | a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja. |
| --- | --- |

(5)

a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja.

5. cikk

Székhely

A Hatóság székhelye
  Frankfurtban
  van.

A Hatóság képviseletekkel rendelkezhet az Európai Unió legfontosabb pénzügyi központjaiban.

II.   FEJEZET

A HATÓSÁG FELADATAI ÉS HATÁSKÖRE

6. cikk

A Hatóság feladatai és hatásköre

1.   A Hatóság a következő feladatokat látja el:

| a) | hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások
  , valamint szabályozási technikai
  és
  végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén; |
| --- | --- |

a)

hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások
  , valamint szabályozási technikai
  és
  végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén;

| b) | hozzájárul
  az uniós jogalkotási aktusok
  következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása, az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzpiaci szereplők hatékony és következetes felügyeletének és
  a felügyeleti kollégiumok koherens működésének
  biztosítása
  és
  többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul
  az uniós jogalkotási aktusok
  következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása, az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzpiaci szereplők hatékony és következetes felügyeletének és
  a felügyeleti kollégiumok koherens működésének
  biztosítása
  és
  többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén;

| c) | ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását; |
| --- | --- |

c)

ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását;

| d) | szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

d)

szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését;

| e) | a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja az illetékes
  hatóságokról
  szóló
  szakértői
  elemzések elkészítését és többek között tanácsadást folytat
  ; |
| --- | --- |

e)

a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja az illetékes
  hatóságokról
  szóló
  szakértői
  elemzések elkészítését és többek között tanácsadást folytat
  ;

| f) | a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket; |
| --- | --- |

f)

a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket;

| fa) | a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról; |
| --- | --- |

fa)

a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról;

| fb) | elősegíti a betétesek és a befektetők védelmét; |
| --- | --- |

fb)

elősegíti a betétesek és a befektetők védelmét;

| fc) | segítséget nyújt azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezeléséhez, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerszerű kockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett rendezési egység révén irányít és végrehajt valamennyi korai beavatkozást, rendezést vagy fizetésképtelenségi eljárást; |
| --- | --- |

fc)

segítséget nyújt azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezeléséhez, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerszerű kockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett rendezési egység révén irányít és végrehajt valamennyi korai beavatkozást, rendezést vagy fizetésképtelenségi eljárást;

| (g) | elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogalkotási aktusokban
  meghatározott feladatot
  ; |
| --- | --- |

(g)

elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogalkotási aktusokban
  meghatározott feladatot
  ;

| ga) | felügyeli az illetékes hatóságok felügyelete alá nem tartozó pénzpiaci szereplőket; |
| --- | --- |

ga)

felügyeli az illetékes hatóságok felügyelete alá nem tartozó pénzpiaci szereplőket;

| gb) | honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzpiaci szereplők vonatkozásában –, hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak; |
| --- | --- |

gb)

honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzpiaci szereplők vonatkozásában –, hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak;

| gc) | szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságától; |
| --- | --- |

gc)

szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságától;

2.   Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok teljesítése érdekében a Hatóság az ebben a rendeletben meghatározott hatáskörökkel rendelkezik, különösen a következőkkel:

| a) | szabályozási
  technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

a)

szabályozási
  technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben;

| aa) | végrehajtási technikai standardokra vonatkozó tervezeteket dolgoz ki a 7e. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

aa)

végrehajtási technikai standardokra vonatkozó tervezeteket dolgoz ki a 7e. cikkben említett konkrét esetekben;

| b) | iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint;

| c) | ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;

| d) | az illetékes hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben;

| e) | a pénzügyi piaci szereplőknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi piaci szereplőknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben;

| f) | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően.

| fa) | összegyűjti a pénzpiaci szereplőkre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

fa)

összegyűjti a pénzpiaci szereplőkre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően;

| fb) | a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által a pénzpiaci szereplők pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan kidolgozása; |
| --- | --- |

fb)

a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által a pénzpiaci szereplők pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan kidolgozása;

| fc) | adatbázist készít a nyilvántartott pénzpiaci szereplőkről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabály előírja, központi szinten; |
| --- | --- |

fc)

adatbázist készít a nyilvántartott pénzpiaci szereplőkről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabály előírja, központi szinten;

| fd) | olyan szabályozási standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó minimális információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen az információgyűjtés összehangolása, valamint ismerteti, hogy hogyan kell összekapcsolni a meglévő nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz; |
| --- | --- |

fd)

olyan szabályozási standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó minimális információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen az információgyűjtés összehangolása, valamint ismerteti, hogy hogyan kell összekapcsolni a meglévő nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz;

3.   A Hatóság gyakorolja az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  rábízott kizárólagos felügyeleti hatásköröket
  az Unió
  egészére kiterjedő vállalkozások vagy
  az Unió
  egészére kiterjedő gazdasági tevékenységek felett.

3a.
     
  A (3) bekezdésben ráruházott kizárólagos felügyeleti hatásköreinek gyakorlása kapcsán
  a Hatóság a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint rendelkezik a megfelelő vizsgálati és végrehajtási hatáskörökkel, valamint a díjkivetés lehetőségével.
  A Hatóság feladatai ellátása során szorosan együttműködik az illetékes hatóságokkal, és azok szakértelmére, létesítményeire és jogosultságaira épít.

6a. cikk

Fogyasztóvédelem és pénzügyi tevékenység

1.
     
  A betétesek és a befektetők védelmének elősegítése érdekében a Hatóság vezető szerepet vállal abban, hogy támogassa a piacon az átláthatóságot, az egyszerűséget és a méltányosságot a pénzügyi termékek és szolgáltatások vonatkozásában az egységes piac egész területén, többek között azáltal, hogy:

| i. | gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról, |
| --- | --- |

i.

gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról,

| ii. | áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

ii.

áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket,

| iii. | képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára, |
| --- | --- |

iii.

képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára,

| iv. | hozzájárul a közzétételre vonatkozó közös szabályok kialakításához, és |
| --- | --- |

iv.

hozzájárul a közzétételre vonatkozó közös szabályok kialakításához, és

| v. | értékelést készít különösen a hitelek háztartások és kkv-k számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a költségeiről; |
| --- | --- |

v.

értékelést készít különösen a hitelek háztartások és kkv-k számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a költségeiről;

2.
     
  A Hatóság nyomon követi az új és a már fennálló pénzügyi tevékenységeket, és iránymutatásokat és ajánlásokat fogadhat el piacok biztonságának és megfelelő működésének, valamint a szabályozási gyakorlat konvergenciájának elősegítése érdekében.

3.
     
  A Hatóság figyelmeztetéseket is kiadhat abban az esetben, ha valamely pénzügyi tevékenység súlyos kockázatot jelent az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célokra nézve.

4.
     
  A Hatóság egy minden illetékes nemzeti felügyeleti hatóságot magába foglaló pénzügyi innovációs bizottságot hozhat létre a Hatóság szerves részeként, annak érdekében, hogy összehangolt megközelítést alakítsanak ki az új vagy innovatív pénzügyi tevékenységek szabályozási és felügyeleti kezelése tekintetében, és hogy tanácsot adjanak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

5.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott feltételek mellett vagy amennyiben az vészhelyzet miatt szükségessé válik a 10. cikknek megfelelően és az abban meghatározott feltételek szerint, a Hatóság átmenetileg betilthatja vagy korlátozhatja a pénzügyi tevékenységek bizonyos típusait, amelyek veszélyeztetik a pénzügyi piacok rendes működését és épségét vagy az Unión belüli pénzügyi rendszer egészét vagy egy részét.

A Hatóság az ezzel kapcsolatos határozatát rendszeresen, megfelelő időközönként felülvizsgálja.

A Hatóság felmérheti annak szükségességét, hogy betiltsa vagy korlátozza a pénzügyi tevékenységek bizonyos típusait, és amennyiben az szükségesnek bizonyul, a betiltás vagy korlátozás elfogadásának megkönnyítése céljából tájékoztatja a Bizottságot.

7. cikk

Szabályozási
  technikai standardok

1.   
  Az EUMSz. 290. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács szabályozási technikai standardok elfogadására hatalmazhatja fel a Bizottságot a következetes harmonizáció biztosítása érdekében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokban konkrétan meghatározott területeken.
  E standardok technikai jellegűek, nem tartalmaznak stratégiai vagy szakpolitikai döntéseket, és tartalmukat az alapul szolgáló jogalkotási aktusok korlátozzák. A szabályozási technikai standardok tervezetét a Hatóság dolgozza ki és jóváhagyásra
  benyújtja
  a Bizottságnak
  .
  Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályban meghatározott határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság szabályozási technikai standardot fogadhat el.

1a.
     A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság ▐ nyilvános konzultációt folytat a
  szabályozási
  technikai standardokról és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat,
  kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó szabályozási technikai standardok hatályához vagy hatásához képest vagy az ügy különös sürgőssége miatt
  .
  A Hatóság kikéri a 22. cikk szerinti értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát is.

1b.
     
  A Bizottság amint megkapja a Hatóságtól a szabályozási technikai standard tervezetét, haladéktalanul továbbítja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja. Ha
  az Unió
  érdeke úgy kívánja, a Bizottság csak részben vagy módosításokkal is jóváhagyhatja a standardok tervezetét.

7a. cikk

A javasolt szabályozási standardok elutasítása vagy módosítása

1.
     
  Ha a Bizottságnak nem áll szándékában jóváhagyni a szabályozási technikai standardok tervezetét, illetve csak részben vagy módosításokkal hagyja jóvá azokat, akkor a szabályozási technikai standardok tervezetét visszaküldi a Hatóságnak, és indokolással ellátott módosításokat javasol.

2.
     
  A Hatóság hat héten belül módosíthatja a szabályozási technikai standardok tervezetét a Bizottság által javasolt módosítások alapján, és azokat jóváhagyás céljából újból benyújthatja a Bizottságnak. A Hatóság határozatáról tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot.

3.
     
  Ha a Hatóság nem ért egyet az eredeti javaslatának elutasítására vagy módosítására vonatkozó bizottsági javaslattal, az Európai Parlament vagy a Tanács egy hónapon belül meghívhatja a Parlament vagy a Tanács illetékes bizottsága eseti ülésére az illetékes biztost és a Hatóság elnökét eltérő véleményeik ismertetésére és kifejtésére.

7b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.
     
  A Bizottság számára a 7. cikkben említett, szabályozási technikai standardok elfogadására adott felhatalmazás az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra szól. A Bizottság a négyéves időszak lejártát megelőzően legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 7c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

2.
     
  A Bizottság a szabályozási technikai standard elfogadását követően erről haladéktalanul és egy időben értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

3.
     
  A 35. cikk (2) bekezdésében említett jelentésében a Hatóság elnöke tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a jóváhagyott szabályozási standardokról, valamint azokról, amelyeket az illetékes hatóságok nem tartottak be.

7c. cikk

A szabályozási technikai standardok elleni kifogások

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a szabályozási technikai standarddal szemben a Bizottság általi bejelentés időpontjától kezdődő három hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további három hónappal meghosszabbítható.

2.
     
  A szabályozási technikai standardot az említett határidő lejárta előtt közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az aktus hatályba is lép, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács értesíti a Bizottságot, hogy nem áll szándékában kifogást emelni. Ha a fenti határidő lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a szabályozási technikai standarddal szemben, akkor azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

3.
     
  Amint sor került a tervezet Bizottság általi továbbítására, az Európai Parlament és a Tanács előzetes és feltételhez kötött nyilatkozatot fogadhat el arról, hogy nem emel kifogást, amely akkor lép hatályba, amikor a Bizottság a tervezet módosítása nélkül elfogadja a szabályozási standardot.

4.
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely szabályozási technikai standarddal szemben, az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

7d. cikk

A felhatalmazás visszavonása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja az 7. cikkben említett hatáskör-átruházást.

2.
     
  A visszavonásról szóló határozattal a felhatalmazás megszűnik.

3.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező, szabályozási technikai standardra vonatkozó hatásköröket.

7e. cikk

Végrehajtási technikai standardok

1.
     
  Amennyiben az EUMSz. 291. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács végrehajtási technikai standardok elfogadására hatalmazza fel a Bizottságot azon területeken, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályban konkrétan meghatározott területeken belül a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához egységes feltételekre van szükség, az alábbi rendelkezések alkalmazandók:

| a) | amennyiben a fent említett jogszabálynak megfelelően a Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűek, nem tartalmaznak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktusok alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódnak, |
| --- | --- |

a)

amennyiben a fent említett jogszabálynak megfelelően a Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűek, nem tartalmaznak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktusok alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódnak,

| b) | Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályozásban meghatározott határidőn belül vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktussal. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályozásban meghatározott határidőn belül vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktussal.

2.
     
  A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság nyilvános konzultációt folytat a végrehajtási technikai standardokról és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat, kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó technikai standardok alkalmazási köréhez vagy hatásához képest vagy az ügy különösen sürgős volta miatt.

A Hatóság kikéri a 22. cikk szerinti értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát is.

3.
     
  A Hatóság a végrehajtási technikai standardok tervezetét a Bizottság elé terjeszti az EUMSz. 291. cikkének megfelelő jóváhagyásra, ezzel egy időben pedig eljuttatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4.
     
  A Bizottság a végrehajtási technikai standardok tervezetének kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz azok jóváhagyásáról. A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja. Ha az Unió érdeke úgy kívánja, a Bizottság csak részben vagy módosításokkal is jóváhagyhatja a standardokat.

Minden esetben, amikor a Bizottság a végrehajtási technikai standardok Hatóság által benyújtott tervezetét módosító végrehajtási technikai standardokat fogad el, tájékoztatja az Európai Parlament és a Tanácsot.

5.
     
  A Bizottság a standardokat rendeletek vagy határozatok útján fogadja el és azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

8. cikk

Iránymutatások és ajánlások

1.
     Az ESFS keretében következetes, hatékony és eredményes felügyeleti gyakorlatok létrehozása, és
  az uniós
  jogszabályok közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítása céljából a Hatóság az illetékes hatóságoknak vagy a pénzügyi piaci szereplőknek címzett iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki.

1a.
     
  A Hatóság adott esetben nyilvános konzultációkat folytat az iránymutatásokról és az ajánlásokról, valamint elemzi a potenciálisan kapcsolódó költségeket és hasznokat. A Hatóság adott esetben kikéri a 22. cikk szerinti értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport véleményét és tanácsát is. Ezeknek a konzultációknak, elemzéseknek, véleményeknek és tanácsoknak arányban kell állniuk az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazási körével, jellegével és hatásával.

2.
     Az illetékes hatóságok
  és a pénzügyi piac szereplői
  minden erőfeszítést megtesznek azért, hogy megfeleljenek az iránymutatásoknak és az ajánlásoknak.

Egy iránymutatás vagy ajánlás kiadását követő két hónapon belül az egyes illetékes hatóságok visszaigazolják, hogy meg kívánnak-e felelni az iránymutatásnak vagy ajánlásnak.
  Ha az illetékes hatóság
  nem kíván azoknak megfelelni, úgy erről indokokkal alátámasztva
  tájékoztatja a Hatóságot.
  A Hatóság az indokolást közzéteszi.

Ha az illetékes hatóság nem alkalmaz valamilyen iránymutatást vagy ajánlást, a Hatóság ezt közzéteszi.

A Hatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy közzéteszi az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazásának az illetékes hatóság általi elutasítására vonatkozó indokokat. Az illetékes hatóságot az ilyen közzétételről előzetesen értesíteni kell.

Amennyiben az adott iránymutatás vagy ajánlás megköveteli, a pénzpiaci szereplők évente világos és részletes jelentést készít arról, hogy megfelel-e azon iránymutatásnak vagy ajánlásnak.

2a.
     
  A Hatóság a 28. cikk (4) bekezdése a) pontjában említett jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a kiadott iránymutatásokról és ajánlásokról, amelyben megjelöli, mely illetékes hatóságok nem felelnek meg ezeknek, valamint ismerteti, hogy a Hatóság milyen módon kívánja biztosítani, hogy a hatóságok a jövőben kövessék ajánlásait és iránymutatásait.

9. cikk

Az uniós jog megszegése

1.   A Hatóság az e cikk (2), (3) és (6) bekezdésében meghatározott hatáskörökkel élhet, ha az illetékes hatóság nem alkalmazza ▐
  vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazta
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokat, beleértve a 7. és 7e. cikknek megfelelően megállapított szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokat
  , különösen ha nem gondoskodik arról, hogy a pénzügyi piaci szereplők teljesítsék az említett jogszabályokban meghatározott követelményeket.

2.   A Hatóság egy vagy több illetékes hatóság
  ,
  a Bizottság
  , az Európai Parlament, a Tanács vagy az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport
  kérésére, vagy saját kezdeményezésére és az érintett illetékes hatóság tájékoztatását követően kivizsgálhatja
  az uniós jog
  feltételezett
  megsértését vagy alkalmazásának elmulasztását
  .

2a.
     A 20. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül az illetékes hatóság minden olyan információt haladéktalanul a Hatóság rendelkezésére bocsát, amelyet a Hatóság a vizsgálatához szükségesnek tart.

3.   A Hatóság legkésőbb a vizsgálat megkezdésétől számított két hónapon belül ajánlást címezhet az érintett illetékes hatósághoz, amelyben meghatározza
  az uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

Az illetékes hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot a közösségi jognak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

4.   Ha az illetékes hatóság nem felel meg
  az uniós
  jognak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, a Bizottság a Hatóságtól kapott tájékoztatást követően vagy saját kezdeményezésére
  hivatalos véleményt adhat ki
  , amelyben előírja az illetékes hatóság számára, hogy hozza meg
  az uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.
  A Bizottságnak hivatalos véleményében figyelembe kell vennie a Hatóság ajánlásait.

A Bizottság ezt a
  hivatalos véleményt
  az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónappal
  kiadja
  . A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

▐

A Hatóság és az illetékes hatóságok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.

5.   Az illetékes hatóság a (4) bekezdésben említett
  hivatalos vélemény
  kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Bizottságot és a Hatóságot a bizottsági
  hivatalos véleményben foglaltak
  végrehajtása érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

6.   
  Az EUMSz 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha az illetékes hatóság nem felel meg a ▐ (4)
  bekezdésben
  említett
  hivatalos véleménynek
  az abban meghatározott időtartamon belül, és ha a piaci verseny egyenlő feltételeinek fenntartása vagy helyreállítása, illetve a pénzügyi rendszer szabályos működésének és integritásának biztosítása érdekében szükséges ▐ kellő időben
  orvosolni
  a megfelelés hiányát, a Hatóság – amennyiben
  az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusok értelmében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok vonatkozó előírásai a pénzügyi piaci szereplőkre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi piaci
  szereplőknek
  címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja
  az uniós
  jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

A Hatóság határozatának összhangban kell lennie a Bizottság által a (4) bekezdés alapján
  kiadott hivatalos véleménnyel
  .

7.   A (6) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (4)
  bekezdés szerinti hivatalos vélemény
  vagy a ▐ (6) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező
  kérdésekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalakor
  az illetékes
  hatóságoknak meg kell felelniük az említett hivatalos véleményben vagy – az adott esettől függően – határozatban foglaltaknak
  .

7a.
     
  A 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésben a Hatóság megnevezi, mely nemzeti hatóságok és pénzpiaci szereplők nem felelnek meg a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek és határozatoknak.

10. cikk

Fellépés vészhelyzetekben

1.   Káros fejlemények esetén, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását
  az Európai Unióban
  ,
  a Hatóság aktívan megkönnyíti és ahol szükségesnek ítéli, koordinálja az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseket
  .

A Hatóságot – annak érdekében, hogy be tudja tölteni ezt a segítő és koordináló szerepet – minden vonatkozó fejleményről teljes körűen tájékoztatni kell, és megfigyelőként meg kell hívni az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok minden ezzel kapcsolatos találkozójára.

1a.
     
  A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az Európai Parlament, a Tanács az európai rendszerkockázati testület (ESRB) vagy a Hatóság kérésére – a Hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását e rendelet alkalmazásában. A Bizottság havi rendszerességgel, de mindenképpen havonta egyszer felülvizsgálja ezt a határozatot, és amint lehet, bejelenti a vészhelyzet megszűnését.

Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról haladéktalanul és megfelelő módon tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

2.   Ha a Bizottság az
  (1a) bekezdés
  szerinti határozatot fogadott el,
  valamint kivételes körülmények esetén, amikor a nemzeti hatóságok összehangolt intézkedése szükséges a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását veszélyeztető káros fejlemények kezelése céljából az Európai Unióban
  , a Hatóság egyedi határozatokat hozhat, amelyben előírja az illetékes hatóságok számára, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokkal összhangban hozzák meg
  az ezen fejlemények kezeléséhez
  szükséges intézkedéseket, annak biztosításával, hogy a pénzügyi intézmények és az illetékes hatóságok teljesítik az adott jogszabályokban meghatározott előírásokat.

3.   
  Az EUMSz. 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha az illetékes hatóság nem felel meg a hatóság (2) bekezdésben említett határozatának az abban meghatározott időtartamon belül, a Hatóság – amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó előírások a pénzügyi piaci szereplőkre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi piaci szereplőnek címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja az említett jogszabályok szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

4.   A (3) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező
  kérdésekkel
  kapcsolatban az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

11. cikk

Az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezése

1.   A 9. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely illetékes hatóság nem ért egyet egy másik illetékes hatóság eljárásával vagy egy intézkedésének tartalmával vagy a tétlenségével olyan területen, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  együttműködést, koordinációt vagy közös döntéshozatalt írnak elő egynél több tagállam illetékes hatóságai számára, a Hatóság
  saját kezdeményezésére vagy
  egy vagy több érintett illetékes hatóság kérésére a
  (2)–(4)
  bekezdésben meghatározott eljárással összhangban
  kezdeményezi
  az illetékes
  hatóságok támogatását
  a megállapodás elérésében.

2.   A Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó időtartamok és az ügy összetettségének és sürgősségének figyelembevételével megszabja az illetékes hatóságok közötti egyeztetés határidejét.
  Ebben a szakaszban az Hatóság közvetítői szerepet tölt be.

3.   Ha az egyeztető szakasz végén az illetékes hatóságok nem jutottak megállapodásra, a Hatóság
  a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően
  határozatot
  hoz a vita rendezéséről, és az érintett illetékes hatóságok számára kötelező érvénnyel
  felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára
  , az uniós joggal
  összhangban.

4.   
  Az EUMSz. 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely illetékes hatóság nem felel meg a Hatóság határozatának, és így nem biztosítja, hogy a pénzügyi piaci szereplő teljesítse az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  értelmében rá közvetlenül alkalmazandó előírásokat, a Hatóság a pénzügyi piaci szereplőnek címzett egyedi határozatot
  hoz
  , amelyben előírja a közösségi jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

4a.
     
  A (4) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben. A (3) vagy a (4) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező tényekkel kapcsolatban az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

4b.
     
  A 35. cikk (2) bekezdésében említett jelentésében az elnök rögzíti az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbséget, a létrejött megállapodásokat és az ilyen nézetkülönbségek rendezése érdekében elfogadott határozatot.

11a. cikk

Az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek ágazatokat átfogó rendezése

A vegyes bizottság a 11. és 42. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az e rendelet, az [EBA]-ról szóló .../2010/EU rendelet és az [EIOPA]-ról szóló .../2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több illetékes hatóság között kialakult, ágazat közötti nézetkülönbségeket rendezi.

12. cikk

Felügyeleti kollégiumok

1.   A Hatóság hozzájárul a 2006/48/EK irányelvben említett felügyeleti kollégiumok hatékony
  , eredményes
  és következetes működésének ösztönzéséhez
  és nyomon követéséhez
  ,
  valamint az uniós
  jogszabályok minden kollégiumot átfogóan egységes alkalmazásának elősegítéséhez.
  A Hatóság személyzetének lehetőséget kell biztosítani, hogy részt vegyen két vagy több illetékes hatóság által közösen végzett bármilyen tevékenységben, beleértve a helyszíni vizsgálatokat.

2.   A Hatóság
  vezeti a felügyeleti kollégiumokat olyan módon, ahogy azt megfelelőnek
  ítéli.
  E célból a vonatkozó jogszabályok értelmében „illetékes hatóságnak” kell tekinteni. A Hatóság minimumfeladatként

| a) | normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára; |
| --- | --- |

a)

normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára;

| b) | Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legegységesebb módszertannal végezzék; |
| --- | --- |

b)

Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legegységesebb módszertannal végezzék;

| c) | megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és |
| --- | --- |

c)

megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és

| d) | felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat. |
| --- | --- |

d)

felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat.

3a.
     
  A Hatóság a 7., 7e. és 8. cikk alapján elfogadott szabályozási és végrehajtási standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat adhat ki a felügyeletek működésének és a felügyeletei kollégiumok által elfogadott legjobb gyakorlatok harmonizálása érdekében. A hatóságok írásbeli megállapodásokat hagynak jóvá minden egyes kollégium működésére vonatkozóan egységes működésük biztosítása érdekében.

3b.
     
  A jogilag kötelező erejű közvetítői szerep a 11. cikkben foglalt eljárás alkalmazásával lehetővé teszi a hatóság számára az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezését. Amennyiben a megfelelő felügyeleti kollégium nem tud egyezségre jutni, a Hatóság az adott intézményre közvetlenül alkalmazható felügyeleti határozatokat hozhat.

12a. cikk

Általános rendelkezések

1.
     
  A Hatóság kiemelt figyelmet fordít a pénzügyi szolgáltatásokban bekövetkező fennakadásokra vonatkozó azon kockázatokra, amelyeket i) a pénzügyi rendszer egészének vagy bizonyos részeinek jelentős sérülése okoz, és ii) amelyek esetlegesen súlyos, negatív következményekkel járhatnak a belső piacra és a reálgazdaságra nézve (rendszerszintű kockázatok), valamint kezeli e kockázatokat. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi fajtája bizonyos fokig fontos lehet a rendszer szempontjából.

2.
     
  A Hatóság, az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködésben, olyan közös mennyiségi és minőségi mutatókat („Risk Dashboard”) dolgoz ki, amelyek alapul szolgálhatnak a 12b. cikkben azonosított, határokon átnyúló pénzpiaci szereplők felügyeleti minősítésének meghatározására. A minősítést rendszeresen felülvizsgálják az intézmény kockázati profiljában bekövetkezett lényeges változások figyelembevétele érdekében. A felügyeleti minősítés egy intézmény problémás helyzete esetén a közvetlen felügyeletre vagy beavatkozásra vonatkozó döntés kulcsfontosságú eleme.

3.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok sérelme nélkül a Hatóság szükség szerint további szabályozási és alkalmazási standardtervezeteket, valamint iránymutatásokat és ajánlásokat javasol a 12b. cikkben azonosított intézmények számára.

4.
     
  A Hatóság felügyeletet gyakorol azon határokon átnyúló tevékenysége végző intézmények felett, amelyek a 12b. cikkben megállapított rendszerkockázatot jelenthetnek. Ezekben az esetekben a Hatóság az illetékes hatóságokon keresztül jár el.

5.
     
  A Hatóság rendezési egységet hoz létre, melynek feladata, hogy átültesse a gyakorlatba a válságkezelés egyértelműen meghatározott irányítási módját és működési rendjét, a korai beavatkozástól a rendezésen át a fizetésképtelenségi eljárásig, és hogy irányítsa ezeket az eljárásokat.

12b. cikk

A potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő, határokon átnyúló pénzpiaci szereplők azonosítása

1.
     
  Az ESRB-vel folytatott konzultációt követően a felügyelőtanács a 29. cikk (1) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően azonosíthatja azokat a határokon átnyúló pénzpiaci szereplőket, amelyeket az általuk jelentett potenciális rendszerszintű kockázat miatt a Hatóság közvetlen felügyelete alá kell vonni, vagy a 12c. cikkben említett rendezési egység hatásköre alá kell helyezni.

2.
     
  Az ilyen pénzpiaci szereplők azonosítására vonatkozó kritériumoknak összhangban kell lenniük a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB), az IMF és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által megállapított kritériumokkal.

12c. cikk

Rendezési egység

1.
     
  A Rendezési egység megőrzi a 12b. cikk szerint azonosított, nehézségekkel küzdő intézmények pénzügyi stabilitását, valamint gondoskodik arról, hogy ezek az intézmények a lehető legkisebb mértékben gyakoroljanak káros hatásokat a rendszer többi részére és a gazdaság egészére, továbbá ügyel arra, hogy minél kevesebb költség háruljon az adófizetőkre, tiszteletben tartva az arányosság és a hitelezői sorrend elveit, és a határokon átnyúló esetekben is garantálva az egyenlő elbánást.

2.
     
  A rendezési egység felhatalmazást kap az (1) bekezdésben említett feladatok elvégzésére azzal a céllal, hogy rendezze a nehézségekkel küzdő intézmények helyzetét vagy határozzon a nem életképes intézmények felszámolásáról (ami kritikus fontosságú az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében). Ez szükségessé teheti többek között a tőke- és likviditáskészletek kiigazítását, az üzleti tevékenység struktúrájának átalakítását, az eljárások javítását, vezetőség kinevezését vagy leváltását, garanciák ajánlását, hiteleket és likviditási segítséget, teljes vagy részleges értékesítést, jó bank/rossz bank felosztást, hídbank létrehozását, az adósság átváltását részvénytulajdonra (a piaci érték megfelelő csökkentésével), vagy akár az intézmény ideiglenes köztulajdonba vételét is.

3.
     
  A rendezési egység a Hatóság felügyelőtanácsa által kinevezett olyan szakértőkből áll, akik jártasak a pénzügyi intézmények átszervezése, életképessé tétele és felszámolása terén.

12d. cikk

Befektetői garanciarendszerek európai rendszere

1.
     
  A Hatóság hozzájárul a nemzeti befektetői kompenzációs rendszerek (ICS) megerősítéséhez annak biztosítása révén, hogy azok megfelelő finanszírozásban részesüljenek a pénzintézetek részéről, beleértve a harmadik országokban székhellyel rendelkező piaci részvevőket, és összehangolt keretek között Unió-szerte magas szintű védelmet biztosít valamennyi befektető számára, ami érintetlenül hagyja a kölcsönös garanciarendszerek stabilitásmegőrző szerepét, feltéve hogy azok megfelelnek az uniós előírásoknak.

2.
     
  A Hatóság iránymutatások és ajánlások elfogadására vonatkozó hatásköreiről szóló 8. cikk alkalmazandó a befektetői garanciarendszerekre.

3.
     
  A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusokban meghatározott szabályozási és végrehajtási technikai standardokat fogadhat el e rendelet 7–7d. cikkeiben foglalt eljárásnak megfelelően.

12e. cikk

A rendezési és finanszírozási megállapodások európai rendszere

1.
     
  A pénzügyi rendszer költséginternalizálásának megerősítése, valamint a határokon átnyúló tevékenységet folytató csődközeli pénzpiaci szereplők számára nyújtott válságkezelési segítségnyújtás érdekében Európai Értékpapír-piaci Stabilitási Alapot kell létrehozni. Az egyetlen tagállamban tevékenykedő pénzpiaci szereplők dönthetnek úgy, hogy csatlakoznak az alaphoz. Az Európai Értékpapír-piaci Stabilitási Alapnak megfelelő intézkedéseket kell elfogadnia annak elkerülése érdekében, hogy a támogatás rendelkezésre állása erkölcsi kockázatot eredményezzen.

2.
     
  Az Európai Értékpapír-piaci Stabilitási Alap finanszírozása a 12b. cikkben azonosított, valamennyi határokon átnyúló tevékenységet folytató pénzpiaci szereplő, valamint az (1) bekezdés értelmében saját döntésük alapján a rendszerben részt vevő piaci szereplők közvetlen hozzájárulásával történik. E hozzájárulások az egyes pénzpiaci szereplők által jelentett kockázat szintjével arányosak. A hozzájárulások előírt szintjének figyelembe kell vennie a tágabb gazdasági feltételeket, például az ipar vagy a kkv-k számára nyújtott hitelképességet, valamint azt, hogy a pénzpiaci szereplőknek egyéb szabályozási és üzleti előírások céljából is szükségük van tőke fenntartására.

3.
     
  Az Európai Stabilitási Alapot a Hatóság által ötéves időtartamra kinevezett igazgatótanács vezeti. A tanács tagjait a nemzeti hatóságok által javasolt munkatársak közül kell megválasztani. Az Alap tanácsadó testületet is létrehoz, amelyet az Alapban részt vevő pénzpiaci szereplők szavazati joggal nem rendelkező képviselői alkotnak. Az Alapot vezető tanács javasolhatja a Hatóságnak, hogy likviditásainak kezelését bízzák megbízható intézményekre (például az Európai Beruházási Bankra). Ezen forrásokat biztonságos és likvid eszközökbe kell fektetni.

13. cikk

Feladatok és felelősségi körök átruházása

1.   
  Az e cikkben foglalt feltételek mellett az
  illetékes hatóságok a megbízott hozzájárulásával a Hatóságra vagy
  más illetékes felügyeleti hatóságokra ruházhatnak át feladatokat és felelősségi köröket.
  A tagállamok konkrét szabályokat határozhatnak meg a felelősségi körök átruházására vonatkozóan, amelyeknek meg kell felelni, mielőtt illetékes hatóságaik ilyen megállapodásokat kötnek, és az átruházás hatályát a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi piaci szereplők és csoportok hatékony felügyeletéhez szükséges szintre korlátozhatják.

2.   Az átruházható vagy együttesen gyakorolható feladatok és felelősségi körök meghatározásával és a legjobb gyakorlatok terjesztésével a Hatóság
  ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását.

2a.
     
  A felelősségi körök átruházásának az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott hatáskörök újraelosztását kell eredményeznie. Az átruházott felelősségi körökkel kapcsolatos eljárásokra, végrehajtásra, adminisztratív és igazságügyi felülvizsgálatra a megbízott hatóság joga irányadó.

3.   Az illetékes hatóságok tájékoztatják a Hatóságot a megkötni kívánt átruházási megállapodásokról. A megállapodásokat legkorábban a Hatóság tájékoztatását követően egy hónappal léptethetik hatályba.

A Hatóság a tájékoztatását követő egy hónapon belül véleményezheti a megkötni kívánt megállapodást.

Az összes érintett fél megfelelő tájékoztatása érdekében a Hatóság megfelelő módon közzéteszi az illetékes hatóságok által kötött átruházási megállapodásokat.

14. cikk

Közös felügyeleti kultúra

1.   A Hatóság aktív szerepet játszik a közös európai felügyeleti kultúra és az összehangolt felügyeleti gyakorlatok kialakításában, és az egész
  Európai Unióra
  kiterjedő egységes eljárások és következetes megközelítések biztosításában, valamint végrehajtja legalább a következő tevékenységeket:

| a) | véleményeket terjeszt az illetékes hatóságok elé; |
| --- | --- |

a)

véleményeket terjeszt az illetékes hatóságok elé;

| b) | a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti az illetékes hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti az illetékes hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét;

| c) | hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük könyvelési és beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük könyvelési és beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően;

| d) | felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási és végrehajtási
  technikai standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol; |
| --- | --- |

d)

felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási és végrehajtási
  technikai standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol;

| e) | ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára. |
| --- | --- |

e)

ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.

2.   A Hatóság adott esetben az egységes felügyeleti szemléletmód és gyakorlat elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszthet ki.

15. cikk

Az illetékes hatóságok szakértői értékelése

1.   A Hatóság a felügyeleti eredmények konvergenciájának fokozása érdekében az illetékes hatóságok néhány vagy összes tevékenységéről rendszeres időközönként szakértői értékelést
  szervez és
  végez. E célból a Hatóság a felülvizsgált illetékes hatóságok objektív értékelését és összehasonlítását lehetővé tevő módszereket dolgoz ki.
  A szakértői értékelés során figyelembe kell venni az illetékes hatóságokkal kapcsolatban meglévő információkat és korábban végzett értékeléseket.

2.   A szakértői elemzés a következőket értékeli, de nem kizárólagosan:

| a) | az illetékes hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének, erőforrásainak és a személyzet szakértelmének megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7–7e. cikkben említett szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási
  aktusok hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének, erőforrásainak és a személyzet szakértelmének megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7–7e. cikkben említett szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási
  aktusok hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére;

| b) | az uniós
  jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti
  az uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket; |
| --- | --- |

b)

az uniós
  jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti
  az uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket;

| c) | az illetékes hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más illetékes hatóságoknak is bevezetniük. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más illetékes hatóságoknak is bevezetniük.

| d) | az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben. |
| --- | --- |

d)

az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben.

3.   A szakértői értékelés alapján a Hatóság
  iránymutatásokat és
  ajánlásokat bocsáthat ki az ▐illetékes hatóságok részére
  a 8. cikkben foglaltakkal összhangban. A Hatóság a szabályozási technikai vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetek 7–7e. cikk szerinti kidolgozásakor figyelembe veszi a szakértői értékelés eredményét. Az illetékes hatóságok a Hatóság által adott tanácsok követésére törekednek. Ha az illetékes hatóság nem tartja be e tanácsokat, indokairól tájékoztatja a Hatóságot.

A Hatóság a szakértői vizsgálatok alapján azonosítható bevált gyakorlatokat nyilvánosságra hozza. Emellett az értékelésen átesett illetékes hatóság hozzájárulásával a szakértői értékelések minden egyéb eredménye is nyilvánosságra hozható.

16. cikk

Koordinációs feladatkör

1.
     A Hatóság az illetékes hatóságok között általános koordinációs szerepet tölt be, többek között káros fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer stabilitását
  az Európai Unióban
  .

A Hatóság összehangolt
  uniós
  válaszra törekszik, többek között az alábbiak révén:

| (1) | az illetékes hatóságok közötti információcsere megkönnyítése; |
| --- | --- |

(1)

az illetékes hatóságok közötti információcsere megkönnyítése;

| (2) | az érintett illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és –
  adott esetben és lehetőség szerint –
  megbízhatóságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

(2)

az érintett illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és –
  adott esetben és lehetőség szerint –
  megbízhatóságának ellenőrzése;

| (3) | a 11. cikk sérelme nélkül, az illetékes hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ; |
| --- | --- |

(3)

a 11. cikk sérelme nélkül, az illetékes hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ;

| (4) | az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről
  ; |
| --- | --- |

(4)

az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről
  ;

| (4a) | valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, a megfelelő érintett illetékes hatóságok által meghozandó intézkedések összehangolásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

(4a)

valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, a megfelelő érintett illetékes hatóságok által meghozandó intézkedések összehangolásának elősegítése érdekében;

| (4b) | az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozói jelentéstételi kötelezettségéből eredő, a 12. és 20. cikkel összhangban az illetékes hatóságoktól kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal. |
| --- | --- |

(4b)

az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozói jelentéstételi kötelezettségéből eredő, a 12. és 20. cikkel összhangban az illetékes hatóságoktól kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal.

17. cikk

A piaci fejlemények értékelése

1.   A Hatóság hatáskörén belül figyelemmel kíséri és értékeli a piaci fejleményeket, és szükség esetén értesíti az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóságot, az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot, az ESRB-t valamint az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a lényeges mikroprudenciális tendenciákról, az esetleges kockázatokról és a gyenge pontokról.
  A Hatóság értékelésének közgazdasági elemzést is tartalmaznia kell azokra a piacokra vonatkozóan, amelyeken a pénzpiaci szereplők működnek, valamint a lehetséges piaci fejlemények rájuk gyakorolt hatására vonatkozóan.

1a.
     A Hatóság az ESRB-vel együttműködve az egész
  Európai Unióra
  kiterjedő értékelést kezdeményez és koordinál, amelynek célja a pénzügyi piaci ▐ szereplők káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése. E célból kidolgozza a következő, az illetékes hatóságok által alkalmazandó elemeket:

| (a) | különböző gazdasági forgatókönyvek által a pénzügyi piaci kulcsszereplők pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan, |
| --- | --- |

(a)

különböző gazdasági forgatókönyvek által a pénzügyi piaci kulcsszereplők pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan,

| b) | a pénzügyi piaci ▐ szereplők rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi piaci ▐ szereplők rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés.

| ba) | az egyes termékek és a forgalmazási folyamatok által a piaci részvevők pénzügyi helyzetére, valamint a betétesek, a befektetők és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan. |
| --- | --- |

ba)

az egyes termékek és a forgalmazási folyamatok által a piaci részvevők pénzügyi helyzetére, valamint a betétesek, a befektetők és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan.

2.   Az ESRB .../2010/EK [ESRB] rendeletben meghatározott feladatainak sérelme nélkül, a Hatóság legalább évente egyszer és szükség esetén gyakrabban a hatáskörébe eső tendenciákról, esetleges kockázatokról és gyenge pontokról szóló értékelést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ESRB-hez.

A Hatóság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és – amennyiben szükséges – megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.

3.   A Hatóság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy
  a vegyes bizottság révén
  szorosan együttműködik az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatósággal és az Európai Bankfelügyeleti Hatósággal.

18. cikk

Nemzetközi kapcsolatok

1.
     Az
  uniós
  intézmények
  és a tagállamok
  hatásköreinek sérelme nélkül, a Hatóság kapcsolatokat alakíthat ki
  és
  igazgatási megállapodásokat köthet
  felügyeleti hatóságokkal,
  nemzetközi szervezetekkel és harmadik országok közigazgatásával.
  Ezek a megállapodások nem teremtenek jogi kötelezettségeket az Európai Unió és tagállamai számára, és nem akadályozzák meg a tagállamokat és illetékes hatóságaikat abban, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössenek harmadik országokkal.

2.
     A Hatóság segítséget nyújt a harmadik országbeli felügyeleti rendszerek egyenértékűségével kapcsolatos határozatok előkészítésében, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokkal
  összhangban.

3.
     
  A Hatóság a 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésébe belefoglalja a nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országok közigazgatásával kötött igazgatási megállapodásokat és az egyenértékűségi határozatok előkészítésében nyújtott segítséget.

19. cikk

Egyéb feladatok

1.   A Hatóság az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére véleményt terjeszthet Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé a hatáskörébe tartozó minden kérdésben.

1a.
     
  Azokban az esetekben, amikor a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályban meghatározott határidőn belül nem nyújt be szabályozási vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetet, a Bizottság kérheti az ilyen tervezet benyújtását, és megszabhatja a benyújtás határidejét.

A Bizottság, az ügy sürgősségére való tekintettel, kérheti a szabályozási vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezet az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályban meghatározott határidőnél korábban történő benyújtását. Ebben az esetben a Bizottságnak a kérést megfelelően indokolnia kell.

2.   A 2007/44/EK irányelv
  hatálya alá tartozó és az irányelv szerint két vagy több tagállam illetékes hatóságainak konzultációját igénylő
  egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékelésére tekintettel, a Hatóság ▐
  valamely érintett
  illetékes hatóság kérelmére véleményt bocsáthat ki és tehet közzé ▐ prudenciális értékelésről,
  kivéve a 2006/48/EK irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kritériumokkal kapcsolatban
  .
  A véleményt haladéktalanul, de mindenképpen a 2007/44/EK irányelv szerinti értékelési időszak vége előtt kiadják.
  A 20. cikk alkalmazandó
  azokra a területekre, amelyekről a Hatóság véleményt adhat ki
  .

20. cikk

Információgyűjtés

1.   A Hatóság kérésére a tagállamok illetékes hatóságai ▐ a Hatóság rendelkezésére bocsátják az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges összes információt,
  feltéve, hogy a címzett jogszerűen hozzáfér a szóban forgó adatokhoz, az információkérés pedig a szóban forgó feladat tekintetében szükséges
  .

1a.
     A Hatóság kérheti, hogy az információt rendszeres időközönként bocsássák rendelkezésére.
  E kérelmeket lehetőség szerint egységes jelentéstételi formátumok felhasználásával kell benyújtani.

1b.
     
  Valamely tagállam illetékes hatóságának kellően indokolt kérésére a Hatóság átadhat minden olyan információt, amelyre az illetékes hatóságnak feladatai elvégzéséhez szüksége van, összhangban az ágazati jogszabályokban és az 56. cikkben rögzített szakmai titoktartási szabályokkal.

1c.
     
  Az e cikkel összhangban történő adatkérést megelőzően, valamint elkerülendő a beszámolási kötelezettség megkettőzését, a Hatóság először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által előállított, terjesztett és továbbfejlesztett valamennyi rendelkezésre álló és a tárgyhoz tartozó statisztikát.

2.   Ha az információ nem elérhető vagy a tagállamok illetékes hatóságai vagy egyéb hatóságai nem bocsátották kellő időben rendelkezésre, a Hatóság
  megfelelő
  indokolással
  és magyarázattal
  ellátott kérést címezhet
  az érintett tagállam egyéb felügyeleti hatóságaihoz, pénzügyminisztériumához – amennyiben az prudenciális információkkal rendelkezik –, központi bankjához vagy statisztikai hivatalához
  .

2a.
     
  Ha az információ nem elérhető vagy az (1), (1a), (1b), (1c) és (2) bekezdés értelmében nem bocsátják kellő időben rendelkezésre, a Hatóság megfelelő indokolással és magyarázattal ellátott kérést címezhet közvetlenül az érintett pénzügyi piaci szereplőkhöz. A magyarázattal ellátott kérésnek tartalmaznia kell, hogy miért szükségesek az adott pénzpiaci szereplőre vonatkozó adatok.

A Hatóság a (2) és (2a) bekezdéssel összhangban tájékoztatja az érintett illetékes hatóságokat a kérésekről.

A Hatóság kérésére
  az
  ▐ illetékes
  hatóságok
  segítik a Hatóságot az említett információk megszerzésében.

3.   A Hatóság kizárólag az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzése céljára használhatja az ▐
  e cikk értelmében
  kapott bizalmas információt.

21. cikk

Kapcsolat az ESRB-vel

1.   
  A
  ▐ Hatóság
  szorosan és rendszeresen
  együttműködik az ESRB-vel.

2.   Rendszeresen ellátja az ESRB-t a feladatai teljesítéséhez szükséges naprakész információkkal. Minden nem összefoglaló vagy összegzett formában lévő, az ESRB feladatai teljesítéséhez szükséges adatot indokolt kérésre haladéktalanul az ESRB rendelkezésére kell bocsátani, a(z) ..../
  2010
  /
  EU
  [ESRB] rendelet [15]. cikkében meghatározottak szerint.
  A Hatóság az ESRB-vel együttműködésben megfelelő belső eljárásokat dolgoz ki elsősorban a pénzügyi piac egyes szereplőivel kapcsolatos bizalmas információk továbbítására.

3.   A Hatóság a (4) és (5) bekezdéssel összhangban biztosítja az ESRB ..../2010/EK [ESRB] rendelet [16]. cikkében említett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését.

4.   Az ESRB Hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság haladéktalanul összehívja a felügyelőtanács ülését és értékeli a figyelmeztetés vagy ajánlás hatását feladatai teljesítésére nézve.

A Hatóság a megfelelő döntéshozatali eljárással határoz a figyelmeztetésekben és ajánlásokban meghatározott kérdések kezelésére irányuló, az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörökkel összhangban meghozandó
  bármely intézkedésről
  .

Ha a Hatóság egy ajánlás nyomán nem hoz további intézkedést, ennek okairól magyarázatot kell adnia az
  Európai Parlament, a Tanács és az
  ESRB számára.

5.   Az ESRB valamely illetékes nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság adott esetben az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörök felhasználásával biztosítja a megfelelő idejű nyomon követést.

Ha a címzett nem kívánja követni az ESRB ajánlásait, ennek okait közli és megvitatja a felügyelőtanáccsal.

Az illetékes hatóság kellően figyelembe veszi a felügyelőtanács álláspontját, amikor a(z) .../2010/
  EU
  [ESRB] rendelet [17]. cikkével összhangban tájékoztatja
  a Tanácsot és
  az ESRB-t.

6.   Az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása során a Hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az ESRB figyelmeztetéseit és ajánlásait.

22. cikk

Értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport

1.   A Hatóság feladataival érintett területeken az érdekeltekkel folytatott konzultáció
  elősegítésére
  létre kell hozni egy értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportot.
  Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoporttal a 7. cikknek megfelelően hozott, a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokra vonatkozó fellépésekről, és amennyiben a pénzügyi piac egyes szereplőire nem vonatkoznak, az iránymutatásokra és ajánlásokra vonatkozó 8. cikknek megfelelő fellépésekről kell konzultálni. Amennyiben sürgős fellépésre van szükség és konzultáció lehetetlen, az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoportot a lehető leghamarabb értesíteni kell.

Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport legalább évente négyszer ülésezik
  .

2.   Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport 30 tagból áll, kiegyensúlyozott arányban képviselve
  az Unióban működő befektetési intézeteket
  ,
  alkalmazottaik képviselőit
  , valamint a fogyasztókat, ▐ a pénzügyi szolgáltatások használóit
  és a kkv-k képviselőit
  .
  A tagok közül legalább ötnek független, élvonalbeli tudományos szakembernek kell lennie. A pénzügyi piac szereplőit képviselő tagok száma nem haladhatja meg a tizet.

3.   Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport tagjait az érintett érdekeltek javaslatai alapján a Hatóság felügyelőtanácsa jelöli ki.

A felügyelőtanács az ilyen irányú határozathozatal során a lehető legnagyobb mértékben biztosítja a megfelelő földrajzi
  és nemek közötti
  egyensúlyt és az érdekeltek
  Európai Uniót
  átfogó képviseletét.

4.
     A Hatóság
  minden szükséges információt megad és
  megfelelő titkársági támogatást biztosít az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport számára.

▐ Az utazási költségek megfelelő ellentételezését biztosítani kell az érdekképviseleti csoport nonprofit szervezeteket képviselő tagjai számára. A csoport munkacsoportokat hozhat létre technikai kérdésekkel kapcsolatban.
  Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport tagjainak megbízatása két és fél éves időtartamra szól, amelyet követően új kiválasztási eljárásra kerül sor.

A tagok két egymást követő időszakon át láthatják el feladatukat.

5.   Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport véleményt és tanácsot nyújthat a Hatóságnak a Hatóság ▐ feladataihoz kapcsolódó bármely kérdésről,
  külön figyelmet fordítva a 7.–7e., valamint a 8., 14., 15. és 17. cikkekben meghatározott feladatokra.

6.   Az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport
  tagjainak kétharmados többségével
  elfogadja az eljárási szabályzatát.

7.   A Hatóság nyilvánosságra hozza az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoport véleményeit és tanácsait, valamint a konzultációk eredményét.

23. cikk

Jogi biztosítékok

1.   ▐
  Ha valamely tagállam úgy véli, hogy a 10 cikk (2) bekezdése vagy a 11. cikk alapján hozott határozat közvetlenül vagy jelentős mértékben hatással van költségvetési felelősségére, a tagállam az illetékes hatóságnak a Hatóság határozatáról való értesítését követő tíz munkanapon belül értesíti a Hatóságot, a Bizottságot és az Európai Parlamentet
  .
  A tagállam az értesítésében indokolja, hogy a határozat miért – illetve hatáselemzés segítségével bemutatja, hogy mennyire – gyakorol hatást költségvetési felelősségére.

2.   ▐ A Hatóság a tagállamtól érkezett értesítést követő egy hónapon belül tájékoztatja a tagállamot arról, hogy fenntartja, módosítja vagy visszavonja határozatát.

Ha a Hatóság fenntartja
  vagy módosítja
  határozatát, a Tanács ▐ határoz arról, hogy a Hatóság határozatát fenntartják vagy visszavonják.
  A Hatóság határozatának fenntartására vonatkozó határozat elfogadásához a tagok egyszerű többsége szükséges. A Hatóság határozatának visszavonására vonatkozó határozat elfogadásához a tagok minősített többsége szükséges. Egyik fenti esetben sem szabad figyelembe venni az érintett tagok szavazatát.

3.   ▐ Ha a Tanács
  a 10. cikk esetében
  tíz munkanapon belül,
  a 11. cikk esetében pedig egy hónapon belül nem hoz határozatot
  , a Hatóság határozata fenntartottnak minősül.

3a.
     
  Ha a 10. cikk alapján hozott határozat a 12d. vagy 12e. cikknek megfelelően létrehozott alapok felhasználásához vezet, akkor a tagállamok nem kérhetik fel a Tanácsot, hogy tartsa fenn vagy vonja vissza a Hatáság által hozott határozatot.

24. cikk

Döntéshozatali eljárások

1.   
  Az ezen rendeletben előírt
  határozatok meghozatala előtt a Hatóság tájékoztatja
  bármely megnevezett
  címzettet a határozat elfogadására irányuló szándékáról, és az ügy sürgősségének,
  összetettségének és lehetséges következményeinek
  figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül a címzett kifejtheti az üggyel kapcsolatos álláspontját.
  Értelemszerűen így kell eljárni a 9. cikk (4) bekezdésében említett ajánlások esetében is.

2.   A Hatóság határozatait indokolni kell.

3.   A Hatóság határozatainak címzettjeit tájékozatni kell az e rendelet keretében rendelkezésre álló jogorvoslatokról.

4.   Ha a Hatóság a 10. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia.

5.   A Hatóság 9., 10. és 11. cikk szerinti határozatait nyilvánosságra kell hozni és azokban meg kell nevezni az érintett illetékes hatóságot vagy pénzügyi piaci szereplőt, valamint a határozat lényegét,
  kivéve, ha a nyilvánosságra hozatal sérti
  a pénzügyi piaci szereplőknek az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekeit
  , vagy komolyan veszélyeztetheti a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az Európai Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását
  .

III.   FEJEZET

SZERVEZET

1.   Szakasz

FELÜGYELŐTANÁCS

25. cikk

Összetétel

1.   A felügyelőtanács a következő tagokból áll:

| a) | az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

a)

az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| b) | az egyes
  tagállamokban a pénzügyi piac szereplőinek felügyeletéért felelős állami hatóságok vezetői, akiknek évente legalább kétszer személyesen is ülésezniük kell; |
| --- | --- |

b)

az egyes
  tagállamokban a pénzügyi piac szereplőinek felügyeletéért felelős állami hatóságok vezetői, akiknek évente legalább kétszer személyesen is ülésezniük kell;

| c) | a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| d) | az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

d)

az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| e) | a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal. |
| --- | --- |

e)

a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal.

1a.
     
  A felügyelőtanács rendszeresen, de évente legalább kétszer az értékpapír-piaci érdekképviseleti csoporttal közösen tartott ülést hív össze.

2.   Mindegyik illetékes hatóság ▐ felelős egy magas rangú póttag kijelöléséért a hatóságon ▐ belül, aki helyettesítheti a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett tagját, annak akadályoztatása esetén.

2a.
     
  Ha egy tagállamban több hatóság is illetékes az e rendelet szerinti felügyelet tekintetében, e hatóságok megállapodnak a közös képviselő személyéről. Ha azonban a felügyelőtanács olyan témát vitat meg, amely nem tartozik az (1) bekezdés b) pontjában említett tag által képviselt nemzeti hatóság hatáskörébe, e tag magával hozhatja az érintett nemzeti hatóság képviselőjét, aki nem rendelkezik szavazati joggal.

3.   A 97/9/EK irányelv alkalmazási körében eljárva a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett tagjához – adott esetben – csatlakozhat az egyes tagállamokban
  befektetőgaranciális
  rendszereket működtető releváns szervek képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal.

4.   A felügyelőtanács döntése alapján ülésein részt vehetnek megfigyelők.

Az ügyvezető igazgató szavazati jog nélkül részt vehet a felügyelőtanács ülésein.

26. cikk

Belső bizottságok és munkacsoportok

1.   A felügyelőtanács a ráruházott specifikus feladatok elvégzéséhez belső bizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre és rendelkezhet egyes egyértelműen meghatározott feladatoknak és határozatoknak belső bizottságokra vagy munkacsoportokra, az igazgatótanácsra vagy az elnökre való átruházásáról.

2.   A 11. cikk alkalmazásában a felügyelőtanács
  kiegyensúlyozott összetételű, független
  munkacsoportot hív össze a nézetkülönbség
  pártatlan
  rendezésének megkönnyítéséhez, amely az elnökből és a felügyelőtanács két olyan tagjából áll, aki nem a nézetkülönbségben érintett illetékes hatóság képviselője,
  semmilyen módon nem érintett a konfliktusban és nem áll közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal.

2a.
     
  A 11. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a munkacsoport javaslatot tesz a felügyelőtanács által a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárással véglegesen elfogadandó határozatokra.

2b.
     
  A felügyelőtanács elfogadja a (2) bekezdésben említett munkacsoport eljárási szabályzatát.
  ▐

27. cikk

Függetlenség

Az e rendelettel ráruházott feladatok ellátása során az elnök és a felügyelőtanács szavazati joggal rendelkező tagjai függetlenül és objektívan járnak el,
  kizárólag az Unió egészének
  érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

Sem a tagállamok, sem az uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet nem befolyásolhatja a felügyelőtanács tagjait feladataik ellátása kapcsán.

28. cikk

Feladatok

1.   A felügyelőtanács iránymutatást ad a Hatóság munkájához és felelős a II. fejezetben említett határozatok meghozataláért.

2.   A felügyelőtanács fogadja el a II. fejezetben említett véleményeket, ajánlásokat és határozatokat, valamint tanácsot ad.

3.   Az elnököt a felügyelőtanács nevezi ki.

4.   Az igazgatótanács javaslata alapján a felügyelőtanács minden év szeptember 30-áig elfogadja a Hatóság következő évi munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

4a.
     
  Az igazgatótanács javaslatára a felügyelőtanács a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján elfogadja a Hatóság tevékenységéről – beleértve az elnök feladatainak ellátásáról – szóló éves jelentést, és minden év június 15-ig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentést közzé kell tenni.

5.   A felügyelőtanács fogadja el a Hatóság többéves munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A többéves munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

6.   A felügyelőtanács a 49. cikkel összhangban
  elfogadja
  a
  költségvetést
  .

7.   A felügyelőtanács fegyelmi jogkört gyakorol az elnök és az ügyvezető igazgató felett és a 33. cikk (5) bekezdésének vagy a 36. cikk (5) bekezdésének megfelelően felmentheti őket megbízatásuk alól.

29. cikk

Döntéshozatal

1.   ▐ A felügyelőtanács ▐ határozatát tagjainak egyszerű többségével hozza,
  annak az elvnek megfelelően, amely szerint minden tag egy szavazattal rendelkezik
  .

A felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően tagjainak minősített többségével hozza meg döntéseit a 7. és 8. cikkben meghatározott intézkedések, valamint a VI. fejezet értelmében elfogadott valamennyi intézkedés és határozat esetében, és az első albekezdésben foglaltaktól eltérve.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti határozatok tekintetében, a konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban a munkacsoport által javasolt határozatot elfogadottnak kell tekinteni, ha azt egyszerű többséggel jóváhagyják, kivéve, ha az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok elutasítják.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti minden más határozat esetében a munkacsoport által javasolt határozatot a felügyelőtanács tagjainak egyszerű többségével, az egy tag–egy szavazat elve alapján kell elfogadni.

2.   A felügyelőtanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának a kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

3.   A felügyelőtanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

4.   Az eljárási szabályzat részletesen meghatározza a szavazásra vonatkozó rendelkezéseket és – adott esetben – a határozatképességre vonatkozó szabályokat is. A szavazati joggal nem rendelkező tagok és a megfigyelők – az elnök és az ügyvezető igazgató kivételével – nem vesznek részt a felügyelőtanács olyan vitáiban, amelyek egyedi pénzügyi piaci szereplőkkel kapcsolatosak, kivéve ha a 61. cikk vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok máshogy rendelkeznek.

2.   Szakasz

IGAZGATÓTANÁCS

30. cikk

Összetétel

1.   Az igazgatótanács az elnökből ▐ és a felügyelőtanács
  szavazati joggal rendelkező tagjai
  által
  a felügyelőtanács
  tagjai sorából választott
  hat másik
  személyből áll.

Az elnök kivételével valamennyi tag mellé póttagot kell választani, aki az igazgatótanácsi tagot akadályoztatása esetén helyettesítheti.

A felügyelőtanács által választott tagok megbízatása két és fél évig tart. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.
  Az igazgatótanács összetétele kiegyensúlyozott, arányos, és az Európai Unió egészét tükrözi. A megbízatásoknak át kell fedniük egymást, és megfelelő rotációs szabályokat kell alkalmazni.

2.   Az igazgatótanács a jelen levő tagok többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.

Az ügyvezető igazgató
  és a Bizottság egy képviselője
  szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein.

A Bizottság képviselője a 49. cikkben említett ügyekben szavazati joggal rendelkezik.

Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

3.   Az igazgatótanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

Az igazgatótanács az általa szükségesnek ítélt rendszerességgel, és minden felügyelőtanácsi ülés előtt ülésezik
  . Az igazgatótanács legalább
  évente ötször
  ▐ ülést tart.

4.   Az igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.
  A szavazati joggal nem rendelkező tagok– az elnök kivételével – nem vesznek részt az igazgatótanács azon megbeszélésein, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel kapcsolatosak.

31. cikk

Függetlenség

Az igazgatótanács tagjai függetlenül és objektívan járnak el
  kizárólag az Unió egésze
  érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

Sem a tagállamok, sem az európai uniós intézmények vagy szervek, sem bármilyen más köz- vagy magánjogi szerv nem próbálhatja meg befolyásolni az igazgatótanács tagjait.

32. cikk

Feladatok

1.   Az igazgatótanács biztosítja, hogy a Hatóság e rendeletnek megfelelően teljesítse küldetését és végezze el a rábízott feladatokat.

2.   Az éves és a többéves munkaprogramot az igazgatótanács terjeszti a felügyelőtanács elé elfogadásra.

3.   Az igazgatótanács a 49. és az 50. cikkel összhangban gyakorolja költségvetési hatáskörét.

4.   Az igazgatótanács fogadja el a Hatóság személyzetpolitikai tervét és – az 54. cikk (2) bekezdésének megfelelően – az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

5.   Az igazgatótanács az 58. cikkel összhangban elfogadja a Hatóság dokumentumaihoz való hozzáférési jogra vonatkozó külön rendelkezéseket.

6.   Az igazgatótanács
  a felügyelőtanácsnak javaslatot tesz a Hatóság tevékenységéről – beleértve az elnök feladatainak ellátásáról – szóló éves jelentés
  a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján
  való elkészítésére, amelyet
  az Európai Parlamentnek
  nyújt be jóváhagyásra
  .▐

7.   Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

8.   Az igazgatótanács a 44. cikk (3) és (5) bekezdésével összhangban jelöli ki, illetve menti fel a fellebbezési tanács tagjait.

3.   Szakasz

ELNÖK

33. cikk

Kinevezés és feladatok

1.   A Hatóságot az elnök képviseli, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

Az elnök felelős a felügyelőtanács munkájának előkészítéséért és elnökli a felügyelőtanács és az igazgatótanács üléseit.

2.   A felügyelőtanács az elnököt – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi piaci szereplőkkel és piacokkal kapcsolatos ismeretei, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata alapján –
  a Bizottság által szervezett és irányított
  nyílt kiválasztási eljárást követően nevezi ki.

A Bizottság a három kiválasztott jelölt nevét az Európai Parlament elé terjeszti. A jelöltek meghallgatása után az Európai Parlament egyiküket kiválasztja. Az így kiválasztott jelöltet a felügyelőtanács nevezi ki.

A felügyelőtanács tagjai közül alelnököt is választ, aki az elnök távolléte idején ellátja annak feladatait.
  Az alelnök nem tagja az igazgatótanácsnak.

3.   Az elnök megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

4.   Az elnök ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékeli:

| (a) | az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja; |
| --- | --- |

(a)

az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja;

| (b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

(b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően.

5.   Az
  elnököt
  csak ▐ az Európai Parlament
  mentheti fel
  ,
  a felügyelőtanács határozatát követően.

Az elnök nem akadályozhatja meg a felügyelőtanácsot az elnökkel kapcsolatos kérdések megvitatásában, különösen ami felmentését illeti, és nem vesz részt az ilyen kérdéseket érintő vitákban.

34. cikk

Függetlenség

A felügyelőtanács által az elnök feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az elnök nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem közösségi intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

Sem a tagállamok, sem az Unió intézményei, sem bármely más köz- vagy magánjogi szerv nem próbálhatja meg befolyásolni az elnököt feladatai ellátása során.

Az elnök – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

35. cikk

Jelentés

1.   Az Európai Parlament
  és a Tanács
  az elnököt vagy az alelnököt – függetlenségének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett – felkérheti arra, hogy ▐ tegyen nyilatkozatot.
  Az elnök nyilatkozatot tesz az Európai Parlament előtt
  ,
  és válaszol bármely, a képviselők által feltett kérdésre
  ,
  amikor csak kérik
  .

2.   
  Az elnök kérésre, az (1) bekezdésben említett nyilatkozat megtétele előtt legalább 15 nappal írásbeli jelentést nyújt be a Hatóság főbb tevékenységeiről az Európai Parlamentnek.

2a.
     
  A 7a–e. cikk, a 8., 9., 10., 11a. és 18. cikkben hivatkozott információn kívül a jelentésnek tartalmaznia kell az Európai Parlament által eseti alapon igényelt valamennyi kapcsolódó információt is.

4.   szakasz

Ügyvezető igazgató

36. cikk

Kinevezés

1.   A Hatóságot az ügyvezető igazgató irányítja, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

2.   A felügyelőtanács az ügyvezető igazgatót – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi piaci szereplőkkel és a piacokkal kapcsolatos tudása, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata és vezetői tapasztalata alapján – nyílt kiválasztási eljárást
  és az Európai Parlament jóváhagyását
  követően nevezi ki.

3.   Az ügyvezető igazgató megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

4.   Az ügyvezető igazgató ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékelést készít.

Az értékelés során a felügyelőtanács különösen a következőket veszi figyelembe:

| (a) | az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja; |
| --- | --- |

(a)

az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja;

| (b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

(b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.

5.   Az ügyvezető igazgató csak a felügyelőtanács határozata alapján menthető fel.

37. cikk

Függetlenség

Az igazgatótanács és a felügyelőtanács által az ügyvezető igazgató feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az ügyvezető igazgató nem kérhet és nem fogadhat el utasítást egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy a Hatóságon kívüli személytől sem.

Sem a tagállamok, sem az európai uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet nem törekedhet az ügyvezető igazgató befolyásolására feladataik ellátása tekintetében.

Az ügyvezető igazgató – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

38. cikk

Feladatok

1.   Az ügyvezető igazgató felelős a Hatóság irányításáért és előkészíti az igazgatótanács munkáját.

2.   Az ügyvezető igazgató felel azért, hogy a felügyelőtanács iránymutatásával és az igazgatótanács ellenőrzése mellett megvalósuljon a Hatóság éves munkaprogramja.

3.   Az ügyvezető igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy a Hatóság e rendelettel összhangban működjék.

4.   Az ügyvezető igazgató a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészíti a többéves munkaprogramot.

5.   Minden év június 30-ig a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató elkészíti a következő évi munkaprogramot.

6.   Az ügyvezető igazgató a 49. cikknek megfelelően elkészíti a Hatóság előzetes költségvetés-tervezetét, és az 50. cikk értelmében végrehajtja a Hatóság költségvetését.

7.   Az ügyvezető igazgató minden évben
  jelentéstervezetet készít
  , külön-külön szakaszban kitérve a Hatóság szabályozási és felügyeleti tevékenységeire, illetőleg a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

8.   Az ügyvezető igazgató az e rendelet 54. cikkében megállapított hatásköröket gyakorolja a Hatóság személyzetével szemben és kezeli a személyzeti ügyeket.

IV.   FEJEZET

PÉNZÜGYI FELÜGYELETEK EURÓPAI RENDSZERE

1.
     
  szakasz

▐ Európai Felügyeleti
  Hatóság (vegyes bizottság)

40. cikk

Létrehozás

1.   
  Az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) létrejön
  .

2.   A vegyes bizottság olyan fórum, amelynek keretében a Hatóság rendszeresen és szorosan együttműködik
  a többi európai felügyeleti hatósággal
  és biztosítja az ágazatközi következetességet
  , különösen az alábbiak terén:

| — | pénzügyi konglomerátumok; |
| --- | --- |

—

pénzügyi konglomerátumok;

| — | könyvvitel és könyvvizsgálat; |
| --- | --- |

—

könyvvitel és könyvvizsgálat;

| — | az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és a gyenge pontok mikroprudenciális elemzése a pénzügyi stabilitás érdekében; |
| --- | --- |

—

az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és a gyenge pontok mikroprudenciális elemzése a pénzügyi stabilitás érdekében;

| — | kisbefektetői termékek; |
| --- | --- |

—

kisbefektetői termékek;

| — | pénzmosás elleni intézkedések; és |
| --- | --- |

—

pénzmosás elleni intézkedések; és

| — | az Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott információcsere, valamint az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok közötti kapcsolat kialakítása
  . |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott információcsere, valamint az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok közötti kapcsolat kialakítása
  .

3.   
  A vegyes bizottság elkötelezett, a három európai felügyelő hatóság által biztosított munkatársakból álló személyzettel rendelkezik, amely titkárságként működik.
  A Hatóság megfelelő erőforrásokkal járul hozzá az ▐ igazgatási, infrastrukturális és működési
  költségekhez
  .

40a. cikk

Felügyelet

Amennyiben egy pénzügyi intézmény több ágazati területen érintett, a vegyes bizottság a nézetkülönbségeket ezen rendelet 42. cikkének megfelelően rendezi el.

41. cikk

Összetétel

1.   A vegyes bizottság az ▐
  európai felügyeleti hatóságok elnökeiből
  és – adott esetben – a 43. cikknek megfelelően létrehozott albizottság elnökéből áll.

2.   Az ügyvezető igazgatót, a
  Bizottság képviselőjét
  és az ESRB-t megfigyelőként meghívják ▐ a vegyes bizottságának és a 43. cikkben említett albizottságoknak az üléseire.

3.   
  A
  ▐ vegyes
  bizottság
  elnökét évente rotációs alapon az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke közül nevezik ki.
  A vegyes bizottság ezen cikk (3) bekezdése szerint kinevezett elnökét egyben az Európai Rendszerkockázati Testület alelnökének is kinevezik
  .

4.   
  A
  ▐ vegyes
  bizottság
  elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. A szabályzat meghatározhatja a vegyes bizottság üléseinek további résztvevőit.

Az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága legalább kéthavonta ülésezik.

42. cikk

Közös álláspontok és közös intézkedések

A II. fejezetben meghatározott feladatainak hatókörén belül és különös tekintettel a 2002/87/EK irányelv végrehajtására – ha releváns –, a Hatóság közös álláspontot alakít ki az Európai
  Felügyeleti
  Hatósággal (
  Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet
  ) és az Európai
  Felügyeleti
  Hatósággal (
  Bankfelügyelet
  ), amennyiben szükséges.

Az e rendelet 7., 9., 10. vagy 11. cikkében meghatározott, a 2002/87/EK irányelv és az 1. cikk (2) bekezdésében említett egyéb – az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság (
  Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet
  ) vagy az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság (
  Bankfelügyelet
  ) hatáskörébe is tartozó – jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos intézkedéseket a Hatóság, az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság (
  Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet
  ) és az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság (
  Bankfelügyelet
  ) fogadja el, adott esetben egyidejűleg.

43. cikk

Albizottságok

1.
     A 42. cikk alkalmazásában létre kell hozni ▐ a vegyes
  bizottság
  pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó albizottságát.

2.
     Az albizottság a 41. cikk (1) bekezdésében említett személyekből és az egyes tagállamok releváns illetékes hatósága mindenkori személyzetének egy magas rangú képviselőjéből áll.

3.
     Az albizottság tagjai közül választ elnököt, aki tagja
  a
  ▐ vegyes
  bizottságnak
  is.

4.
     A vegyes bizottság további albizottságokat hozhat létre.

3.   Szakasz

FELLEBBEZÉSI TANÁCS

44. cikk

Összetétel

1.   A fellebbezési tanács
  a három európai felügyeleti hatóság
  közös testülete.

2.   A fellebbezési tanács hat tagból és hat póttagból áll, akik
  nagyra becsült, bizonyítottan
  megfelelő tudással és
  banki, biztosítási és értékpapír-piaci területen vagy más pénzügyi szolgáltatások területén kellően magas szinten szerzett szakmai – többek közt felügyeleti –
  ismeretekkel rendelkező személyek, és nem tartoznak a Hatóság tevékenységében részt vevő illetékes hatóságok vagy más nemzeti, illetve
  európai uniós
  intézmény jelenlegi alkalmazottai közé.
  A fellebbezési tanács tagjai között számosnak megfelelő jogi szakértelemmel kell rendelkeznie ahhoz, hogy jogi szaktanácsadást biztosítsanak a Hatóság hatáskörének gyakorlásával kapcsolatban.

A fellebbezési tanács kijelöli elnökét.

A fellebbezési tanács határozatainak meghozatalához a hat tagból legalább négy fő szavazata szükséges.
  Ha a megtámadott határozat ezen rendelet hatálya alá tartozik, e négy tagból álló többségnek a fellebbezési tanács kettő, a Hatóság által kinevezett tagja közül legalább egyet magában kell foglalnia.

A fellebbezési tanács szükség szerint, az elnök kezdeményezésére ülésezik.

3.   A fellebbezési tanács két tagját és két póttagját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően egy, a Bizottság által javasolt szűkített listáról a Hatóság igazgatótanácsa nevezi ki, a felügyelőtanáccsal folytatott konzultációt követően.

A többi tagot a(z) .../2010/EK [
  EBA
  ] rendelettel és a(z) .../2010/EK [
  ESMA
  ] rendelettel összhangban kell kinevezni.

4.   A fellebbezési tanács tagjainak megbízatása öt évre szól. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.

5.   A fellebbezési tanácsnak a Hatóság igazgatótanácsa által kinevezett tagja megbízatásának ideje alatt e tisztségéből nem menthető fel, kivéve akkor, ha súlyos hivatali mulasztást követett el, és az igazgatótanács – miután egyeztetett a felügyelőtanáccsal – erről határozatot hoz.

6.   
  Az
  ▐ Európai Bankfelügyeleti Hatóság, ▐ az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság a vegyes bizottságon keresztül
  megfelelő működési és titkársági támogatást biztosít a fellebbezési tanács részére.

45. cikk

Függetlenség és pártatlanság

1.   A fellebbezési tanács tagjai függetlenül hozzák meg döntéseiket. Semmilyen utasítás nem kötheti őket. A fellebbezési tanács tagjai a Hatóságnál, annak igazgatótanácsában vagy felügyelőtanácsában nem láthatnak el más feladatot.

2.   Nem vehet részt a fellebbezési eljárásban a fellebbezési tanács olyan tagja, akinek bármely személyes érdeke fűződik az eljáráshoz, aki korábban az eljárás egyik felének képviseletét látta el, illetőleg aki részt vett a fellebbezés alatt álló határozat meghozatalában.

3.   A fellebbezési tanács minden tagja értesíti a fellebbezési tanácsot, ha valamely tagtársáról – az (1) és a (2) bekezdésben említett okok egyike vagy bármely más ok miatt – úgy véli, hogy nem helyénvaló részt vennie egy adott fellebbezési eljárásban.

4.   A fellebbezési eljárás feleinek bármelyike az (1) és a (2) bekezdésben említett bármely indokra hivatkozva, illetve elfogultság gyanúja esetén a fellebbezési tanács bármely tagjának részvétele ellen kifogással élhet.

A tagok állampolgársága nem szolgálhat kifogás alapjául, továbbá nincs helye kifogásnak a fellebbezési eljárás olyan fele részéről, aki a kifogást megalapozó tény ismeretében további, a fellebbezési tanács összetételének kifogásolásától eltérő, eljárási cselekményt tett.

5.   A fellebbezési tanács az (1) és az (2) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésről az érintett tag részvétele nélkül határoz.

A szóban forgó határozat meghozatala céljából a fellebbezési tanács az érintett tag helyett annak póttagja részvételével ülésezik, kivéve akkor, ha a póttag is hasonló helyzetben van. Ez esetben az elnök a rendelkezésre álló póttagok közül jelöl ki helyettest.

6.   A fellebbezési tanács tagjai vállalják, hogy függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el.

E célból kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben vagy kijelentik, hogy nincsenek olyan érdekeltségeik, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket, vagy megnevezik azokat a közvetlen vagy közvetett érdekeltségeiket, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket.

A nyilatkozatokat évente írásos formában közzé kell tenni.

V.   FEJEZET

JOGORVOSLAT

46. cikk

Fellebbezések

1.   Bármely természetes vagy jogi személy – az illetékes hatóságokat is ideértve – fellebbezhet a Hatóság 9., 10. és 11. cikkben említett, valamint bármely más az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok szerinti neki címzett határozata ellen vagy az olyan határozat ellen, amely ugyan más személynek van címezve, de őt közvetlenül és személyében érinti.

2.   A fellebbezést indokolásával együtt írásban kell eljuttatni a Hatósághoz, attól számított két hónapon belül, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó határozatról, vagy – ha erre nem került sor – attól számítva, hogy a Hatóság közzétette a határozatot.

A fellebbezési tanács a benyújtástól számítva két hónapon belül határoz a fellebbezésről.

3.   Az (1) bekezdésnek megfelelően beadott fellebbezésnek nincsen felfüggesztő hatálya.

A fellebbezési tanács azonban a kifogásolt határozat alkalmazását felfüggesztheti, ha megítélése szerint a körülmények ezt megkövetelik.

4.   Ha a fellebbezés elfogadható, a fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy az megalapozott-e. A fellebbezési tanács ▐ felkéri
  a fellebbezési eljárás feleit
  , hogy az általa kibocsátott értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A fellebbezési eljárásban a felek jogosultak álláspontjukat szóban előadni.

5.   A fellebbezési tanács
  megerősítheti
  a Hatóság
  illetékes testülete által hozott határozatot
  vagy a Hatóság illetékes testületéhez utalhatja az ügyet. Erre a testületre nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező,
  és ez a testület módosított határozatot fogad el az adott ügyben.

6.   A fellebbezési tanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

7.   A fellebbezési tanács által hozott határozatokat a Hatóság megindokolja és közzéteszi.

47. cikk

Kereset benyújtása a Törvényszékhez és a Bírósághoz

1.   A fellebbezési tanács határozatai, illetőleg – ha a fellebbezési tanács nem jogosult jogorvoslatot gyakorolni – a Hatóság határozatai
  az EUMSz 263.
  cikkével összhangban indított keresettel megtámadhatók
  a Törvényszék
  vagy a Bíróság előtt.

1a.
     
  A tagállamok és az uniós intézmények, valamint természetes és jogi személyek az EUMSz 263. cikkével összhangban közvetlen fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz a Hatóság határozatai ellen.

2.   Abban az esetben, ha a Hatóság köteles eljárni és elmulasztja a döntéshozatalt,
  az EUMSz 265. cikkével
  összhangban mulasztás miatti kereset indítható
  a Törvényszéknél
  vagy a Bíróságnál.

3.   A Hatóság köteles meghozni
  a Törvényszék
  , illetőleg a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

48. cikk

A Hatóság költségvetése

1.   A Hatóság
  – amely az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének megfelelő európai szerv –
  bevételei mindenekelőtt
  az alább felsoroltak bármilyen kombinációjából
  állnak:

| a) | a pénzügyi intézmények felügyelete terén
  illetékes nemzeti ▐ hatóságok kötelező hozzájárulásai;
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi intézmények felügyelete terén
  illetékes nemzeti ▐ hatóságok kötelező hozzájárulásai;
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ;

| b) | az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia;

| c) | a vonatkozó
  uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak. |
| --- | --- |

c)

a vonatkozó
  uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak.

2.   A Hatóság kiadásai tartalmazzák legalább a személyzeti, a díjazással kapcsolatos, az adminisztratív, az infrastrukturális,
  valamint a szakmai képzéssel kapcsolatos
  és a működési költségeket.

3.   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

4.   A Hatóság valamennyi bevételének és kiadásának becslését minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a Hatóság költségvetésében be kell mutatni.

49. cikk

A költségvetés elkészítése

1.   Az ügyvezető igazgató minden év február 15-ig kimutatás-tervezetet készít a következő pénzügyi évben várható bevételekről és kiadásokról, majd ezt az előzetes költségvetés-tervezetet a létszámtervre vonatkozó javaslattal együtt megküldi az igazgatótanácsnak
  és a felügyelőtanácsnak
  . Az ügyvezető igazgató által készített
  és az igazgatótanács által jóváhagyott
  előzetes tervezet alapján
  a felügyelőtanács
  minden évben összeállítja a Hatóság következő pénzügyi évre előirányzott bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatást. Ezt a becsléseket tartalmazó kimutatást – az előzetes létszámtervvel együtt –
  a felügyelőtanács
  március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. A becsléseket tartalmazó kimutatás elfogadása előtt az ügyvezető igazgató által készített tervezetet
  az igazgatótanácsnak
  jóvá kell hagynia.

2.   A becsléseket tartalmazó kimutatást a Bizottság megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió előzetes általános költségvetés-tervezetével együtt.

3.   A becsléseket tartalmazó kimutatás alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre tekintettel szükségesnek ítélt becsléseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés
  313. és 314.
  cikkével összhangban az Európai Unió általános költségvetését terheli.

4.   A Hatóság létszámtervét a költségvetési hatóság fogadja el. A költségvetési hatóság hagyja jóvá a Hatóság támogatására szánt költségvetési előirányzatot.

5.   A Hatóság költségvetését
  a felügyelőtanács
  fogadja el. Az akkor tekintendő véglegesnek, ha az Európai Unió általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani.

6.   Az igazgatótanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak költségvetésének finanszírozására, és különösen az olyan, tulajdonjoggal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Minderről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti a Hatóságot erről a szándékáról. Válasz hiányában a Hatóság lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

6a.
     
  A Hatóság működésének 2011. december 31-én lezáruló első évére a költségvetést az adott 3. szintű bizottságok tagjai fogadják el a Bizottsággal való konzultációt követően, és azt jóváhagyásra az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztik.

50. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

1.   Az ügyvezető igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja a Hatóság költségvetését.

2.   A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 31-ig a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is megküldi a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (45) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 128. cikkének megfelelően az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásai alapján konszolidált beszámolót készít.

3.   Az ügyvezető igazgató, miután beérkeztek hozzá a Hatóság előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által a költségvetési rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre az igazgatótanács elé terjeszti a Hatóság végleges beszámolóját.

4.   Az igazgatótanács véleményezi a Hatóság végleges beszámolóját.

5.   Az ügyvezető igazgató a végleges beszámolót, valamint az igazgatótanács véleményét a pénzügyi év lezárultát követő július 1-jéig eljuttatja a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

6.   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

7.   Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig megválaszolja a Számvevőszék észrevételeit. E válaszról másolatot küld az igazgatótanácsnak és a Bizottságnak.

8.   Az igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére és összhangban a költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zökkenőmentes lebonyolításához.

9.   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az N+2. év május 15-ig megadja a Hatóság számára a mentesítést az N. pénzügyi év költségvetésének
  (beleértve a Hatóság minden költségét és bevételét)
  végrehajtására vonatkozóan.

51. cikk

Pénzügyi szabályok

A Hatóságra alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. A szóban forgó szabályok nem térhetnek el a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (46), kivéve, ha a Hatóság sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

52. cikk

Csalás elleni intézkedések

1.   Az 1073/1999/EK rendelet előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók a Hatóságra csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.

2.   A Hatóság csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (47), és haladéktalanul meghozza a Hatóság egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

3.   A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá a Hatóság által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek elosztásáért felelnek.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

53. cikk

Kiváltságok és mentességek

A Hatóságra és személyzetére az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó.

54. cikk

Személyzet

1.   A Hatóság személyzetére – ideértve annak ügyvezető igazgatóját
  és elnökét
  is – a személyzeti szabályzat, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az Európai
  Unió
  intézményei által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

2.   Az igazgatótanács — a Bizottsággal egyetértésben — az Európai Közösségek személyzeti szabályzatának 110. cikkében meghatározott előírásokkal összhangban elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

3.   Személyzete tekintetében a Hatóság gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

4.   Az igazgatótanács elfogad olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Hatóságon belül.

55. cikk

A Hatóság felelőssége

1.   Szerződésen kívüli felelősség alapján a Hatóság – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetőleg az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták az Európai Közösségek Bíróságának joghatósága alá tartoznak.

2.   A Hatóság alkalmazottainak a Hatósággal szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében a Hatóság személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

56. cikk

Szakmai titoktartási kötelezettség

1.   A felügyelőtanács és az igazgatótanács tagjaira, az ügyvezető igazgatóra és a Hatóság személyzetének tagjaira, ideértve a tagállamok által ideiglenesen kiküldött tisztviselőket
  és a Hatóság részére szerződéses alapon feladatokat végző minden más személyt
  is,
  az EUMSz 339.
  cikkében meghatározott és a vonatkozó
  uniós
  jogszabályokban előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók, még megbízatásuk lejártát követően is.

A személyzet tagjai az 54. cikkben említett személyzeti szabályzatnak megfelelően szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően is kötelesek feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

A tagállamok, az uniós intézmények vagy szervek vagy bármilyen más köz- vagy magánjogi szerv sem próbálhatja meg befolyásolni a Hatóság tagjait.

2.   A büntetőjog hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, szakmai kötelességük teljesítése közben kapott bizalmas információt más személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összevont formában történt közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi
  intézmények
  nem azonosíthatók.

Emellett az (1) bekezdésben és e bekezdés első albekezdésében előírt kötelezettség nem zárja ki, hogy a Hatóság és a nemzeti felügyeleti hatóságok ezt az információt az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok érvényesítésére, valamint különösen a határozatok elfogadására irányuló jogi eljárásokhoz felhasználják.

3.   Az (1) és (2) bekezdés nem zárja ki, hogy a Hatóság e rendelettel és más, a pénzügyi piaci szereplőkre alkalmazandó
  uniós
  jogszabályokkal összhangban információt cseréljen a nemzeti felügyeleti hatóságokkal.

▐

57. cikk

Adatvédelem

Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak a személyes adatok feldolgozása tekintetében a 95/46/EK irányelv alapján fennálló, sem a Hatóságnak a feladatai ellátása során végrehajtott személyesadat-feldolgozás tekintetében a 45/2001/EK rendelet alapján fennálló kötelezettségeit.

58. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

1.   A Hatóság birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendelet alkalmazandó.

2.   Az igazgatótanács 2011. május 31-ig gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

3.   A Hatóság által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok tárgyában panasz nyújtható be az ombudsmanhoz vagy
  az EUMSz
  .
  228
  ., illetve
  263
  . cikkében megállapított feltételekkel összhangban – adott esetben – eljárás indítható a Bíróság előtt a fellebbezési tanácsnak benyújtott fellebbezést követően.

59. cikk

Nyelvhasználat

1.   A Hatóságra az 1. tanácsi rendelet (48) előírásai alkalmazandók.

2.   A Hatóság belső nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezésekről az igazgatótanács határoz.

3.   A Hatóság működéséhez szükséges fordítói szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

60. cikk

Székhely-megállapodás

A Hatóságnak a befogadó tagállamban történő elhelyezésére és az ezen állam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint a Hatóság ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, a Hatóság személyzetére és családtagjaikra a Hatóság székhelyét befogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Hatóság és a befogadó tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatótanács jóváhagyását követően köthető meg.

A Hatóság befogadó tagállama a lehető legjobb körülményeket biztosítja a Hatóság megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

61. cikk

Harmadik országok részvétele

1.
     A Hatóság munkájában való részvétel nyitva áll azon országok számára, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak és amelyek megállapodást kötöttek az
  Európai Unióval
  , amelynek keretében elfogadták és alkalmazzák az
  uniós
  jogot a Hatóságnak az 1. cikk (2) bekezdésében említett hatáskörébe tartozó területen.

1a.
     
  A Hatóság engedélyezheti a munkájában való részvételt olyan harmadik országokkal, amelyek a Hatóság 1. cikk (2) bekezdésében említett illetékességi körében az Unióval az EUMSz 216. cikkében foglaltakkal összhangban kötött nemzetközi megállapodásoknak megfelelően az uniós jogszabályokkal egyenértékűnek elfogadott jogszabályokat alkalmaznak.

2.
     E megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján az adott országra nézve meg kell állapítani különösen a Hatóság munkájában való részvétel jellegét, tárgyát és eljárási vonatkozásait, kitérve a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintő kérdésekre is. E rendelkezések előírhatják, hogy ezek az országok megfigyelőként részt vehetnek a felügyelőtanácsban, de biztosítják, hogy nem vesznek részt olyan vitákban, amelyek egyedi
  pénzügyi intézményekkel
  foglalkoznak, kivéve, ha közvetlenül érintettek.

VIII.   FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

62. cikk

Előkészítő intézkedések

| -1. | Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának a Hatósággal történő felváltását. |
| --- | --- |

-1.

Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának a Hatósággal történő felváltását.

| 1. | A
  Hatóság létrehozását követően a Bizottság felelős a
  Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.
  E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  [Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.] |
| --- | --- |

1.

A
  Hatóság létrehozását követően a Bizottság felelős a
  Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.

E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  [Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.]

| 2. | Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet. |
| --- | --- |

2.

Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet.

| 3. | Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét. |
| --- | --- |

3.

Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét.

| 3a. | A Hatóság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága jogutódjának tekintendő. Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden folyamatban lévő ügylete a Hatóságra ruházható át. Független könyvvizsgáló állítja össze az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről szóló kimutatást. Az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt e nyilatkozatot az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának tagjai és a Bizottság ellenőrzi és hagyja jóvá. |
| --- | --- |

3a.

A Hatóság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága jogutódjának tekintendő. Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden folyamatban lévő ügylete a Hatóságra ruházható át. Független könyvvizsgáló állítja össze az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről szóló kimutatást. Az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt e nyilatkozatot az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának tagjai és a Bizottság ellenőrzi és hagyja jóvá.

63. cikk

A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések

1.   Az 54. cikktől eltérve az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága vagy annak titkársága által kötött és e rendelet alkalmazásának időpontjában hatályos összes munkaszerződést
  és kiküldetési megállapodást
  lejárata napjáig tiszteletben kell tartani. Ezek a szerződések nem hosszabbíthatók meg.

2.   Az (1) bekezdésben említett ▐ személyzet minden tagja megkapja azt a lehetőséget, hogy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja szerint a Hatóság létszámtervében meghatározott különféle besorolási osztályoknak megfelelően ideiglenes tisztviselői szerződést kössön.

A szerződések megkötésére jogosult hatóság e rendelet hatálybalépését követően belső kiválasztási eljárást hajt végre, amely
  az (1) bekezdésben említett
  európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága
  személyzetére
  vagy annak
  titkárságára
  ▐ korlátozódik, hogy ellenőrizze a foglalkoztatandó személyek hozzáértését, hatékonyságát és feddhetetlenségét.
  A belső kiválasztási eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venni az egyes személyek alkalmazása előtt szerzett készségeket és tapasztalatot.

3.   Az elvégzendő feladatok jellegétől és szintjétől függően a sikeres pályázók számára ideiglenes alkalmazotti szerződést ajánlanak fel, amelynek időtartama legalább olyan hosszú, mint az első szerződés értelmében még fennmaradó időtartam.

4.   A munkaszerződésre vonatkozó megfelelő nemzeti jogszabályok és más eszközök továbbra is alkalmazandók a személyzet azon, szerződéssel rendelkező tagjaira, akik úgy döntenek, hogy nem kötnek ideiglenes alkalmazotti szerződést, vagy akiknek nem ajánlanak fel ideiglenes alkalmazotti szerződést a (2) bekezdéssel összhangban.

63a. cikk

Nemzeti rendelkezések

A tagállamok meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása szempontjából indokolt rendelkezéseket.

64. cikk

Módosítások

A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló
  716/2009/EK
  tanácsi és parlamenti határozat úgy módosul, hogy a kapcsolódó melléklet B szakaszában a kedvezményezettek jegyzékéből kikerül az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága.

65. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról szóló 2009/77/EK bizottsági határozat
  2011. január 1-jétől
  hatályát veszti.

66. cikk

Felülvizsgálati záradék

| -1. | A Bizottság ...ig (49) az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerkockázatot jelenthetik, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozással kapcsolatos intézkedéseket is beleértve. |
| --- | --- |

-1.

A Bizottság ...ig (49) az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerkockázatot jelenthetik, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozással kapcsolatos intézkedéseket is beleértve.

| 1. | A Bizottság ... ig

   (50), és azt követően minden harmadik évben,
  az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat egy hiteles szanálási keretrendszer, többek között a pénzügyi piac szereplőinek hozzájárulási rendszerei, létrehozásának biztosításáról, a rendszerkockázatok féken tartására, és
  általános jelentést tesz közzé a Hatóság működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról, valamint az e rendeletben meghatározott eljárásokról.
  A jelentés ▐
  többek között
  értékeli
  :










  a) | az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti összhangot; |
| --- | --- | --- |

1.

A Bizottság ... ig

   (50), és azt követően minden harmadik évben,
  az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat egy hiteles szanálási keretrendszer, többek között a pénzügyi piac szereplőinek hozzájárulási rendszerei, létrehozásának biztosításáról, a rendszerkockázatok féken tartására, és
  általános jelentést tesz közzé a Hatóság működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról, valamint az e rendeletben meghatározott eljárásokról.

A jelentés ▐
  többek között
  értékeli
  :

a)

az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti összhangot;

| b) | a felügyeleti kollégiumok működését; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti kollégiumok működését;

| c) | a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményeit, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

c)

a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményeit, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat;

| d) | hogy a c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények fényében, kell-e a Hatóság szerepét növelni a potenciális rendszerkockázatot jelentő pénzpiaci szereplők felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen piaci szereplők feletti felügyeleti hatáskörének erősítése; |
| --- | --- |

d)

hogy a c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények fényében, kell-e a Hatóság szerepét növelni a potenciális rendszerkockázatot jelentő pénzpiaci szereplők felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen piaci szereplők feletti felügyeleti hatáskörének erősítése;

| e) | a 23. cikkben megállapított biztonsági záradék alkalmazását, és különösen azt, hogy ez a záradék a Hatóságot indokolatlanul akadályozza-e e rendeletben foglalt szerepének betöltésében. |
| --- | --- |

e)

a 23. cikkben megállapított biztonsági záradék alkalmazását, és különösen azt, hogy ez a záradék a Hatóságot indokolatlanul akadályozza-e e rendeletben foglalt szerepének betöltésében.

| 1a. | Az (1) bekezdésben említett jelentés azt is vizsgálja, hogy:










  a) | indokolt-e a Hatóságokat egyetlen székhelyre költöztetni az egymás közötti jobb koordináció végett; |
| --- | --- | --- |

1a.

Az (1) bekezdésben említett jelentés azt is vizsgálja, hogy:

a)

indokolt-e a Hatóságokat egyetlen székhelyre költöztetni az egymás közötti jobb koordináció végett;

| b) | indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, az értékpapír- és pénzügyi piacok felügyeletét; |
| --- | --- |

b)

indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, az értékpapír- és pénzügyi piacok felügyeletét;

| c) | indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felülvizsgáló alá kell-e rendelni; |
| --- | --- |

c)

indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felülvizsgáló alá kell-e rendelni;

| d) | indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között; |
| --- | --- |

d)

indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között;

| e) | az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel; |
| --- | --- |

e)

az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel;

| f) | elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e megfelelő szaktudással; |
| --- | --- |

f)

elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e megfelelő szaktudással;

| g) | megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

g)

megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban;

| h) | megfelelő-e a Hatóság székhelye; |
| --- | --- |

h)

megfelelő-e a Hatóság székhelye;

| i) | létre kell-e hozni uniós szinten egy Értékpapír-piaci Stabilitási Alapot, amely a legjobb védelmet biztosítja a versenytorzulásokkal szemben, és a leghatékonyabb módja a határokon átnyúló piaci szereplők csődjének kezelésében. |
| --- | --- |

i)

létre kell-e hozni uniós szinten egy Értékpapír-piaci Stabilitási Alapot, amely a legjobb védelmet biztosítja a versenytorzulásokkal szemben, és a leghatékonyabb módja a határokon átnyúló piaci szereplők csődjének kezelésében.

| 2. | A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni. |
| --- | --- |

2.

A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni.

67. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni
  a 62., valamint 63. cikk (1) és (2) bekezdésének kivételével, amelyeket e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. A Hatóságot a rendelet alkalmazásának napján kell létrehozni
  .

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0169/2010).

1

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget
  félkövér dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

2

félkövér dőlt

(3)  2010. január 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

4

(5)  HL C 13., 2010.1.20., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

6

(7)  

  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

7

HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(8)  

  HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

8

HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

(9)  

  HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

9

HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

(10)  

  HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

10

HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

(11)  

  HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

11

HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

(12)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

12

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

13

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

(14)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

14

(15)  HL L 25., 2009.1.29., 23. o.

15

(16)  HL L 25., 2009.1.29., 28. o.

16

(17)  HL L 25., 2009.1.29., 18. o.

17

(18)  44. pont, az Európai Bírósági Határozatok Tárában még nem tették közzé.

18

(19)  HL L 84., 1997.3.26, 22. o.

19

(20)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

20

(21)  HL L 184., 2001.7.6., 1. o.

21

(22)  HL L 168., 2002.6.27., 43. o.

22

(23)  HL L 35., 2003.2.11., 1. o.

23

(24)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

24

(25)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

25

(26)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

26

(27)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

27

(28)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

28

(29)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

29

(30)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

30

(31)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

31

(32)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

32

(33)  A Hatóság hatókörébe jelenleg a következő hatályos rendeletek tartoznak: a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet, HL L 241., 2006.9.2., 1. o.; a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004. április 29-i 809/2004/EK bizottsági rendelet, HL L 149., 2004.4.30., 1. o.; a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a visszavásárlási programokra vonatkozó mentességek és a pénzügyi eszközök stabilizálása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2003. december 22-i 2273/2003/EK bizottsági rendelet, HL L 336., 2003.12.23., 33. o.; a harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárásnak a 2003/71/EK és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló 2007. december 21-i 1569/2007/EK bizottsági rendelet, HL L 340., 2007.12.22., 66. o.

33

(34)  HL L 247., 2007.9.21., 1. o.

34

(35)  

  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

35

HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

(36)  

  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

36

HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(37)  

  HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

37

HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

(38)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

38

(39)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

39

(40)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

40

(41)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

41

(42)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

42

(43)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

43

(44)  

  HL L 253., 2009.9.25., 8. o.

44

HL L 253., 2009.9.25., 8. o.

(45)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

45

(46)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

46

(47)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

47

(48)  HL 17, 1958.10.6., 385/58 o.

48

(49)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

49

E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

(50)  E rendelet alkalmazásának időpontja után három évvel.

50

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/321

---

2010. július 7., szerdaA pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelet és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozása ***I

P7_TA(2010)0271

A pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a pénzügyi rendszer uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (3),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (4),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (5),

mivel:

| (1) | A pénzügyi stabilitás előfeltétele annak, hogy a reálgazdaság munkahelyeket, hitelt és növekedést biztosítson.
  A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely nem tudta megakadályozni a pénzügyi rendszer túlzott mértékű kockázatvállalását.
  A válságnak komoly következményei voltak az adófizetőkre, számos mára munkanélkülivé vált uniós polgárra és sok kis-és középvállalkozásra nézve. A tagállamok nem engedhetik meg maguknak a pénzintézetek kisegítését egy ugyanilyen mértékű új válság esetén anélkül, hogy megsértenék a stabilitási és növekedési paktum szabályait
  . |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi stabilitás előfeltétele annak, hogy a reálgazdaság munkahelyeket, hitelt és növekedést biztosítson.
  A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely nem tudta megakadályozni a pénzügyi rendszer túlzott mértékű kockázatvállalását.
  A válságnak komoly következményei voltak az adófizetőkre, számos mára munkanélkülivé vált uniós polgárra és sok kis-és középvállalkozásra nézve. A tagállamok nem engedhetik meg maguknak a pénzintézetek kisegítését egy ugyanilyen mértékű új válság esetén anélkül, hogy megsértenék a stabilitási és növekedési paktum szabályait
  .

| (1a) | Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira (a „pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló, 2000. április 13-i állásfoglalásában (6), az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló, 2002. november 21-i állásfoglalásában (7), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című, 2007. július 11-i állásfoglalásában (8), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (9), „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. október 9-i állásfoglalásában (10), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló, 2009. április 22-i állásfoglalásában (11), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. április 23-i állásfoglalásában (12)). |
| --- | --- |

(1a)

Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira (a „pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló, 2000. április 13-i állásfoglalásában (6), az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló, 2002. november 21-i állásfoglalásában (7), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) – fehér könyv” című, 2007. július 11-i állásfoglalásában (8), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (9), „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. október 9-i állásfoglalásában (10), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló, 2009. április 22-i állásfoglalásában (11), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. április 23-i állásfoglalásában (12)).

| (2) | 2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsen ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását. |
| --- | --- |

(2)

2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsen ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását.

| (3) | A 2009. február 25-én bemutatott zárójelentésében
  (a de Larosière-jelentés)
  a de Larosière-csoport – többek között – a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta. |
| --- | --- |

(3)

A 2009. február 25-én bemutatott zárójelentésében
  (a de Larosière-jelentés)
  a de Larosière-csoport – többek között – a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta.

| (4) | 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében az Európai Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához. |
| --- | --- |

(4)

2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében az Európai Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához.

| (5) | Az „Európai pénzügyi felügyelet” című, 2009. május 27-i közleményében a Bizottság az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására vonatkozó javaslatot. 2009. június 9-i ülésén a Tanács, június 18–19-i ülésén pedig az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléseihez, és üdvözölte a Bizottságnak a jogalkotási javaslatok előterjesztésére irányuló szándékát, amelyekkel 2010-re már létrejöhet az új keret. A Bizottság álláspontjával összhangban a Tanács többek között megállapította, hogy „az EKB-nak elemzési, statisztikai, adminisztratív és logisztikai segítséget kell nyújtania az ESRB-nek, a nemzeti központi bankoktól és felügyeleti hatóságoktól kapott technikai tanácsadásra is építve.”
  Az EKB által az ESRB-nek nyújtott segítség, valamint az ESRB-re ruházott és számára kijelölt feladatok nem sérthetik az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSz.) is rögzített alapelvet, amely szerint az EKB függetlenül látja el feladatait. |
| --- | --- |

(5)

Az „Európai pénzügyi felügyelet” című, 2009. május 27-i közleményében a Bizottság az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására vonatkozó javaslatot. 2009. június 9-i ülésén a Tanács, június 18–19-i ülésén pedig az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléseihez, és üdvözölte a Bizottságnak a jogalkotási javaslatok előterjesztésére irányuló szándékát, amelyekkel 2010-re már létrejöhet az új keret. A Bizottság álláspontjával összhangban a Tanács többek között megállapította, hogy „az EKB-nak elemzési, statisztikai, adminisztratív és logisztikai segítséget kell nyújtania az ESRB-nek, a nemzeti központi bankoktól és felügyeleti hatóságoktól kapott technikai tanácsadásra is építve.”
  Az EKB által az ESRB-nek nyújtott segítség, valamint az ESRB-re ruházott és számára kijelölt feladatok nem sérthetik az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSz.) is rögzített alapelvet, amely szerint az EKB függetlenül látja el feladatait.

| (5a) | Tekintettel a nemzetközi pénzpiacok integráltságára erős, globális szintű kötelezettségvállalásra van szükség az Unió részéről. Az ESRB-nek magas szintű tudományos testület szakértelmét kellene igénybe vennie, és vállalnia kellene az annak biztosításához szükséges minden globális felelősséget, hogy az Unió hallassa hangját a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekben, szoros együttműködésben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF), a Pénzügyi Szolgáltatások Testületével (FSB) és a G-20-as csoport valamennyi partnerével. |
| --- | --- |

(5a)

Tekintettel a nemzetközi pénzpiacok integráltságára erős, globális szintű kötelezettségvállalásra van szükség az Unió részéről. Az ESRB-nek magas szintű tudományos testület szakértelmét kellene igénybe vennie, és vállalnia kellene az annak biztosításához szükséges minden globális felelősséget, hogy az Unió hallassa hangját a pénzügyi stabilitással kapcsolatos kérdésekben, szoros együttműködésben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF), a Pénzügyi Szolgáltatások Testületével (FSB) és a G-20-as csoport valamennyi partnerével.

| (5b) | Az ESRB-nek többek között részt kell vennie az IMF, az FSB és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által 2009 októberében közzétett, a G-20-nak címzett, „Útmutatás a pénzintézetek, piacok és eszközök rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentésének bevezető részében szereplő ajánlások végrehajtásában, amelyek szerint a rendszerkockázatnak dinamikusnak kell lennie a pénzügyi ágazat és a világgazdaság fejlődésének figyelembevétele érdekében. A rendszerkockázatot úgy lehet tekinteni, mint a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét, melynek oka a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve. |
| --- | --- |

(5b)

Az ESRB-nek többek között részt kell vennie az IMF, az FSB és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által 2009 októberében közzétett, a G-20-nak címzett, „Útmutatás a pénzintézetek, piacok és eszközök rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentésének bevezető részében szereplő ajánlások végrehajtásában, amelyek szerint a rendszerkockázatnak dinamikusnak kell lennie a pénzügyi ágazat és a világgazdaság fejlődésének figyelembevétele érdekében. A rendszerkockázatot úgy lehet tekinteni, mint a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét, melynek oka a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve.

| (5c) | Az „Útmutatás a pénzintézetek rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentés megállapítja továbbá, hogy a rendszerszintű kockázatok értékelése minden bizonnyal a gazdasági környezettől függően változik. Az értékelést befolyásolja a pénzügyi infrastruktúra és a válságkezelő intézkedések, valamint a hiányosságok felmerülésükkor történő kezelésének képessége. Egyes intézmények fontosak lehetnek a helyi, nemzeti vagy nemzetközi pénzügyi rendszer és gazdaság szempontjából. A piacok és az intézmények rendszerben betöltött szerepének azonosítását segítő legfontosabb kritérium a nagyságuk (a pénzügyi rendszer egyes elemei által nyújtott pénzügyi szolgáltatások nagyságrendje), helyettesíthetőségük (a rendszer más elemei mennyiben tudják nyújtani ugyanazokat a szolgáltatásokat kudarc esetén) és összekapcsoltságuk (a rendszer más elemeihez való kapcsolódásuk). Az e három kritériumon alapuló értékelést ki kell egészíteni a pénzügyi sebezhetőség és az intézményi keret azon képességének értékelésével, hogy miként tudják kezelni a pénzügyi kudarcokat. |
| --- | --- |

(5c)

Az „Útmutatás a pénzintézetek rendszerben betöltött szerepének értékeléséhez” című jelentés megállapítja továbbá, hogy a rendszerszintű kockázatok értékelése minden bizonnyal a gazdasági környezettől függően változik. Az értékelést befolyásolja a pénzügyi infrastruktúra és a válságkezelő intézkedések, valamint a hiányosságok felmerülésükkor történő kezelésének képessége. Egyes intézmények fontosak lehetnek a helyi, nemzeti vagy nemzetközi pénzügyi rendszer és gazdaság szempontjából. A piacok és az intézmények rendszerben betöltött szerepének azonosítását segítő legfontosabb kritérium a nagyságuk (a pénzügyi rendszer egyes elemei által nyújtott pénzügyi szolgáltatások nagyságrendje), helyettesíthetőségük (a rendszer más elemei mennyiben tudják nyújtani ugyanazokat a szolgáltatásokat kudarc esetén) és összekapcsoltságuk (a rendszer más elemeihez való kapcsolódásuk). Az e három kritériumon alapuló értékelést ki kell egészíteni a pénzügyi sebezhetőség és az intézményi keret azon képességének értékelésével, hogy miként tudják kezelni a pénzügyi kudarcokat.

| (5d) | Az ESRB feladata a rendszerkockázat értékelése a normális időszakokban, ezzel enyhítve a rendszer kitettségét az egyes elemei eredménytelenségéből eredő kockázatoknak, és növelve a pénzügyi rendszer megrázkódtatásokkal szembeni ellenálló képességét. Az ESRB-nek tehát biztosítania kell a pénzügyi stabilitást, és enyhítenie kell a belső piacot és a reálgazdaságot sújtó negatív hatásokat. Céljainak elérése érdekében az ESRB-nek elemeznie kell minden érdemi információt, főként a vonatkozó jogszabályokat, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, a csőd- és az állami támogatási szabályokat. |
| --- | --- |

(5d)

Az ESRB feladata a rendszerkockázat értékelése a normális időszakokban, ezzel enyhítve a rendszer kitettségét az egyes elemei eredménytelenségéből eredő kockázatoknak, és növelve a pénzügyi rendszer megrázkódtatásokkal szembeni ellenálló képességét. Az ESRB-nek tehát biztosítania kell a pénzügyi stabilitást, és enyhítenie kell a belső piacot és a reálgazdaságot sújtó negatív hatásokat. Céljainak elérése érdekében az ESRB-nek elemeznie kell minden érdemi információt, főként a vonatkozó jogszabályokat, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, a csőd- és az állami támogatási szabályokat.

| (6) | Az Unió és a globális pénzügyi rendszerek megfelelő működése és az azokra leselkedő veszélyek enyhítése nagyobb együttműködést igényel a makro- és mikroszintű felügyelet között. Amint „A globális bankválságra adott szabályozási válasz” című, 2009. márciusi Turner-áttekintés megállapítja: „A határozottabb fellépéshez vagy a nemzeti hatáskörök erősítése – ami kevésbé nyitott egységes piacot eredményez – vagy az európai integráció fokozása szükséges”. Mivel a szilárd pénzügyi rendszer szerepet játszik a versenyképesség és a növekedés biztosításában az Unióban, és hatással van a reálgazdaságra, a Larosière-jelentés ajánlásának megfelelően az uniós intézmények is az európai integráció erősítése mellett tették le a voksukat. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió és a globális pénzügyi rendszerek megfelelő működése és az azokra leselkedő veszélyek enyhítése nagyobb együttműködést igényel a makro- és mikroszintű felügyelet között. Amint „A globális bankválságra adott szabályozási válasz” című, 2009. márciusi Turner-áttekintés megállapítja: „A határozottabb fellépéshez vagy a nemzeti hatáskörök erősítése – ami kevésbé nyitott egységes piacot eredményez – vagy az európai integráció fokozása szükséges”. Mivel a szilárd pénzügyi rendszer szerepet játszik a versenyképesség és a növekedés biztosításában az Unióban, és hatással van a reálgazdaságra, a Larosière-jelentés ajánlásának megfelelően az uniós intézmények is az európai integráció erősítése mellett tették le a voksukat.

| (6a) | Az újonnan kialakított makroszintű felügyeleti rendszer hiteles és elismert vezetést igényel. Ezért tekintettel alapvető szerepére és nemzetközi és belső hitelére, a Larosière-jelentés szellemében az ESRB elnökének az EKB elnökének kell lennie. Emellett az elszámoltathatósági követelményeket is erősíteni kell, és a tapasztalatok, a háttér és a vélemények változatosságának biztosítása érdekében bővíteni kell az ESRB testületeinek összetételét is. |
| --- | --- |

(6a)

Az újonnan kialakított makroszintű felügyeleti rendszer hiteles és elismert vezetést igényel. Ezért tekintettel alapvető szerepére és nemzetközi és belső hitelére, a Larosière-jelentés szellemében az ESRB elnökének az EKB elnökének kell lennie. Emellett az elszámoltathatósági követelményeket is erősíteni kell, és a tapasztalatok, a háttér és a vélemények változatosságának biztosítása érdekében bővíteni kell az ESRB testületeinek összetételét is.

| (6b) | A de Larosière-jelentés kimondja azt is, hogy a makroprudenciális felügyeletnek nincs értelme, ha az nem gyakorol valamiféleképpen befolyást a mikroszintű felügyeletre, és a mikroprudenciális felügyelet sem képes hatékonyan biztosítani a pénzügyi stabilitást a makroszintű fejlemények megfelelő figyelembevétele nélkül. |
| --- | --- |

(6b)

A de Larosière-jelentés kimondja azt is, hogy a makroprudenciális felügyeletnek nincs értelme, ha az nem gyakorol valamiféleképpen befolyást a mikroszintű felügyeletre, és a mikroprudenciális felügyelet sem képes hatékonyan biztosítani a pénzügyi stabilitást a makroszintű fejlemények megfelelő figyelembevétele nélkül.

| (6c) | Létre kell hozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét (ESFS), amely hálózatként működve összefogja a nemzeti és uniós szintű pénzügyi felügyeleteket. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő lojális együttműködés elve szerint az ESFS részes feleinek bizalommal és egymást kölcsönösen tiszteletben tartva kell együttműködniük első sorban annak érdekében, hogy biztosítsák az egymás közötti megfelelő és megbízható információk áramlását. Uniós szinten a hálózat az ESRB-ből és három mikrofelügyeleti hatóságból tevődik össze: a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Bankfelügyelet), a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Értékpapír-piaci Felügyelet) és a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet).


  ▐ |
| --- | --- |

(6c)

Létre kell hozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét (ESFS), amely hálózatként működve összefogja a nemzeti és uniós szintű pénzügyi felügyeleteket. Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő lojális együttműködés elve szerint az ESFS részes feleinek bizalommal és egymást kölcsönösen tiszteletben tartva kell együttműködniük első sorban annak érdekében, hogy biztosítsák az egymás közötti megfelelő és megbízható információk áramlását. Uniós szinten a hálózat az ESRB-ből és három mikrofelügyeleti hatóságból tevődik össze: a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Bankfelügyelet), a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Értékpapír-piaci Felügyelet) és a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságból (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet).

▐

| (7a) | Az ESRB-nek igazgatótanácsból, irányítóbizottságból, titkárságból és tudományos tanácsadó bizottságból kellene állnia. |
| --- | --- |

(7a)

Az ESRB-nek igazgatótanácsból, irányítóbizottságból, titkárságból és tudományos tanácsadó bizottságból kellene állnia.

| (8) | Indokolt esetben az ESRB általános jellegű,
  az Unió
  egészét, egyes tagállamokat vagy tagállamok egy csoportját érintő figyelmeztetéseket ad ki és ajánlásokat
  hoz nyilvánosságra
  , pontos ütemezést adva a megfelelő válaszlépés megtételéhez.
  Amennyiben egy tagállam vagy tagállamok csoportja számára ilyen figyelmeztetést vagy ajánlásokat adnak ki, az ESRB javaslatot tehet megfelelő támogató intézkedésekre. Adott esetben a Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az ESRB, egy hatóság, az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére – egy hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt esetben az ESRB általános jellegű,
  az Unió
  egészét, egyes tagállamokat vagy tagállamok egy csoportját érintő figyelmeztetéseket ad ki és ajánlásokat
  hoz nyilvánosságra
  , pontos ütemezést adva a megfelelő válaszlépés megtételéhez.
  Amennyiben egy tagállam vagy tagállamok csoportja számára ilyen figyelmeztetést vagy ajánlásokat adnak ki, az ESRB javaslatot tehet megfelelő támogató intézkedésekre. Adott esetben a Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az ESRB, egy hatóság, az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére – egy hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását.

| (8a) | Mérlegelve azt, hogy bizonyos körülmények között a nyilvánosságra hozatal segíthet az ajánlás betartásának előmozdításában az ESRB-nek el kell döntenie, hogy egy-egy ajánlást titkosan kell-e kezelni vagy nyilvánosságra kell-e hozni |
| --- | --- |

(8a)

Mérlegelve azt, hogy bizonyos körülmények között a nyilvánosságra hozatal segíthet az ajánlás betartásának előmozdításában az ESRB-nek el kell döntenie, hogy egy-egy ajánlást titkosan kell-e kezelni vagy nyilvánosságra kell-e hozni

| (8b) | Az ESRB-nek ki kell dolgoznia egy színkódot, amely lehetővé teszi az érdekelt felek számára a kockázat jellegének jobb azonosítását. |
| --- | --- |

(8b)

Az ESRB-nek ki kell dolgoznia egy színkódot, amely lehetővé teszi az érdekelt felek számára a kockázat jellegének jobb azonosítását.

| (9) | Súlyuk és legitimitásuk növelése érdekében ezeket a figyelmeztetéseket és ajánlásokat
  az Európai Parlamenten,
  a Tanácson,
  a Bizottságon, a címzetteken
  és – adott esetben – az
  európai felügyeleti hatóságokon
  keresztül adják ki. |
| --- | --- |

(9)

Súlyuk és legitimitásuk növelése érdekében ezeket a figyelmeztetéseket és ajánlásokat
  az Európai Parlamenten,
  a Tanácson,
  a Bizottságon, a címzetteken
  és – adott esetben – az
  európai felügyeleti hatóságokon
  keresztül adják ki.

| (10) | A figyelmeztetések és ajánlások tényleges érvényesülésének biztosítása érdekében az ESRB-nek a címzettek jelentéseire támaszkodva nyomon kell követnie az ajánlások betartását.
  Az ajánlások címzetteinek meg kell indokolniuk az ESRB ajánlásainak való, kellő időben történő megfelelés elmulasztását
  (a „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus)
  , különösen az Európai Parlament számára
  .
  Az ESRB számára lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz forduljon akkor, amikor nem elégedett a címzettek ajánlásokra adott válaszával
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(10)

A figyelmeztetések és ajánlások tényleges érvényesülésének biztosítása érdekében az ESRB-nek a címzettek jelentéseire támaszkodva nyomon kell követnie az ajánlások betartását.
  Az ajánlások címzetteinek meg kell indokolniuk az ESRB ajánlásainak való, kellő időben történő megfelelés elmulasztását
  (a „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus)
  , különösen az Európai Parlament számára
  .
  Az ESRB számára lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz forduljon akkor, amikor nem elégedett a címzettek ajánlásokra adott válaszával
  .

▐

| (12) | Az ESRB-nek évente legalább egyszer – széles körű pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban – jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács részére. |
| --- | --- |

(12)

Az ESRB-nek évente legalább egyszer – széles körű pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban – jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács részére.

| (13) | Tekintettel a pénzügyi stabilitás területén meglévő tapasztalataikra és feladataikra az EKB-nak és tagállami jegybankoknak vezető szerepet kell játszaniuk a makroprudenciális felügyelet terén. A mikroprudenciális felügyeleti szerveknek az ESRB munkájában való részvétele kulcsfontosságú annak biztosítása szempontjából, hogy a makroprudenciális kockázatok elemzése a pénzügyi rendszer fejleményeire vonatkozó teljes körű és pontos információkon alapuljon. Ennek érdekében az európai felügyeleti hatóságok elnökei szavazati joggal rendelkező
  tagok
  .
  A nyíltság szellemében hat olyan független személy is tagja az igazgatótanácsnak, akik nem tagjai egyetlen európai felügyeleti hatóságnak sem, és akiket általános szakértelmük és az Unió iránti elkötelezettségük, valamint tudományos területen vagy a magánszektorban különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani, és a függetlenségüket és megbízhatóságukat szavatoló valamennyi feltételnek eleget tesznek
  .
  Az összes tagállam illetékes nemzeti hatóságának
  egy-egy képviselője szavazati jog
  nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein
  . |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a pénzügyi stabilitás területén meglévő tapasztalataikra és feladataikra az EKB-nak és tagállami jegybankoknak vezető szerepet kell játszaniuk a makroprudenciális felügyelet terén. A mikroprudenciális felügyeleti szerveknek az ESRB munkájában való részvétele kulcsfontosságú annak biztosítása szempontjából, hogy a makroprudenciális kockázatok elemzése a pénzügyi rendszer fejleményeire vonatkozó teljes körű és pontos információkon alapuljon. Ennek érdekében az európai felügyeleti hatóságok elnökei szavazati joggal rendelkező
  tagok
  .
  A nyíltság szellemében hat olyan független személy is tagja az igazgatótanácsnak, akik nem tagjai egyetlen európai felügyeleti hatóságnak sem, és akiket általános szakértelmük és az Unió iránti elkötelezettségük, valamint tudományos területen vagy a magánszektorban különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani, és a függetlenségüket és megbízhatóságukat szavatoló valamennyi feltételnek eleget tesznek
  .
  Az összes tagállam illetékes nemzeti hatóságának
  egy-egy képviselője szavazati jog
  nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein
  .

| (14) | A Bizottság tagjának részvétele segít majd kapcsolatot teremteni az
  Unió
  makrogazdasági és pénzügyi felügyeletével, míg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökének részvétele a pénzügyminisztériumoknak a pénzügyi stabilitás megőrzésében betöltött fontos szerepét tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság tagjának részvétele segít majd kapcsolatot teremteni az
  Unió
  makrogazdasági és pénzügyi felügyeletével, míg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökének részvétele a pénzügyminisztériumoknak a pénzügyi stabilitás megőrzésében betöltött fontos szerepét tükrözi.

| (14a) | Mivel az Európai Gazdasági Térséghez vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó harmadik országok bankjai és pénzügyi intézményei az Unión belül tevékenységet folytathatnak, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ezen országok mindegyikének egy-egy magas rangú képviselője részt vegyen az igazgatótanács ülésein, feltéve, hogy ahhoz anyaországuk hozzájárul. |
| --- | --- |

(14a)

Mivel az Európai Gazdasági Térséghez vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó harmadik országok bankjai és pénzügyi intézményei az Unión belül tevékenységet folytathatnak, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ezen országok mindegyikének egy-egy magas rangú képviselője részt vegyen az igazgatótanács ülésein, feltéve, hogy ahhoz anyaországuk hozzájárul.

| (15) | Rendkívül fontos, hogy az ESRB tagjai a feladataikat pártatlanul lássák el, és kizárólag az Európai Unió egészének pénzügyi stabilitását tartsák szem előtt.
  Amennyiben nem érhető el konszenzus,
  az ESRB-nek a figyelmeztetésekkel és ajánlásokkal kapcsolatos szavazásainál a szavazatok egyenértékűek és a döntések – általános szabályként – egyszerű többséggel születnek. |
| --- | --- |

(15)

Rendkívül fontos, hogy az ESRB tagjai a feladataikat pártatlanul lássák el, és kizárólag az Európai Unió egészének pénzügyi stabilitását tartsák szem előtt.
  Amennyiben nem érhető el konszenzus,
  az ESRB-nek a figyelmeztetésekkel és ajánlásokkal kapcsolatos szavazásainál a szavazatok egyenértékűek és a döntések – általános szabályként – egyszerű többséggel születnek.

| (16) | A pénzügyi intézmények és piacok összekapcsoltsága maga után vonja, hogy a potenciális rendszerszintű kockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia.
  E rendszerszintű kockázatok a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét rejtik magukban, amelynek oka az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a belső piacra és a reálgazdaságra nézve. A rendszer szempontjából bármilyen pénzügyi intézmény és közvetítő, piac, infrastruktúra és eszköz jelentőséggel bírhat.
  Az ESRB-nek ezért hozzá kell férnie mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a feladatai ellátásához, de közben szükség szerint meg kell őrizni ezen adatok bizalmas jellegét. |
| --- | --- |

(16)

A pénzügyi intézmények és piacok összekapcsoltsága maga után vonja, hogy a potenciális rendszerszintű kockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia.
  E rendszerszintű kockázatok a pénzügyi szolgáltatások leállásának veszélyét rejtik magukban, amelynek oka az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és amely jelentős negatív következményekkel járhat a belső piacra és a reálgazdaságra nézve. A rendszer szempontjából bármilyen pénzügyi intézmény és közvetítő, piac, infrastruktúra és eszköz jelentőséggel bírhat.
  Az ESRB-nek ezért hozzá kell férnie mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a feladatai ellátásához, de közben szükség szerint meg kell őrizni ezen adatok bizalmas jellegét.

| (17) | A piaci szereplők értékes információkkal szolgálhatnak a pénzügyi rendszert érintő folyamatok megértéséhez. Indokolt esetben ezért az ESRB-nek konzultálnia kell a magánszektor érintett feleivel (a pénzügyi ágazat képviselői, a fogyasztók szervezetei, a Bizottság vagy
  az uniós
  jogszabályok által a pénzügyi szolgáltatások terén létrehozott csoportok stb.), és megfelelő lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy kifejthessék álláspontjukat.
  Továbbá mivel a rendszerkockázatnak nincs merev meghatározása, és a rendszerkockázat értékelése a gazdasági környezet függvényében változhat, az ESRB munkatársainak és tanácsadóinak nagy tapasztalattal és hozzáértéssel kell rendelkezniük.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

A piaci szereplők értékes információkkal szolgálhatnak a pénzügyi rendszert érintő folyamatok megértéséhez. Indokolt esetben ezért az ESRB-nek konzultálnia kell a magánszektor érintett feleivel (a pénzügyi ágazat képviselői, a fogyasztók szervezetei, a Bizottság vagy
  az uniós
  jogszabályok által a pénzügyi szolgáltatások terén létrehozott csoportok stb.), és megfelelő lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy kifejthessék álláspontjukat.
  Továbbá mivel a rendszerkockázatnak nincs merev meghatározása, és a rendszerkockázat értékelése a gazdasági környezet függvényében változhat, az ESRB munkatársainak és tanácsadóinak nagy tapasztalattal és hozzáértéssel kell rendelkezniük.

▐

| (19) | Az ESRB létrehozásának közvetlenül hozzá kell járulnia a belső piac célkitűzéseinek eléréséhez.
  Az Unión
  belül a pénzügyi rendszer
  uniós
  szintű makroprudenciális felügyelete integráns részét képezi az új felügyeleti rendszernek, mivel a makroprudenciális szempont szorosan összekapcsolódik a mikroprudenciális felügyeletnek az európai felügyeleti hatóságokra bízott feladataival. Az érdekelt felek csak akkor mernek határokon átnyúló pénzügyi tevékenységeket folytatni, ha olyan szabályok vannak érvényben, amelyek kellő mértékben figyelembe veszik a mikro- és makroprudenciális kockázatok kölcsönös függőségét. Az ESRB-nek nyomon kell követnie és értékelnie kell a folyamatokból eredő, a pénzügyi stabilitást veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek ágazati szinten vagy a pénzügyi rendszer egészének szintjén fejthetnek ki hatásokat. Az ilyen kockázatok kezelése révén az ESRB-nek közvetlenül hozzá kell járulnia egy integrált
  uniós
  felügyeleti struktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai intézkedéseiket. Ezzel elejét veszi az eltérő megközelítések alkalmazásának és javítja a belső piac működését. |
| --- | --- |

(19)

Az ESRB létrehozásának közvetlenül hozzá kell járulnia a belső piac célkitűzéseinek eléréséhez.
  Az Unión
  belül a pénzügyi rendszer
  uniós
  szintű makroprudenciális felügyelete integráns részét képezi az új felügyeleti rendszernek, mivel a makroprudenciális szempont szorosan összekapcsolódik a mikroprudenciális felügyeletnek az európai felügyeleti hatóságokra bízott feladataival. Az érdekelt felek csak akkor mernek határokon átnyúló pénzügyi tevékenységeket folytatni, ha olyan szabályok vannak érvényben, amelyek kellő mértékben figyelembe veszik a mikro- és makroprudenciális kockázatok kölcsönös függőségét. Az ESRB-nek nyomon kell követnie és értékelnie kell a folyamatokból eredő, a pénzügyi stabilitást veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek ágazati szinten vagy a pénzügyi rendszer egészének szintjén fejthetnek ki hatásokat. Az ilyen kockázatok kezelése révén az ESRB-nek közvetlenül hozzá kell járulnia egy integrált
  uniós
  felügyeleti struktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai intézkedéseiket. Ezzel elejét veszi az eltérő megközelítések alkalmazásának és javítja a belső piac működését.

| (20) | Tekintettel arra, hogy az európai pénzügyi piacok integrációja miatt a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani
  az uniós
  pénzügyi piacok hatékony makroprudenciális felügyeletét,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Tekintettel arra, hogy az európai pénzügyi piacok integrációja miatt a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani
  az uniós
  pénzügyi piacok hatékony makroprudenciális felügyeletét,
  az Unió
  intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (20a) | A de Larosière-jelentésben foglalt javaslatnak megfelelően fokozatos megközelítés szükséges, továbbá az Európai Parlament és a Tanács ... (13) -ig elvégzi az ESFS, az ESRB és az európai felügyeleti hatóságok teljes felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(20a)

A de Larosière-jelentésben foglalt javaslatnak megfelelően fokozatos megközelítés szükséges, továbbá az Európai Parlament és a Tanács ... (13) -ig elvégzi az ESFS, az ESRB és az európai felügyeleti hatóságok teljes felülvizsgálatát.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk ▐

1.
     Létrejön az Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ESRB).
  Székhelye Frankfurt.

1a.
     
  Az ESRB része a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS), melynek célja az Unió pénzügyi rendszerének felügyelete.

1b.
     
  Az ESFS a következőket foglalja magában:

| (a) | az ESRB; |
| --- | --- |

(a)

az ESRB;

| (b) | a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA]; |
| --- | --- |

(b)

a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA];

| (c) | a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (EIOPA); |
| --- | --- |

(c)

a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (EIOPA);

| (d) | a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) [EBA]; |
| --- | --- |

(d)

a .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) [EBA];

| (e) | a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] 40. cikkével létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságok Vegyes Bizottsága (Vegyes Bizottság); |
| --- | --- |

(e)

a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] 40. cikkével létrehozott Európai Felügyeleti Hatóságok Vegyes Bizottsága (Vegyes Bizottság);

| (f) | a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami hatóságok; |
| --- | --- |

(f)

a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami hatóságok;

| (g) | a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] 7. és 9. cikkében említett feladatok elvégzése céljából a Bizottság; |
| --- | --- |

(g)

a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] 7. és 9. cikkében említett feladatok elvégzése céljából a Bizottság;

A b), c) és d) pontban említett európai felügyeleti hatóságok székhelye Frankfurt.

A hatóságoknak az Európai Unió legfontosabb pénzügyi központjaiban lehetnek képviseletei.

1c.
     
  Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő lojális együttműködés elve szerint az ESFS részes felei bizalommal és egymást kölcsönösen tiszteletben tartva működnek együtt, biztosítva egymás között a megfelelő és megbízható információáramlást.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „pénzügyi intézmény”:

b)   „pénzügyi rendszer”: a pénzügyi intézményeket, a pénzügyi piacokat
  , termékeket
  és a piaci infrastruktúrákat foglalja magában
  ;

ba)
     
  „rendszerszintű kockázat”
  :
  a pénzügyi rendszer leállásának veszélye, amely jelentős negatív következményekkel járhat a belső piacra és a reálgazdaságra nézve;
  A rendszer szempontjából bizonyos mértékben valamennyi pénzügyi közvetítő, piac és infrastruktúra jelentős lehet.

3. cikk

Küldetés, célkitűzések és feladatok

1.   Az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB)
  az Unió
  pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért felel
  a pénzügyi rendszer fejleményeiből eredő, az EU pénzügyi stabilitását fenyegető rendszerszintű kockázatok kiszűréséhez vagy mérsékléséhez való hozzájárulás érdekében, figyelembe véve a makrogazdasági fejleményeket is,
  a széles körű pénzügyi zavarok
  időszakainak
  elkerülése és a belső piac zavartalan működéséhez való hozzájárulás
  céljából, ezáltal biztosítva
  a pénzügyi ágazat gazdasági növekedéshez való fenntartható
  hozzájárulását
  .

2.   A (1) bekezdésben meghatározott célok érdekében az ESRB az alábbi feladatokat látja el:

| a) | az összes olyan
  lényeges
  információ –
  beleértve azokat a jogszabályokat is, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, átszervezési és felszámolási szabályokat
  – meghatározása és/vagy szükség szerint gyűjtése és elemzése ▐ az (1) bekezdésben meghatározott
  célok érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

az összes olyan
  lényeges
  információ –
  beleértve azokat a jogszabályokat is, amelyek hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra, például a számviteli, átszervezési és felszámolási szabályokat
  – meghatározása és/vagy szükség szerint gyűjtése és elemzése ▐ az (1) bekezdésben meghatározott
  célok érdekében
  ;

| b) | a rendszerszintű
  kockázatok feltárása és rangsorolása; |
| --- | --- |

b)

a rendszerszintű
  kockázatok feltárása és rangsorolása;

| c) | figyelmeztetések kiadása
  és adott esetben nyilvánosságra hozatala
  , ha a
  rendszerszintű
  kockázatokat jelentősnek ítélik; |
| --- | --- |

c)

figyelmeztetések kiadása
  és adott esetben nyilvánosságra hozatala
  , ha a
  rendszerszintű
  kockázatokat jelentősnek ítélik;

| d) | az azonosított kockázatokra vonatkozó
  korrekciós intézkedésekre
  irányuló
  ajánlások megtétele
  és adott esetben nyilvánosságra hozása
  ; |
| --- | --- |

d)

az azonosított kockázatokra vonatkozó
  korrekciós intézkedésekre
  irányuló
  ajánlások megtétele
  és adott esetben nyilvánosságra hozása
  ;

| da) | a Bizottságnak címzett, bizalmas figyelmeztetés kiadása, amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA], a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 10. cikkében meghatározott vészhelyzet alakulhat ki. Annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, szükséges-e az európai felügyeleti hatóságoknak címzett, a vészhelyzet meghatározásáról szóló határozat elfogadása, az ESRB elemzi a helyzetet; |
| --- | --- |

da)

a Bizottságnak címzett, bizalmas figyelmeztetés kiadása, amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy a(z) .../2010/EU rendelet [ESMA], a(z) .../2010/EU rendelet [EIOPA] és a(z) .../2010/EU rendelet [EBA] 10. cikkében meghatározott vészhelyzet alakulhat ki. Annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, szükséges-e az európai felügyeleti hatóságoknak címzett, a vészhelyzet meghatározásáról szóló határozat elfogadása, az ESRB elemzi a helyzetet;

| e) | a figyelmeztetések és ajánlások betartásának nyomon követése, |
| --- | --- |

e)

a figyelmeztetések és ajánlások betartásának nyomon követése,

| f) | szoros együttműködés
  az ESFS többi érintettjével
  , és – adott esetben – a feladatai ellátásához szükséges, a rendszerkockázatokkal kapcsolatos információk megosztása az európai felügyeleti hatóságokkal;
  az ESRB az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködésben kidolgozza különösen azokat a mennyiségi és minőségi mutatókat (kockázati jelzőrendszert), amelyek alapján a határokon átnyúló, potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő intézmények felügyeleti besorolást kapnak.



  E besorolást az egyes intézmények kockázati profiljában bekövetkezett lényegi változásoknak megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni. A felügyeleti besorolás döntő jelentőségű eleme azon döntéseknek, hogy a nehéz helyzetben lévő intézményt közvetlen felügyelet alá vonják vagy működésébe beavatkozzanak. |
| --- | --- |

f)

szoros együttműködés
  az ESFS többi érintettjével
  , és – adott esetben – a feladatai ellátásához szükséges, a rendszerkockázatokkal kapcsolatos információk megosztása az európai felügyeleti hatóságokkal;
  az ESRB az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködésben kidolgozza különösen azokat a mennyiségi és minőségi mutatókat (kockázati jelzőrendszert), amelyek alapján a határokon átnyúló, potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő intézmények felügyeleti besorolást kapnak.

| fa) | adott esetben részvétel a Vegyes Bizottságban; |
| --- | --- |

fa)

adott esetben részvétel a Vegyes Bizottságban;

| g) | egyeztetés a makroprudenciális felügyelethez kapcsolódó kérdésekről a nemzetközi
  pénzügyi
  intézményekkel, különösen a Nemzetközi Valutaalappal és a Pénzügyi Stabilitási Tanáccsal, valamint harmadik országok illetékes szerveivel; |
| --- | --- |

g)

egyeztetés a makroprudenciális felügyelethez kapcsolódó kérdésekről a nemzetközi
  pénzügyi
  intézményekkel, különösen a Nemzetközi Valutaalappal és a Pénzügyi Stabilitási Tanáccsal, valamint harmadik országok illetékes szerveivel;

| h) | egyéb kapcsolódó feladatok ellátása
  az uniós
  jogszabályokban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

h)

egyéb kapcsolódó feladatok ellátása
  az uniós
  jogszabályokban meghatározottak szerint.

II.   FEJEZET

SZERVEZET

4. cikk

Struktúra

1.   Az ESRB igazgatótanácsból, irányítóbizottságból
  ,
  titkárságból
  és tudományos tanácsadó bizottságból
  áll.

2.   Az igazgatótanács hozza meg az ESRB-re bízott feladatok teljesítéséhez szükséges döntéseket.

3.   Az irányítóbizottság az igazgatótanács üléseinek előkészítésével, a megvitatásra kerülő dokumentumok áttekintésével és az ESRB munkájának nyomon követésével támogatja az ESRB döntéshozatali folyamatait.

4.   A titkárság
  felel az ESRB napi működéséért és a személyzeti kérdésekért. Az
  igazgatótanács elnökének irányítása alatt
  a [...]/2010/EU tanácsi rendelettel [ESRB]
  összhangban
  magas szintű
  elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek.
  Szakmai tanácsokat kérhet az európai felügyeleti hatóságoktól, a tagállami jegybankoktól és a tagállami felügyeletektől is
  .

5.   A ▐ 12. cikkben említett
  tudományos
  tanácsadó bizottság ▐ tanácsotés segítséget nyújt az ESRB munkájához kapcsolódó kérdésekben.

5. cikk

Elnökség

1.   Az ESRB
  elnöke
  az EKB
  elnöke
  .

1a.
     
  Az első alelnököt az EKB Általános Tanácsa tagjai közül az EKB Általános Tanácsa tagjai 5 éves ciklusra választják meg tekintettel az euróövezeten belüli és az azon kívüli tagállamok kiegyensúlyozott képviseletének szükségességére. Az elnök egyszer újraválasztható.

1b.
     
  A második alelnök a Vegyes Bizottságnak a .../2010/EU rendelet [EBA], a .../2010/EU rendelet [ESMA] és a .../2010/EU rendelet [EIOPA] [XX] cikke értelmében kinevezett elnöke;

1c.
     
  Az elnöknek és az alelnököknek az Európai Parlamentben nyilvános meghallgatáson kell számot adnia arról, hogy az e rendelet szerinti kötelezettségeiknek milyen módon kívánnak eleget tenni.

2.   Az elnök elnököl az igazgatótanács és az irányítóbizottság ülésein.

3.   Az elnök távollétében az
  alelnökök rangsor szerint elnökölnek
  az igazgatótanács és/vagy az irányítóbizottság ülésein.

4.   Amennyiben az elnöknek vagy
  első
  alelnöknek megválasztott személynek az EKB Általános Tanácsában betöltött hivatala az öt év lejárta előtt megszűnik, illetve az elnök vagy az
  első
  alelnök bármilyen okból kifolyólag nem tudja ellátni feladatait, új elnököt vagy
  első
  alelnököt kell választani az
  (1a) bekezdéssel
  összhangban.

5.   Az ESRB-t kifelé az elnök képviseli.

6. cikk

Igazgatótanács

1.   Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai:

| a) | az EKB elnöke és alelnöke; |
| --- | --- |

a)

az EKB elnöke és alelnöke;

| b) | a tagállami jegybankok elnökei; |
| --- | --- |

b)

a tagállami jegybankok elnökei;

| c) | az Európai Bizottság egy tagja; |
| --- | --- |

c)

az Európai Bizottság egy tagja;

| d) | az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke; |
| --- | --- |

d)

az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke;

| e) | az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke; |
| --- | --- |

e)

az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke;

| f) | az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke; |
| --- | --- |

f)

az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke;

| fa) | hat független személy, akiket a vegyes bizottság javaslata alapján az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai jelölnek ki; a jelöltek nem lehetnek az európai felügyeleti hatóságok tagjai, és őket általános szakértelmük, illetve tudományos területen vagy más szektorban – különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként – meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani; jelölésekor a Vegyes Bizottságnak jeleznie kell, hogy mely személyeket jelöli az irányítóbizottságba is; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat; tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen cselekedetektől. |
| --- | --- |

fa)

hat független személy, akiket a vegyes bizottság javaslata alapján az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai jelölnek ki; a jelöltek nem lehetnek az európai felügyeleti hatóságok tagjai, és őket általános szakértelmük, illetve tudományos területen vagy más szektorban – különösen a kis- és középvállalkozásokban, szakszervezetekben vagy pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként vagy fogyasztóiként – meglévő különböző hátterük alapján kell kiválasztani; jelölésekor a Vegyes Bizottságnak jeleznie kell, hogy mely személyeket jelöli az irányítóbizottságba is; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat; tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen cselekedetektől.

2.   Az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai:

| a) | e cikk (3) bekezdésével összhangban
  az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy magas szintű képviselője; |
| --- | --- |

a)

e cikk (3) bekezdésével összhangban
  az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy magas szintű képviselője;

| b) | a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke. |
| --- | --- |

b)

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke.

3.   
  Ami a tagállami
  felügyeleti
  hatóságok képviseletét illeti, a magas szintű képviselők a megvitatandó
  napirendi
  ponttól függően cserélődnek, kivéve, ha a tagállami felügyeleti hatóságok egy közös képviselőről állapodtak meg
  .

4.   Az igazgatótanács eljárási szabályzatát az ESRB állapítja meg.

7. cikk

Pártatlanság

1.   Az igazgatótanács vagy az irányítóbizottság tevékenységeiben való részvétel vagy az ESRB-hez kapcsolódó egyéb tevékenység végzése során az ESRB tagjai feladataikat pártatlanul
  és kizárólag az Európai Unió egészének érdekében
  végzik. Nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a tagállamoktól,
  az Unió intézményeitől, sem más állami vagy magánszervezettől
  .

1a.
     
  Az igazgatótanács azon tagjai, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai, függetlenül látják el feladataikat.

2.   
  Sem
  a tagállamok,
  sem az európai uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet
  nem befolyásolhatják az ESRB tagjait az ESRB-vel kapcsolatos feladataik ellátása kapcsán.

8. cikk

Hivatali titoktartás

1.   Az ESRB igazgatótanácsának tagjai és az ESRB-nek vagy az ESRB-vel kapcsolatos munkát végző vagy végzett személyek (ideértve a központi bankok, a
  tudományos
  tanácsadó bizottság, az európai felügyeleti hatóságok és az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok érintett munkavállalóit is) még feladataik megszűnését követően sem adhatnak ki a hivatali titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat.

2.   Az ESRB tagjai az általuk megszerzett információkat csak feladataik ellátása idején és a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben használhatják fel.

3.   A 16. cikk és a büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, feladataik teljesítése közben kapott bizalmas információt semmilyen személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összesített adatok formájában történő közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

4.   Az egyes pénzügyi intézményekre vonatkozó információk ▐, illetve
  az olyan információk védelme érdekében, amelyekből
  az egyes pénzügyi intézmények azonosíthatók, az
  ESRB az európai felügyeleti hatóságokkal közösen
  az információk bizalmas kezelésére vonatkozó eljárásokról
  állapodik meg és ilyen eljárásokat hoz létre
  .

9. cikk

Az igazgatótanács ülései

1.   Az igazgatótanács rendes plenáris üléseit az igazgatótanács elnöke hívja össze. Évente legalább négy ilyen ülést kell tartani. Az igazgatótanács rendkívüli ülését az igazgatótanács elnökének vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább egyharmadának a kezdeményezésére lehet összehívni.

2.   Az igazgatótanács ülésein minden tagnak személyesen kell részt vennie, nem képviseltethetik magukat.

3.   A (2) bekezdéstől eltérően, a részvételében hosszabb időtávon keresztül akadályoztatott tag helyettest jelölhet ki. Az akadályoztatott tagot olyan személy is helyettesítheti, akit az érintett intézményre vonatkozó szabályok szerint hivatalosan kijelöltek a képviselő ideiglenes helyettesítésére.

3a.
     
  Az igazgatótanács üléseire szükség esetén meg lehet hívni az egyéb kapcsolódó tevékenységeket ellátó nemzetközi intézmények magas szintű képviselőit.

3b.
     
  Az igazgatótanács üléseire szükség esetén, eseti jelleggel és a megvitatásra váró napirendi ponttól függően meg lehet hívni egy harmadik állam, különösen az Európai Gazdasági Térséghez vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó állam egy magas szintű képviselőjét.

4.   Az üléseken elhangzottak titkosak.

10. cikk

Az igazgatótanács szavazási rendjei

1.   Az igazgatótanács minden szavazati joggal rendelkező tagjának egy szavazata van.

2.   
  A 18. cikk (1) bekezdésében foglalt szavazási eljárások sérelme nélkül,
  az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező, jelenlévő tagok egyszerű többségével dönt. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

3.   Az igazgatótanács határozatképességéhez a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmadának részvétele szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen
  egyharmados részvétellel
  lehet döntést hozni. Az eljárási szabályzat rendelkezik a rendkívüli ülés összehívására alkalmazandó, megfelelő értesítésről.

3a.
     
  A (2) bekezdéstől eltérően, egy figyelmeztetés vagy ajánlás nyilvánosságra hozatalához a szavazatok kétharmados többségére van szükség.

11. cikk

Irányítóbizottság

1.   Az irányítóbizottság tagjai:

| a) | az ESRB elnöke; |
| --- | --- |

a)

az ESRB elnöke;

| b) | az ESRB
  első
  alelnöke; |
| --- | --- |

b)

az ESRB
  első
  alelnöke;

| ba) | az EKB alelnöke; |
| --- | --- |

ba)

az EKB alelnöke;

| c) | az igazgatótanács
  négy
  további tagja, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai,
  tekintettel az euróövezethez tartozó és azon kívüli tagállamok kiegyensúlyozott képviseletének szükségességére
  . Az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül
  három
  évre, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai. |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács
  négy
  további tagja, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai,
  tekintettel az euróövezethez tartozó és azon kívüli tagállamok kiegyensúlyozott képviseletének szükségességére
  . Az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül
  három
  évre, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai.

| d) | az Európai Bizottság egy tagja; |
| --- | --- |

d)

az Európai Bizottság egy tagja;

| e) | az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság elnöke
  (Bankfelügyelet); |
| --- | --- |

e)

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság elnöke
  (Bankfelügyelet);

| f) | az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság elnöke
  (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  ; |
| --- | --- |

f)

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság elnöke
  (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  ;

| g) | az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság elnöke (
  Értékpapír-piaci felügyelet
  );
  ▐ |
| --- | --- |

g)

az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság elnöke (
  Értékpapír-piaci felügyelet
  );

▐

| (ha) | három személy a 6. cikk (1) bekezdés fa) pontjában említett hat független személy közül
  . |
| --- | --- |

(ha)

három személy a 6. cikk (1) bekezdés fa) pontjában említett hat független személy közül
  .

Amennyiben az irányítóbizottság valamely választott tagjának helye megüresedik, az igazgatótanács új tagot választ a megüresedett helyre.

2.   Az irányítóbizottság üléseit az elnök hívja össze legalább negyedéves gyakorisággal, az igazgatótanács üléseit megelőzően. Az elnök eseti üléseket is összehívhat.

12. cikk

Tudományos
  tanácsadó bizottság

1.   A
  tudományos
  tanácsadó bizottság tagjai:

| a) | az irányítóbizottság által javasolt, elismert szakértelemmel rendelkező és garantáltan független kilenc szakértő, akik széles körű szakmai tapasztalatot és képességeket tudnak felmutatni, és akik megbízatását az igazgatótanácsnak kell jóváhagynia négyéves időszakra, amely megújítható; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat;
  tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen fellépésektől;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

az irányítóbizottság által javasolt, elismert szakértelemmel rendelkező és garantáltan független kilenc szakértő, akik széles körű szakmai tapasztalatot és képességeket tudnak felmutatni, és akik megbízatását az igazgatótanácsnak kell jóváhagynia négyéves időszakra, amely megújítható; a kijelölt személyek feladataik ellátása során egyetlen kormánytól, intézménytől, testülettől, hivataltól, jogalanytól vagy magánszemélytől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat;
  tartózkodnak a kötelezettségeikkel vagy a feladataik ellátásával összeegyeztethetetlen fellépésektől;

▐

| c) | az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Bankfelügyelet)
  egy képviselője; |
| --- | --- |

c)

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Bankfelügyelet)
  egy képviselője;

| d) | az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  egy képviselője; |
| --- | --- |

d)

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  egy képviselője;

| e) | az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság
  (Értékpapír-piaci felügyelet)
  egy képviselője; |
| --- | --- |

e)

az Európai ▐ Felügyeleti Hatóság
  (Értékpapír-piaci felügyelet)
  egy képviselője;

| f) | a Bizottság két képviselője; |
| --- | --- |

f)

a Bizottság két képviselője;

| g) | az Európai Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője.
  ▐ |
| --- | --- |

g)

az Európai Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője.

▐

2.   A
  tudományos
  tanácsadó bizottság elnökét az igazgatótanács nevezi ki az igazgatótanács elnökének javaslata alapján.

3.   A bizottság a 4. cikk (5) bekezdésében említett feladatait az igazgatótanács elnökének kérésre végzi.

4.   A
  tudományos
  tanácsadó bizottság munkáját az ESRB titkársága segíti, a titkárság vezetője részt vesz a bizottság ülésein.

4a.
     
  A tudományos tanácsadó bizottság szükség esetén az eljárás korai szakaszában nyílt és átlátható módon, ugyanakkor a titoktartási kötelezettséget figyelembe véve konzultációkat szervez az érintettekkel, többek között a piaci résztvevőkkel, fogyasztói testületekkel, tudományos szakértőkkel.

4b.
     
  A tudományos tanácsadó bizottság számára minden szükséges eszközt, különösen analitikai és IKT-eszközöket rendelkezésre bocsátanak, hogy feladatait sikeresen elvégezze.

13. cikk

Egyéb tanácsadók

Feladatai ellátása során az ESRB indokolt esetben kikéri a
  magán- vagy közszektor
  érdekelt feleinek,
  különösen pedig, de nem kizárólag az európai felügyeleti hatóságok tagjainak véleményét
  .

14. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

1.   Az ESRB birtokában lévő dokumentumokra
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i
  1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) alkalmazandó.

2.   E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az igazgatótanács elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.

3.   Az ESRB által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke szerint meghozott döntések tekintetében az
  EUMSz. 228., illetve 263. cikkében
  megállapított feltételek alapján az ombudsmannál panasszal, valamint a Bíróságnál keresettel lehet élni.

III.   FEJEZET

FELADATOK

15. cikk

Információk gyűjtése és cseréje

1.   A rendszerkockázatokkal kapcsolatos, a feladataik ellátásához szükséges információkról az ESRB tájékoztatja az európai felügyeleti hatóságokat.

2.   Az európai felügyeleti hatóságok,
  a Központi Bankok Európai Rendszere, a Bizottság, a tagállami felügyeleti hatóságok és a tagállami statisztikai hatóságok
  szorosan együttműködnek az ESRB-vel, és
  az európai uniós
  jogszabályokkal összhangban biztosítanak számára minden olyan információt, amelyre szüksége van a feladatai teljesítéséhez.

3.   
  A .../2010/EU rendelet [EBA], a .../2010/EU rendelet [ESMA] és a .../2010/EU rendelet [EIOPA] 21. cikkének (2) bekezdésétől függően
  az ESRB az európai felügyeleti hatóságoktól
  főszabályként
  összefoglaló vagy összegyűjtött formában kérhet információkat, amelyek alapján az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók. ▐

3a.
     
  Mielőtt e cikkel összhangban adatokat kérne, az ESRB először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a központi bankok európai rendszere által előállított, terjesztett és továbbfejlesztett létező statisztikákat.

3b.
     
  Amennyiben a kért adatok nem állnak az érintett hatóságok rendelkezésére vagy azokat nem közlik időben, az ESRB a központi bankok európai rendszerétől, a tagállami felügyeleti hatóságoktól vagy a tagállami statisztikai hatóságoktól is kérheti az adatokat. Amennyiben az adatok nem állnak az említett hatóságok rendelkezésére, az ESRB az érintett tagállamtól is kérheti azokat.

3c.
     
  Amennyiben az ESRB nem összefoglaló vagy összegyűjtött formájú információkat kér, az indokolással ellátott kérelemnek magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy az egyes pénzügyi intézetekkel kapcsolatos információkat miért ítéli szisztematikus jelentőségűnek és szükségesnek, tekintettel az uralkodó piaci helyzetre.

▐

5.   
  Minden egyes, nem összefoglaló vagy összegyűjtött formájú információkra irányuló kérést megelőzően
  az ESRB alapos konzultációt folytat az érintett európai felügyeleti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a kérés indokolt és arányos legyen.
  Amennyiben az illetékes európai felügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem nem indokolt és arányos, haladéktalanul visszaküldi a kérelmet az ESRB-nek, és további indokolást kér. Azt követően, hogy az ESRB az érintett európai felügyeleti hatóság számára elkészítette a további indokolást, a kért információkat a kérelem címzettje megküldi az ESRB-nek, feltéve hogy a címzett jogszerűen hozzáférhet az érintett adatokhoz.

16. cikk

Figyelmeztetések és ajánlások

1.   A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő célkitűzés elérését veszélyeztető jelentős kockázatok felmerülésekor az ESRB figyelmeztetéseket, illetve indokolt esetben a korrekcióra irányuló ajánlásokat ad ki.

2.   Az ESRB által a 3. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával összhangban kiadott figyelmeztetés és ajánlás általános vagy egyedi jellegű, címzettje lehet a Közösség egésze, egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság.
  Amennyiben a figyelmeztetés vagy ajánlás címzettje egy vagy több felügyeleti hatóság, az érintett tagállamot erről értesítik.
  Az ajánlások pontos ütemezést is adnak a válaszlépések megtételére. A kapcsolódó
  uniós
  szabályozással kapcsolatban a Bizottság is lehet az ajánlások címezettje.

3.   A figyelmeztetéseket és ajánlásokat
  az Európai Parlamenthez,
  a Tanácshoz,
  a Bizottsághoz és a (2) bekezdésnek megfelelő címzettekhez
  is el kell juttatni,
  és amennyiben egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság a címzett
  , a figyelmeztetéseket és az ajánlásokat el kell juttatni az európai felügyeleti hatóságokhoz is.

4.   
  Az európai gazdaságban rejlő kockázatokkal kapcsolatos tudatosság fokozása és e kockázatok kiemelt kezelése érdekében az ESRB az ESFS-szel szorosan együttműködve színkódrendszert dolgoz ki a különböző kockázati szinteknek megfelelő helyzetek számára.

Az ESRB e besorolások kritériumainak kidolgozása után figyelmeztetéseiben és ajánlásaiban – ha szükséges – eseti jelleggel jelzi, hogy az adott kockázat mely kategóriába tartozik.

16a. cikk

Fellépés vészhelyzetekben

Olyan kedvezőtlen fejlemények esetében, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzpiacok rendes működését és integritását vagy az Európai Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását, az ESRB figyelmeztetést adhat ki.

A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az ESRB, egy hatóság, az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére – egy hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását. A Bizottság megfelelő időközönként, de legalább havonta egyszer felülvizsgálja ezt a határozatot, és amint lehet, bejelenti a vészhelyzet megszűnését.

Amennyiben a Bizottság vészhelyzet fennállását állapítja meg, arról megfelelő módon és késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

17. cikk

Az ESRB ajánlásainak nyomon követése

1.   Amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ajánlások címzettje egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság, a címzettek tájékoztatják az ESRB-t arról, hogy milyen válaszintézkedéseket hoztak az ajánlás nyomán, illetve magyarázatot adnak arra, hogy miért nem tettek intézkedést.
  Az Európai Parlamentet
  , a Tanácsot és indokolt esetben az európai felügyeleti hatóságokat is tájékoztatni kell.

2.   Amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy
  valamely ajánlásának egyik címzettje nem vagy nem megfelelően tartotta be az ajánlást,
  illetve a címzett
  mindezt nem indokolta meg
  , erről tájékoztatja
  az Európai Parlamentet
  , a Tanácsot,
  a Bizottságot
  és adott esetben az érintett európai felügyeleti hatóságokat.

2a.
     
  Amennyiben az ESRB a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően határozatot hozott, az Európai Parlament adott esetben a címzettet az illetékes bizottságával folytatandó eszmecserére hívhatja. Ez az ESRB jelenlétében folytatott eszmecsere kifejezetten akkor bír jelentőséggel, amikor egy nemzeti határozat egy vagy több tagállamra is hatást gyakorolhat (spill over effect).

18. cikk

Nyilvánosságra hozott figyelmeztetések és ajánlások

1.   Az ESRB igazgatótanácsa eseti alapon dönt arról, hogy egy-egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra kell-e hozni. A 10. cikk (2) bekezdésétől eltérően, egy figyelmeztetés vagy ajánlás nyilvánosságra hozatalához a szavazatok kétharmados minősített többségére van szükség.
  A 10. cikk (3) bekezdése ellenére az e bekezdés értelmében hozott határozatok esetében a határozatképességhez kétharmados részvétel szükséges.

2.   Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra hoz, a címzett(ek)et erről előre tájékoztatni kell.

2a.
     
  Az ESRB által kiadott figyelmeztetések és ajánlások címzettjei számára biztosítani kell a jogot, hogy véleményüket és érveiket, valamint az ESRB által kiadott figyelmeztetésekre és ajánlásokra adott választ nyilvánosságra hozzák.

3.   Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nem hoz nyilvánosságra, a címzettek és adott esetben a Tanács, valamint az európai felügyeleti hatóságok mindent megtesznek a figyelmeztetés vagy ajánlás bizalmas jellegének megőrzése érdekében. ▐

3a.
     
  Az igazgatótanács által az egy-egy figyelmeztetés vagy ajánlás kiadása előtt végzett elemzés alapjául szolgáló adatokat megfelelő, névtelen formában nyilvánosságra hozzák. Bizalmas figyelmezetések esetében az információkat csak bizonyos idő elteltével teszik hozzáférhetővé, erről az ESRB eljárási szabályzata rendelkezik.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Elszámoltathatóság és
  jelentéstételi kötelezettségek

1.   Az ESRB
  elnökét
  évente legalább egyszer,
  de kiterjedt pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban meghívják az Európai Parlamentben az ESRB az Európai Parlament és a Tanács számára készített éves jelentésének közzétételekor megrendezett éves meghallgatásra. E meghallgatásokra más kontextusban kerül sor, mint az Európai Parlament és az Európai Központi Bank elnöke közötti monetáris párbeszédre
  .

1a.
     
  Az e cikkben említett jelentés tartalmazza azokat az információkat, amelyekről a 18. cikkel összhangban az ESRB igazgatótanácsa úgy határoz, hogy nyilvánosságra kell hozni. E jelentéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

2.   A Tanács vagy a Bizottság kérésére az ESRB egyes kérdéseket külön megvizsgál.

2a.
     
  Az Európai Parlament felkérheti az ESRB elnökét és az irányítóbizottság más tagjait, hogy vegyenek részt az Európai Parlament illetékes bizottságai meghallgatásain.

20. cikk

Felülvizsgálati záradék

...-ra/re

   (15) a Bizottság által készített jelentés alapján, az EKB véleményének megismerése után
  az Európai Parlament és
  a Tanács megvizsgálja a rendeletet és megállapítja, hogy szükséges-e az ESRB céljainak és szervezetének felülvizsgálata.

A jelentés különösen azt értékeli, hogy:

| a) | helyénvaló-e az ESFS felépítésének egyszerűsítése és erősítése a makro- és a mikroszint, valamint az európai felügyeleti hatóságok közötti koherencia fokozása érdekében; |
| --- | --- |

a)

helyénvaló-e az ESFS felépítésének egyszerűsítése és erősítése a makro- és a mikroszint, valamint az európai felügyeleti hatóságok közötti koherencia fokozása érdekében;

| b) | indokolt-e az európai felügyeleti hatóságok szabályozási hatáskörének növelése; |
| --- | --- |

b)

indokolt-e az európai felügyeleti hatóságok szabályozási hatáskörének növelése;

| c) | az ESFS fejlődése összhangban áll-e az e területen tapasztalható globális fejlődéssel; |
| --- | --- |

c)

az ESFS fejlődése összhangban áll-e az e területen tapasztalható globális fejlődéssel;

| d) | elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással; |
| --- | --- |

d)

elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással;

| e) | a közzétételi követelmények vonatkozásában megfelelő-e az elszámoltathatóság és átláthatóság? |
| --- | --- |

e)

a közzétételi követelmények vonatkozásában megfelelő-e az elszámoltathatóság és átláthatóság?

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0168/2010).

1

(2)  Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget
  félkövér dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

2

félkövér dőlt

(3)  HL C 270., 2009.11.11., 1. o.

3

(4)  2010. január 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

4

(5)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

5

álláspontja

(6)  

  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

6

HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(7)  

  HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

7

HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

(8)  

  HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

8

HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

(9)  

  HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

9

HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

(10)  

  HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

10

HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

(11)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

11

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

(12)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

12

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

(13)  
  Ee rendelet hatálybalépése után három évvel.

13

Ee rendelet hatálybalépése után három évvel.

(14)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

14

(15)  
  E rendelet hatálybalépése után három évvel.

15

E rendelet hatálybalépése után három évvel.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/337 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/337

---

2010. július 7., szerdaAz Európai Felügyeleti Hatóság ***I

P7_TA(2010)0272

Az Európai Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatl (COM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2011/C 351 E/38

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság alábbi javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Európai Bankfelügyelet)
  létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (4),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (5),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (6),

mivel:

| (1) | A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  a pénzügyi globalizációval, illetve
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  a pénzügyi globalizációval, illetve
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is.

| (1a) | Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felhívott a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítésére, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének végrehajtása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában (7),az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában (8),a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitika (2005–2010) című fehér könyvről szóló 2007. július 11-i állásfoglalásában (9),a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (10),a „Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. október 9-i állásfoglalásában (11),a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Szolvencia II) irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában (12),valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában (13)). |
| --- | --- |

(1a)

Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felhívott a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítésére, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének végrehajtása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában (7),az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában (8),a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitika (2005–2010) című fehér könyvről szóló 2007. július 11-i állásfoglalásában (9),a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában (10),a „Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2008. október 9-i állásfoglalásában (11),a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Szolvencia II) irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában (12),valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában (13)).

| (2) | A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport
  az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a bankszektor, egy az értékpapírszektor, egy pedig a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik. |
| --- | --- |

(2)

A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport
  az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a bankszektor, egy az értékpapírszektor, egy pedig a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik.

| (3) | ▐ A 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében
  a Bizottság
  a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig további részleteket közölt az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás azonban nem szerepelt benne
  . |
| --- | --- |

(3)

▐ A 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében
  a Bizottság
  a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig további részleteket közölt az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás azonban nem szerepelt benne
  .

| (4) | Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felügyeletének szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felügyeletének szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére.

| (4a) | A G20 pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat hibáinak közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni. E rendezési mechanizmusok megfelelő meghatározása esetén a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a bukáshoz túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”. |
| --- | --- |

(4a)

A G20 pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat hibáinak közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni. E rendezési mechanizmusok megfelelő meghatározása esetén a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a bukáshoz túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”.

| (4b) | Az „Európa 2020” című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”. |
| --- | --- |

(4b)

Az „Európa 2020” című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”.

| (4c) | Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kijelentette, hogy „különösen az olyan területeken van szükség előrelépésre, mint válságkezelési eszközöket finanszírozó rendszerszintű intézmények”. |
| --- | --- |

(4c)

Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kijelentette, hogy „különösen az olyan területeken van szükség előrelépésre, mint válságkezelési eszközöket finanszírozó rendszerszintű intézmények”.

| (4d) | Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak a terhek tisztességes elosztása és a rendszerkockázatok figyelembe vételére való ösztönzés érdekében adókat kell kivetniük a pénzügyi intézményekre. Az adókat egy hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.” |
| --- | --- |

(4d)

Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak a terhek tisztességes elosztása és a rendszerkockázatok figyelembe vételére való ösztönzés érdekében adókat kell kivetniük a pénzügyi intézményekre. Az adókat egy hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.”

| (5) | A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására
  és a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti. |
| --- | --- |

(5)

A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására
  és a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti.

| (6) | Az Unió
  európai felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez bonyolult megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az új európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer
  (ESFS)
  megszüntetné ezeket a hiányosságokat és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió
  európai felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez bonyolult megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az új európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer
  (ESFS)
  megszüntetné ezeket a hiányosságokat és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi.

| (7) | Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  Az Európai Felügyeleti Hatóságnak (a Hatóság) vezető szerepet kell kapnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézményeket felügyelő felügyeletek kollégiumában és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi intézményekre, amelyek rendszerveszélyt jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, és a nemzeti hatóságok nem tudják gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá a pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását
  az Unióban
  .
  A Hatóságon kívül indokolt
  létrehozni
  egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) és egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Értékpapír-piaci Felügyelet), illetve egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Közös Bizottság)
  .
  Az ESRB az EFSF részét képezi. |
| --- | --- |

(7)

Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  Az Európai Felügyeleti Hatóságnak (a Hatóság) vezető szerepet kell kapnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézményeket felügyelő felügyeletek kollégiumában és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi intézményekre, amelyek rendszerveszélyt jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, és a nemzeti hatóságok nem tudják gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá a pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását
  az Unióban
  .
  A Hatóságon kívül indokolt
  létrehozni
  egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) és egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Értékpapír-piaci Felügyelet), illetve egy Európai Felügyeleti
  Hatóságot
  (Közös Bizottság)
  .
  Az ESRB az EFSF részét képezi.

| (8) | Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.

| (9) | A ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek,
  valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a
  pénzügyi rendszer
  stabilitását, a piacok és
  pénzügyi
  termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét
  .
  A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi intézményeket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is.
  Feladatai közé kell tartoznia továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdításának és az uniós intézményeknek szóló tanácsadásnak a banki és a fizetési rendszerekre és az elektronikus pénzre vonatkozó szabályozás és felügyelet, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási, könyvvizsgálati és pénzügyi beszámolási kérdések területén. A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is. |
| --- | --- |

(9)

A ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek,
  valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a
  pénzügyi rendszer
  stabilitását, a piacok és
  pénzügyi
  termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét
  .
  A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi intézményeket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is.
  Feladatai közé kell tartoznia továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdításának és az uniós intézményeknek szóló tanácsadásnak a banki és a fizetési rendszerekre és az elektronikus pénzre vonatkozó szabályozás és felügyelet, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási, könyvvizsgálati és pénzügyi beszámolási kérdések területén. A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is.

| (9a) | A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját. |
| --- | --- |

(9a)

A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját.

| (9b) | E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is” (bázeli Bankfelügyeleti Bizottság). |
| --- | --- |

(9b)

E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is” (bázeli Bankfelügyeleti Bizottság).

| (9c) | A nemzetközi hatóságok (az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Testület és a Nemzetközi Fizetések Bankja) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi fajtája bizonyos fokig fontos lehet a rendszer szempontjából.” |
| --- | --- |

(9c)

A nemzetközi hatóságok (az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Testület és a Nemzetközi Fizetések Bankja) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi fajtája bizonyos fokig fontos lehet a rendszer szempontjából.”

| (9d) | A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az Unió vagy bármelyik tagállama költségvetésére. |
| --- | --- |

(9d)

A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az Unió vagy bármelyik tagállama költségvetésére.

| (10) | Az Európai
  Unió Bírósága
  a C-217/04 sz. ügyben (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) 2006. május 2-án hozott ítéletében
  megállapította
  , hogy:
  „az EK-Szerződés 95. cikkének (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek.”
  A Hatóság céljai és feladatai – az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai
  Unió Bírósága
  a C-217/04 sz. ügyben (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) 2006. május 2-án hozott ítéletében
  megállapította
  , hogy:
  „az EK-Szerződés 95. cikkének (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek.”
  A Hatóság céljai és feladatai – az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni.

| (11) | A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) és a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19). |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok illetékes hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17), a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) és a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19).

| (12) | A rendelet által érintett területet szabályozó hatályos
  uniós
  jogszabály még a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20),
  a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21), az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22)

  , a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23)

  vonatkozó részei
  és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24),
  továbbá belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (25). |
| --- | --- |

(12)

A rendelet által érintett területet szabályozó hatályos
  uniós
  jogszabály még a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20),
  a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21), az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22)

  , a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23)

  vonatkozó részei
  és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24),
  továbbá belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (25).

| (13) | Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a közösségi betétesek egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a betétbiztosítás egységes megközelítését
  az Unióban
  . Mivel a betétbiztosítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a betétbiztosítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa.
  Az Európai Betétgarancia-alap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a közösségi betétesek egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a betétbiztosítás egységes megközelítését
  az Unióban
  . Mivel a betétbiztosítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a betétbiztosítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa.
  Az Európai Betétgarancia-alap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni.

| (14) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozási
  standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is – Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelme
  az Unióban
  . A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozási
  standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat a Bizottságnak az EUMSz. 290. cikkével összhangban jóvá kell hagynia, hogy ez által kötelező joghatással ruházza fel őket. |
| --- | --- |

(14)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozási
  standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is – Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a betétesek, befektetők és fogyasztók megfelelő védelme
  az Unióban
  . A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozási
  standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat a Bizottságnak az EUMSz. 290. cikkével összhangban jóvá kell hagynia, hogy ez által kötelező joghatással ruházza fel őket.

| (15) | A szabályozási technikai standardok tervezetét csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal és ismeri azok napi tevékenységét. Elfogadásukra módosított formában is sor kerülhet, például akkor, ha nem összeegyeztethetők a közösségi joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó közösségi joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára. |
| --- | --- |

(15)

A szabályozási technikai standardok tervezetét csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal és ismeri azok napi tevékenységét. Elfogadásukra módosított formában is sor kerülhet, például akkor, ha nem összeegyeztethetők a közösségi joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó közösségi joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára.

| (15a) | A Bizottságot a jogilag kötelező uniós aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján. A szabályozási és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével. |
| --- | --- |

(15a)

A Bizottságot a jogilag kötelező uniós aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján. A szabályozási és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével.

| (16) | A
  szabályozási
  standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóságnak a piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  . |
| --- | --- |

(16)

A
  szabályozási
  standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóságnak a piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  .

| (17) | Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol
  az uniós
  jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol
  az uniós
  jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő.

| (18) | Az uniós
  jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre
  az uniós
  jogot, majd erről ajánlást bocsásson ki.
  Ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós
  jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre
  az uniós
  jogot, majd erről ajánlást bocsásson ki.
  Ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket.

| (19) | Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető. |
| --- | --- |

(19)

Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető.

| (20) | Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat,
  és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában. |
| --- | --- |

(20)

Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat,
  és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában.

| (21) | A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az Európai Unió
  pénzügyi
  rendszere
  stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva a vészhelyzet fennállásának megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy a Tanács, az ESRB, az Európai Parlament vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatja meg. Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság (ESA) úgy véli, hogy vészhelyzet alakulhat ki, kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| --- | --- |

(21)

A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az Európai Unió
  pénzügyi
  rendszere
  stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva a vészhelyzet fennállásának megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy a Tanács, az ESRB, az Európai Parlament vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatja meg. Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság (ESA) úgy véli, hogy vészhelyzet alakulhat ki, kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

| (22) | A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli illetékes hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során az illetékes hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, a Hatóság az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében az érintett illetékes hatóságok számára előírhatja konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást. Olyan esetekben, amikor a vonatkozó uniós jogszabály mérlegelési jogkört biztosít a tagállamok illetékes hatóságai számára, e jogkör gyakorlása az uniós jog értelmében nem száll át az ESA-ra. Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el a közösségi jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(22)

A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli illetékes hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során az illetékes hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, a Hatóság az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében az érintett illetékes hatóságok számára előírhatja konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást. Olyan esetekben, amikor a vonatkozó uniós jogszabály mérlegelési jogkört biztosít a tagállamok illetékes hatóságai számára, e jogkör gyakorlása az uniós jog értelmében nem száll át az ESA-ra. Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el a közösségi jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók.

| (22a) | A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére. |
| --- | --- |

(22a)

A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére.

| (22b) | Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(22b)

Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat).

| (22c) | A Turner-féle felülvizsgálat megállapította, hogy „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”. A „nemzeti” megoldás azt vonja magával, hogy megadjuk a fogadó országnak a jogot, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy csak a leányvállalatokon, ne pedig a kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust. Az „európai” megoldás a Hatóság megerősítését jelenti a felügyeleti hatóságok kollégiumában és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét. |
| --- | --- |

(22c)

A Turner-féle felülvizsgálat megállapította, hogy „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”. A „nemzeti” megoldás azt vonja magával, hogy megadjuk a fogadó országnak a jogot, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy csak a leányvállalatokon, ne pedig a kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust. Az „európai” megoldás a Hatóság megerősítését jelenti a felügyeleti hatóságok kollégiumában és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét.

| (23) | A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja: „a különböző felügyeleti gyakorlatokból eredő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”. |
| --- | --- |

(23)

A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja: „a különböző felügyeleti gyakorlatokból eredő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”.

| (23a) | A Hatóság és a Nemzeti Felügyeletek fokozzák a rendszerkockázati kritériumnak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot. |
| --- | --- |

(23a)

A Hatóság és a Nemzeti Felügyeletek fokozzák a rendszerkockázati kritériumnak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot.

| (23b) | A rendszerkockázatot a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Biztosításfelügyeleti Egyesület és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához. |
| --- | --- |

(23b)

A rendszerkockázatot a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Biztosításfelügyeleti Egyesület és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához.

| (23c) | Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét
  stabilizálásuk
  és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása). |
| --- | --- |

(23c)

Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét
  stabilizálásuk
  és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása).

| (23d) | A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az uniós betétesek érdekeinek védelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság adófizetőkre háruló költségeinek csökkentése érdekében Európai Betétgarancia-alapot kell létrehozni. Láthatóan egy uniós szintű alap szolgálja leghatékonyabban a betétesek érdekeinek védelmét, és biztosítja a legjobb védelmet a versenytorzulásokkal szemben. Nyilvánvaló azonban, hogy az EU megközelítései összetettebbek, és hogy egyes tagállamok már megkezdték az ilyen rendszerek kialakítását vagy használatát. Ezért a Hatóságnak legalább a nemzeti rendszerek legfontosabb jellemzőinek harmonizációját biztosítania kell. Emellett biztosíthatja azt is, hogy a pénzügyi intézményeknek csak az egyik rendszerbe kelljen befizetéseket teljesíteniük. |
| --- | --- |

(23d)

A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az uniós betétesek érdekeinek védelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság adófizetőkre háruló költségeinek csökkentése érdekében Európai Betétgarancia-alapot kell létrehozni. Láthatóan egy uniós szintű alap szolgálja leghatékonyabban a betétesek érdekeinek védelmét, és biztosítja a legjobb védelmet a versenytorzulásokkal szemben. Nyilvánvaló azonban, hogy az EU megközelítései összetettebbek, és hogy egyes tagállamok már megkezdték az ilyen rendszerek kialakítását vagy használatát. Ezért a Hatóságnak legalább a nemzeti rendszerek legfontosabb jellemzőinek harmonizációját biztosítania kell. Emellett biztosíthatja azt is, hogy a pénzügyi intézményeknek csak az egyik rendszerbe kelljen befizetéseket teljesíteniük.

| (23e) | Az Európai Bankstabilitási Alap finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények megfelelő felszámolását vagy megmentését, amennyiben azok a belső uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az Alapot a pénzügyi szektor által biztosított megfelelő hozzájárulásokból kell finanszírozni. Az Alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik. |
| --- | --- |

(23e)

Az Európai Bankstabilitási Alap finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények megfelelő felszámolását vagy megmentését, amennyiben azok a belső uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az Alapot a pénzügyi szektor által biztosított megfelelő hozzájárulásokból kell finanszírozni. Az Alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik.

| (24) | A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  .
  E
  rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt elősegítenie
  és nyomon követnie
  a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok azonosítása és terjesztése. |
| --- | --- |

(24)

A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  .
  E
  rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt elősegítenie
  és nyomon követnie
  a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok azonosítása és terjesztése.

| (25) | A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Európai Unióban
  . |
| --- | --- |

(25)

A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Európai Unióban
  .

| (26) | A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá az illetékes felügyeletek függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a bevált gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(26)

A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá az illetékes felügyeletek függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a bevált gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni.

| (27) | A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk illetékes hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására. |
| --- | --- |

(27)

A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk illetékes hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására.

| (28) | A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot és az
  ESRB-t
  . A Hatóságnak
  európai uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  Feladatainak megfelelő ellátása érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzéseket kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges piaci fejlemények hatásáról. |
| --- | --- |

(28)

A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot és az
  ESRB-t
  . A Hatóságnak
  európai uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  Feladatainak megfelelő ellátása érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzéseket kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges piaci fejlemények hatásáról.

| (29) | A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  . |
| --- | --- |

(29)

A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  .

| (30) | A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a ▐ 2006/48/EK irányelv szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről. |
| --- | --- |

(30)

A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a ▐ 2006/48/EK irányelv szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről.

| (31) | Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ

  bekérésére. A pénzügyi intézmények beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb áll a pénzügyi piacokhoz és intézményekhez, és
  célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha az illetékes nemzeti hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként
  közvetlenül a pénzügyi
  intézményeknek ▐ nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása. |
| --- | --- |

(31)

Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ

  bekérésére. A pénzügyi intézmények beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb áll a pénzügyi piacokhoz és intézményekhez, és
  célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha az illetékes nemzeti hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként
  közvetlenül a pénzügyi
  intézményeknek ▐ nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása.

| (31a) | Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (26) vagy az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet (27). |
| --- | --- |

(31a)

Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (26) vagy az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet (27).

| (32) | Az
  ESRB
  működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az
  ESRB
  közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az ESRB-nek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az
  ESRB
  által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak
  adott esetben
  gondoskodnia kell a nyomon követésről. |
| --- | --- |

(32)

Az
  ESRB
  működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az
  ESRB
  közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az ESRB-nek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az
  ESRB
  által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak
  adott esetben
  gondoskodnia kell a nyomon követésről.

| (33) | A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, iránymutatások vagy ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell végeznie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy banki érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az uniós
  hitelintézeteket és a befektetési intézményeket (
  a pénzügyi intézmények és vállalkozások eltérő modelljeinek és méretének képviseletében,
  beleértve adott esetben az intézményi befeketőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői),
  a kkv-kat, a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket,
  valamint a banki szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat. A banki érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé. |
| --- | --- |

(33)

A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, iránymutatások vagy ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell végeznie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy banki érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az uniós
  hitelintézeteket és a befektetési intézményeket (
  a pénzügyi intézmények és vállalkozások eltérő modelljeinek és méretének képviseletében,
  beleértve adott esetben az intézményi befeketőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői),
  a kkv-kat, a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket,
  valamint a banki szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat. A banki érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé.

| (33a) | Az ágazat jól fizetett és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel ellentétben a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. Ezt a hátrányt a banki érdekképviseleti csoportban a képviselők megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni. |
| --- | --- |

(33a)

Az ágazat jól fizetett és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel ellentétben a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. Ezt a hátrányt a banki érdekképviseleti csoportban a képviselők megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni.

| (34) | A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt válságkezelést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények stabilizálására és megmentésére.
  Fellépéseiket a Gazdasági és Monetáris Unió keretével és elveivel kell szorosan összehangolniuk.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi intézmény stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeni felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe. |
| --- | --- |

(34)

A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt válságkezelést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények stabilizálására és megmentésére.
  Fellépéseiket a Gazdasági és Monetáris Unió keretével és elveivel kell szorosan összehangolniuk.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi intézmény stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeni felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe.

| (34a) | Egy ilyen mechanizmust létrehozó rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten ad világos és ésszerű iránymutatást arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a biztonsági záradékot. A biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(34a)

Egy ilyen mechanizmust létrehozó rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten ad világos és ésszerű iránymutatást arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a biztonsági záradékot. A biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni.

| (34b) | A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a biztosítékot, az Európai Parlamentet a Hatósággal, a Tanáccsal és a Bizottsággal együtt kell erről értesítenie. Emellett a tagállamnak meg kell indokolnia a jogi biztosíték igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(34b)

A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a biztosítékot, az Európai Parlamentet a Hatósággal, a Tanáccsal és a Bizottsággal együtt kell erről értesítenie. Emellett a tagállamnak meg kell indokolnia a jogi biztosíték igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket.

| (35) | A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes körűen tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(35)

A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes körűen tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik.

| (36) | A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns illetékes hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az
  ESRB
  , az Európai Központi Bank
  , az Európai Felügyeleti Hatóság (Biztosítás- és Nyugdíjfelügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozási
  standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű, hogy a felügyelőtanács
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia. |
| --- | --- |

(36)

A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns illetékes hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az
  ESRB
  , az Európai Központi Bank
  , az Európai Felügyeleti Hatóság (Biztosítás- és Nyugdíjfelügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozási
  standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű, hogy a felügyelőtanács
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia.

| (36a) | Alapesetben a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy–egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag–egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják. |
| --- | --- |

(36a)

Alapesetben a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy–egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag–egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják.

| (37) | A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására. |
| --- | --- |

(37)

A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására.

| (38) | A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  , és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal. |
| --- | --- |

(38)

A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  , és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal.

| (39) | Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy
  a
  vegyes
  bizottság koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  és az Európai Felügyeleti Hatóság
  (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A Vegyes Bizottság elnöke egyben az ESRB alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között. |
| --- | --- |

(39)

Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy
  a
  vegyes
  bizottság koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  és az Európai Felügyeleti Hatóság
  (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A Vegyes Bizottság elnöke egyben az ESRB alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között.

| (40) | Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni. |
| --- | --- |

(40)

Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni.

| (41) | A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek.
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja (28) értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. Az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetésnek a mentesítési eljárás hatálya alá kell esnie. |
| --- | --- |

(41)

A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek.
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja (28) értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. Az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetésnek a mentesítési eljárás hatálya alá kell esnie.

| (42) | A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (30). |
| --- | --- |

(42)

A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (30).

| (43) | A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (31) legyenek irányadók. |
| --- | --- |

(43)

A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (31) legyenek irányadók.

| (44) | Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  . |
| --- | --- |

(44)

Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  .

| (45) | A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására. |
| --- | --- |

(45)

A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására.

| (46) | A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (34). |
| --- | --- |

(46)

A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (34).

| (47) | Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(47)

Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban.

| (48) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a betétesek és a befektetők védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Európai Unió
  intézkedéseket hozhat
  az Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(48)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a betétesek és a befektetők védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Európai Unió
  intézkedéseket hozhat
  az Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (49) | A Hatóság átveszi az európai bankfelügyelők bizottságának minden jelenlegi feladatát és hatáskörét. Ezért hatályon kívül kell helyezni az európai bankfelügyelők bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i 2009/78/EK bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 716/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (35). |
| --- | --- |

(49)

A Hatóság átveszi az európai bankfelügyelők bizottságának minden jelenlegi feladatát és hatáskörét. Ezért hatályon kívül kell helyezni az európai bankfelügyelők bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i 2009/78/EK bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 716/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (35).

| (50) | A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és az európai bankfelügyelők bizottságáról való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni, |
| --- | --- |

(50)

A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és az európai bankfelügyelők bizottságáról való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

LÉTREHOZÁS ÉS JOGÁLLÁS

1. cikk

Létrehozás és hatókör

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Európai Bankfelügyeleti Hatóság)
  (a továbbiakban: a Hatóság).

(2)   A Hatóság
  a rendelettel ráruházott hatáskörökkel összhangban
  a 2006/48/EK irányelv, a 2006/49/EK irányelv, a 2002/87/EK irányelv,
  az 1781/2006/EK rendelet, a 94/19/EK irányelv, továbbá – amennyiben e jogi aktusok alkalmazandók a hitelintézetekre, a pénzügyi intézményekre és az őket felügyelő illetékes hatóságokra –
  a 2005/60/EK irányelv, a 2002/65/EK irányelv,
  a 2007/64/EK irányelv
  és a
  2009/110/EK irányelv vonatkozó részeinek hatályán belül,
  valamint az ezeken alapuló összes irányelv, rendelet és határozat, és a Hatóságra feladatokat ruházó bármely további
  uniós jogalkotási aktus hatályán
  belül jár el.

(2a)
     
  A Hatóság intézkedéseket hoz továbbá a hitelintézetek, pénzügyi konglomerátumok, befektetési vállalkozások, a pénzforgalmi és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységi területén, ideértve a vállalatirányítási, könyvvizsgálati és pénzügyi beszámolási kérdéseket is, amennyiben a Hatóság ezen intézkedései a (2) bekezdésben említett jogszabályok hatékony és következetes alkalmazásának biztosításához szükségesek.

(3)   E rendelet rendelkezései nem sértik a Bizottság jogköreit, különösen
  az EUMSz. 258. cikke
  szerinti, az
  uniós
  jog betartásának biztosítására vonatkozó jogkört.

(4)   A Hatóság célja, hogy
  a pénzügyi rendszer rövid, közép- és hosszú távú stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulás révén védje a közérdeket az Unió gazdasága, az uniós polgárok és vállalkozások érdekében. A Hatóság hozzájárul a következőkhöz:

| i. | a belső piac működőképességének fokozásához, különösen a szabályozás és felügyelet
  ésszerű
  , hatékony és egyenletes szintje révén,
  ▐ |
| --- | --- |

i.

a belső piac működőképességének fokozásához, különösen a szabályozás és felügyelet
  ésszerű
  , hatékony és egyenletes szintje révén,

▐

| iii. | a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának
  , eredményességének és szabályos működésének biztosításához,
  ▐ |
| --- | --- |

iii.

a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának
  , eredményességének és szabályos működésének biztosításához,

▐

| v. | a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítéséhez, |
| --- | --- |

v.

a nemzetközi felügyeleti koordináció megerősítéséhez,

| va. | a szabályozási arbitrázs megelőzéséhez és az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, |
| --- | --- |

va.

a szabályozási arbitrázs megelőzéséhez és az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez,

| vb. | a hitelfelvétel és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosításához, és |
| --- | --- |

vb.

a hitelfelvétel és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosításához, és

| vc. | a fogyasztóvédelem javításához. |
| --- | --- |

vc.

a fogyasztóvédelem javításához.

E
  célok érdekében
  a Hatóság a felügyeleti konvergencia elősegítésével és az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nyújtott véleményekkel hozzájárul a
  (2) bekezdésében
  említett
  uniós jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásához,
  valamint közgazdasági piacelemzéseket készít, hozzájárulva a Hatóság céljainak eléréséhez
  .

Az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása során a Hatóság kiemelt figyelmet szentel azon pénzügyi intézmények jelentette mindenfajta rendszerszintű kockázatnak, amelyek összeomlása akadályozhatja a pénzügyi rendszer vagy a reálgazdaság működését.

A Hatóság feladatai elvégzése során függetlenül és objektíven, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el.

1a. cikk

A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere

(1)
     
  A Hatóság részét képezi a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (a továbbiakban: ESFS). Az ESFS fő célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi szektorra alkalmazandó szabályokat a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében megfelelően végrehajtsák, valamint hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer egészébe vetett bizalmat és a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak megfelelő védelmét.

(2)
     
  Az ESFS a következőket foglalja magában:

| a) | az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) – a(z) .../2010/EU [ESRB] rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

a)

az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) – a(z) .../2010/EU [ESRB] rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából;

| b) | a Hatóság; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság;

| c) | a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA]; |
| --- | --- |

c)

a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA];

| d) | a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) [EIOPA]; |
| --- | --- |

d)

a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet) [EIOPA];

| e) | az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) – a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

e)

az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) – a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából;

| f) | a(z) .../2010/EU [ESMA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett tagállami hatóságok; |
| --- | --- |

f)

a(z) .../2010/EU [ESMA], a(z) .../2010/EU [EIOPA] és e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett tagállami hatóságok;

| g) | a Bizottság – a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

g)

a Bizottság – a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából;

(3)
     
  A Hatóság a vegyes bizottságon keresztül rendszeresen és szorosan együttműködik az ESRB-vel, valamint az EIOPA-val és az ESMA-val, biztosítva a munka ágazatok közötti összhangját, valamint közös álláspontok kialakítását a pénzügyi konglomerátumok felügyelete és egyéb ágazatközi kérdések terén.

(4)
     
  Az ESFS tagjai az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésében megfogalmazott lojális együttműködés elvének megfelelően bizalmon és kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítanak ki, különösen a megfelelő és megbízható információk megosztásának biztosítása terén.

(5)
     
  Az ESFS részét képező felügyelő hatóságok kötelessége, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusoknak megfelelően ellássák az Unióban működő pénzügyi intézmények felügyeletét.

1b. cikk

Az Európai Parlamenttel szembeni elszámoltathatóság

Az 1a. cikk (2) bekezdésében említett hatóságok elszámolási kötelezettséggel tartoznak az Európai Parlament felé.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „pénzügyi intézmények”: a 2006/48/EK irányelv
  4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
  „hitelintézetek”, a 2006/49/EK irányelv
  3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  „befektetési vállalkozások” és a 2002/87/EK irányelv
  2. cikkének (14) bekezdésében meghatározott
  „pénzügyi konglomerátumok”,
  azzal a kivétellel, hogy a 2005/60/EK irányelv tekintetében a „pénzügyi intézmények” az irányelv 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott hitelintézeteket és pénzügyi intézményeket jelentik
  ;

2.   „illetékes hatóság”:

| i. | a 2006/48/EK, a 2006/49/EK
  és a 2007/64/EK
  irányelv meghatározása szerinti
  és a 2009/110/EK irányelvben említett
  illetékes hatóságok. |
| --- | --- |

i.

a 2006/48/EK, a 2006/49/EK
  és a 2007/64/EK
  irányelv meghatározása szerinti
  és a 2009/110/EK irányelvben említett
  illetékes hatóságok.

| ii. | A 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek; |
| --- | --- |

ii.

A 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek;

| iii. | betétbiztosítási rendszerek
  tekintetében
  a 94/19/EK irányelvnek megfelelően a betétbiztosítási rendszereket működtető szervek,
  vagy amennyiben a betétbiztosítási rendszert magáncég működteti, a 94/19/EK irányelvnek megfelelően az ezen rendszereket felügyelő állami hatóság. |
| --- | --- |

iii.

betétbiztosítási rendszerek
  tekintetében
  a 94/19/EK irányelvnek megfelelően a betétbiztosítási rendszereket működtető szervek,
  vagy amennyiben a betétbiztosítási rendszert magáncég működteti, a 94/19/EK irányelvnek megfelelően az ezen rendszereket felügyelő állami hatóság.

3. cikk

Jogállás

(1)   A Hatóság jogi személyiséggel rendelkező
  uniós
  szerv.

(2)   A Hatóságot valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

(3)   A Hatóságot elnöke képviseli.

4. cikk

Összetétel

A Hatóságot a következők alkotják:

| (1) | a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(1)

a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (2) | az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(2)

az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (3) | az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(3)

az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (4) | az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(4)

az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (5) | a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja. |
| --- | --- |

(5)

a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja.

5. cikk

Székhely

A Hatóság székhelye Frankfurtban van.

A Hatóság képviseletekkel rendelkezhet az Európai Unió legfontosabb pénzügyi központjaiban.

II.   FEJEZET

A HATÓSÁG FELADATAI ÉS HATÁSKÖRE

6. cikk

A Hatóság feladatai és hatásköre

(1)   A Hatóság a következő feladatokat látja el:

| a) | hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások,
  valamint szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén; |
| --- | --- |

a)

hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási és felügyeleti standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások,
  valamint szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén;

| b) | hozzájárul az
  uniós jogalkotási aktusok
  következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása, az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzügyi intézmények hatékony és következetes felügyeletének biztosítása,
  a felügyeleti kollégiumok koherens működésének
  biztosítása
  és
  többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul az
  uniós jogalkotási aktusok
  következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása, az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzügyi intézmények hatékony és következetes felügyeletének biztosítása,
  a felügyeleti kollégiumok koherens működésének
  biztosítása
  és
  többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén;

| c) | ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását; |
| --- | --- |

c)

ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását;

| d) | szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

d)

szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését;

| e) | a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja
  az illetékes hatóságokról
  szóló
  szakértői elemzések elkészítését és
  többek között
  tanácsadást folytat; |
| --- | --- |

e)

a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja
  az illetékes hatóságokról
  szóló
  szakértői elemzések elkészítését és
  többek között
  tanácsadást folytat;

| f) | a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket; |
| --- | --- |

f)

a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket;

| fa) | a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról; |
| --- | --- |

fa)

a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról;

| fb) | elősegíti a betétesek és a befektetők védelmét; |
| --- | --- |

fb)

elősegíti a betétesek és a befektetők védelmét;

| fc) | hozzájárul azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezeléséhez, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerszerű kockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett bankrendezési osztály révén irányít és végrehajt valamennyi megelőző beavatkozást, határozatot vagy fizetésképtelenségi eljárást; |
| --- | --- |

fc)

hozzájárul azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezeléséhez, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerszerű kockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett bankrendezési osztály révén irányít és végrehajt valamennyi megelőző beavatkozást, határozatot vagy fizetésképtelenségi eljárást;

| g) | elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogalkotási aktusokban
  meghatározott feladatot. |
| --- | --- |

g)

elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogalkotási aktusokban
  meghatározott feladatot.

| ga) | elvégzi az illetékes hatóságok felügyelete alá nem tartozó pénzügyi intézmények felügyeletét; |
| --- | --- |

ga)

elvégzi az illetékes hatóságok felügyelete alá nem tartozó pénzügyi intézmények felügyeletét;

| gb) | honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzügyi intézmények vonatkozásában – hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak. |
| --- | --- |

gb)

honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzügyi intézmények vonatkozásában – hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak.

| gc) | szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot az európai bankfelügyelők bizottságától (CEBS); |
| --- | --- |

gc)

szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot az európai bankfelügyelők bizottságától (CEBS);

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok teljesítése érdekében a Hatóság az ebben a rendeletben meghatározott hatáskörökkel rendelkezik, különösen a következőkkel:

| a) | szabályozási
  technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

a)

szabályozási
  technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben;

| aa) | végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a 7e. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

aa)

végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a 7e. cikkben említett konkrét esetekben;

| b) | iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint;

| c) | ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;

| d) | az illetékes hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben;

| e) | a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben;

| (f) | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(f)

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően.

| fa) | összegyűjti a pénzügyi intézményekre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően |
| --- | --- |

fa)

összegyűjti a pénzügyi intézményekre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően

| fb) | közös módszertant dolgoz ki a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére; |
| --- | --- |

fb)

közös módszertant dolgoz ki a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére;

| fc) | adatbázist készít a nyilvántartott pénzügyi intézményekről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok azt előírják, központi szinten; |
| --- | --- |

fc)

adatbázist készít a nyilvántartott pénzügyi intézményekről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok azt előírják, központi szinten;

| fd) | olyan szabályozási technikai standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen a koordináció és az információgyűjtés, valamint felvázolja, hogy hogyan kell összekapcsolni a nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz. |
| --- | --- |

fd)

olyan szabályozási technikai standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen a koordináció és az információgyűjtés, valamint felvázolja, hogy hogyan kell összekapcsolni a nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz.

(3)   A Hatóság gyakorolja az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  rábízott kizárólagos felügyeleti hatásköröket
  az Unió
  egészére kiterjedő vállalkozások vagy a
  az Unió
  egészére kiterjedő gazdasági tevékenységek felett.

(4)
     A Hatóság
  a (3) bekezdésben említett kizárólagos felügyeleti hatáskörei gyakorlása érdekében
  a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint rendelkezik a megfelelő vizsgálati és végrehajtási hatáskörökkel, valamint a díjkivetés lehetőségével.
  A Hatóság feladatai ellátása során szorosan együttműködik az illetékes hatóságokkal, és azok szakértelmére, létesítményeire és jogosultságaira épít.

6a. cikk

A fogyasztóvédelemmel és a pénzügyi tevékenységekkel összefüggő feladatok

(1)
     
  A betétesek és a befektetők védelmének elősegítése érdekében a Hatóság vezető szerepet vállal abban, hogy támogassa a piacon az átláthatóságot, az egyszerűséget és a méltányosságot a fogyasztói pénzügyi termékek és szolgáltatások vonatkozásában az egységes piac egész területén, többek között a következők révén:

| i. | gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról, |
| --- | --- |

i.

gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról,

| ii. | áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

ii.

áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket,

| iii. | képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára, |
| --- | --- |

iii.

képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára,

| iv. | hozzájárul a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó közös szabályok kialakításához, és |
| --- | --- |

iv.

hozzájárul a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó közös szabályok kialakításához, és

| v. | értékelést készít különösen a hitelek háztartások és vállalkozások számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a hitelek költségeiről; |
| --- | --- |

v.

értékelést készít különösen a hitelek háztartások és vállalkozások számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a hitelek költségeiről;

(2)
     
  A Hatóság nyomon követi az új és a már fennálló pénzügyi tevékenységeket, és iránymutatásokat és ajánlásokat fogadhat el piacok biztonságának és megbízhatóságának, valamint a szabályozási gyakorlat konvergenciájának elősegítése érdekében

(3)
     
  A Hatóság figyelmeztetéseket adhat ki abban az esetben, ha valamely pénzügyi tevékenység súlyos kockázatot jelent az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célokra nézve.

(4)
     
  A Hatóság egy minden illetékes nemzeti felügyeleti hatóságot egybegyűjtő pénzügyi innovációs bizottságot hozhat létre a Hatóság szerves részeként, annak érdekében, hogy összehangolt megközelítést alakítsanak ki az új vagy innovatív pénzügyi tevékenységek szabályozási és felügyeleti kezelése tekintetében, és tanácsot adjanak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(5)
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott esetekben és feltételek mellett vagy amennyiben az sürgősségi helyzet miatt szükségessé válik a 10. cikknek megfelelően és az abban meghatározott feltételek szerint, a Hatóság átmenetileg betilthatja vagy korlátozhatja a pénzügyi tevékenységek bizonyos típusait, amelyek veszélyeztetik pénzügyi piacok rendes működését és épségét vagy az Unión belüli pénzügyi rendszer egy részének vagy egészének stabilitását.

A Hatóság az ezzel kapcsolatos határozatát rendszeresen, megfelelő időközönként felülvizsgálja.

A Hatóság felmérheti annak szükségességét, hogy betiltsa vagy korlátozza a pénzügyi tevékenységek bizonyos típusait, és amennyiben az szükségesnek bizonyul, a betiltás vagy korlátozás elfogadásának megkönnyítése céljából tájékoztatja a Bizottságot.

7. cikk

Szabályozási
  technikai standardok

(1)   
  Az EUMSz. 290. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács szabályozási technikai standardok elfogadására hatalmazhatja fel a Bizottságot a következetes harmonizáció biztosítása érdekében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  konkrétan meghatározott területeken.
  E szabályozási standardok technikai jellegűek, nem tartalmaznak stratégiai vagy szakpolitikai döntéseket, és tartalmukat az alapul szolgáló jogalkotási aktusok korlátozzák. A szabályozási technikai standardok tervezetét a Hatóság dolgozza ki és jóváhagyásra benyújtja a Bizottságnak. Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság szabályozási technikai standardot fogadhat el.

(2)   
  A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság nyilvános konzultációt folytat a szabályozási technikai standardokról és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat, kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó szabályozási technikai standardok alkalmazási köréhez vagy hatásához képest vagy az ügy különösen sürgős volta miatt. A Hatóság ezenkívül kikéri a 22. cikkben említett banki érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát.

(3)
     
  A Bizottság amint megkapja a Hatóságtól a szabályozási technikai standard tervezetét, haladéktalanul továbbítja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)
     
  A Bizottság a beérkezést követő három hónapon belül dönt arról, hogy elfogad-e szabályozási technikai standardot. A szabályozási technikai standardok elfogadása rendeletek vagy határozatok formájában történik. Ha a Bizottságnak nem áll szándékában elfogadni a standardot, akkor erről tájékoztatja és ennek indokairól tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

7a. cikk

A szabályozási standardok tervezetének elutasítása vagy módosítása

(1)
     
  Ha a Bizottság nem szándékozik jóváhagyni a szabályozási technikai standardok tervezetét, illetve csak részben vagy módosításokkal hagyja jóvá azokat, akkor a szabályozási technikai standardok tervezetét visszaküldi a Hatóságnak, és indokolással ellátott módosításokat javasol.

(2)
     
  A Hatóság 6 héten belül módosíthatja a szabályozási technikai standardok tervezetét a Bizottság által javasolt módosítások alapján, és azokat újból benyújthatja a Bizottságnak jóváhagyásra. A Hatóság határozatáról tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot.

(3)
     
  Ha a Hatóság nem ért egyet az eredeti javaslatának elutasítására vagy módosítására vonatkozó bizottsági javaslattal, az Európai Parlament vagy a Tanács egy hónapon belül meghívhatja a Parlament vagy a Tanács illetékes bizottsága eseti ülésére az illetékes biztost és a Hatóság elnökét eltérő véleményeik ismertetésére és kifejtésére.

7b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottságnak a 7. cikkben említett, szabályozási standardok elfogadására adott felhatalmazás az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra szól. A Bizottság a négyéves időszak vége előtt legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 7c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

(2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy szabályozási standardot, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A 35. cikk (2) bekezdésében említett jelentésében a Hatóság elnöke az Európai Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatja a jóváhagyott szabályozási standardokról, valamint azokról, amelyeket az illetékes hatóságok nem tartottak be.

7c. cikk

A szabályozási standardokkal szembeni kifogások

(1)
     
  Amennyiben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokban konkrétan meghatározott területeken, az alábbi rendelkezések alkalmazandók:

| a) | az Európai Parlament vagy a Tanács a Bizottság által elfogadott szabályozási standardról szóló értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további három hónappal meghosszabbítható; |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament vagy a Tanács a Bizottság által elfogadott szabályozási standardról szóló értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további három hónappal meghosszabbítható;

| b) | a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az említett időszak lejárta előtt kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az említett időszak lejárta előtt hatályba lép, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem szándékozik kifogást emelni. Ha a fenti határidő lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik; |
| --- | --- |

b)

a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az említett időszak lejárta előtt kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az említett időszak lejárta előtt hatályba lép, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem szándékozik kifogást emelni. Ha a fenti határidő lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik;

| c) | ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását. |
| --- | --- |

c)

ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

(2)
     
  Ha a Bizottság a szabályozási standard Hatóság által benyújtott tervezetével megegyező szabályozási standardot fogad el, az (1) bekezdés a), b) és c) pontja alkalmazandó, azzal a kivétellel, hogy az az időszak, amely során az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet, a 7. cikk (4) bekezdésében említett három hónapos időszak végétől számított egy hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további egy hónappal meghosszabbítható.

(3)
     
  Amint sor került a tervezet Bizottság általi továbbítására, az Európai Parlament és a Tanács előzetes és feltételhez kötött nyilatkozatot fogadhat el arról, hogy nem emel kifogást, amely akkor lép hatályba, amikor a Bizottság a tervezet módosítása nélkül elfogadja a szabályozási technikai standardot.

(4)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely szabályozási standarddal szemben, az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a szabályozási technikai standarddal szembeni kifogását.

7d. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást.

(2)
     
  A visszavonásról szóló határozattal a felhatalmazás megszűnik.

(3)
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező, szabályozási technikai standardra vonatkozó hatásköröket.

7e. cikk

Végrehajtási technikai standardok

(1)
     
  Amennyiben az EUMSz. 291. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács végrehajtási technikai standardok elfogadására hatalmazza fel a Bizottságot azon területeken, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban konkrétan meghatározott területeken belül a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához egységes feltételekre van szükség, az alábbi rendelkezések alkalmazandók:

| a) | amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusoknak megfelelően e Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűnek kell lenniük, nem tartalmazhatnak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktus alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódhatnak; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusoknak megfelelően e Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűnek kell lenniük, nem tartalmazhatnak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktus alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódhatnak;

| b) | Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktus formájában. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktus formájában.

(2)
     
  A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság nyilvános konzultációt folytat a végrehajtási technikai standardokról és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat, kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó technikai standardok alkalmazási köréhez vagy hatásához képest vagy az ügy különösen sürgős volta miatt.

A Hatóság ezenkívül kikéri a 22. cikkben említett banki érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát is kikéri.

(3)
     
  A Hatóság a végrehajtási technikai standardok tervezetét a Bizottság elé terjeszti az EUMSz. 291. cikkének megfelelő jóváhagyásra, ezzel egy időben pedig eljuttatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)
     
  A Bizottság a végrehajtási technikai standardok tervezetének kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz azok jóváhagyásáról. A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja. Ha az Unió érdeke úgy kívánja, a Bizottság csak részben vagy módosításokkal is jóváhagyhatja a standardokat.

Minden esetben, amikor a Bizottság a végrehajtási standardok Hatóság által benyújtott tervezetét módosító végrehajtási technikai standardokat fogad el, tájékoztatja az Európai Parlament és a Tanácsot.

(5)
     
  A Bizottság a standardokat rendeletek vagy határozatok formájában fogadja el és azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

8. cikk

Iránymutatások és ajánlások

(1)
     Az ESFS keretében következetes, hatékony és eredményes felügyeleti gyakorlatok létrehozása, és
  az uniós
  jogszabályok közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítása céljából a Hatóság az illetékes hatóságoknak vagy a pénzügyi intézményeknek címzett iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki.

(1a)
     
  A Hatóság adott esetben nyilvános konzultációkat folytat az iránymutatásokról és az ajánlásokról, valamint elemzi a potenciálisan kapcsolódó költségeket és hasznokat. A Hatóság ezenkívül adott esetben kikéri a 22. cikkben említett banki érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát. Ezeknek a konzultációknak, elemzéseknek és véleményeknek és tanácsoknak arányban kell állniuk az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazási körével, jellegével és hatásával.

(2)
     
  Az illetékes
  hatóságok
  és a pénzügyi intézmények
  minden erőfeszítést megtesznek azért, hogy megfeleljenek az iránymutatásoknak és az ajánlásoknak.
  Egy iránymutatás vagy ajánlás kiadását követő két hónapon belül az egyes illetékes hatóságok visszaigazolják, hogy meg kívánnak-e felelni az iránymutatásnak vagy ajánlásnak. Ha egy illetékes hatóság nem kíván azoknak megfelelni, úgy erről indokokkal alátámasztva tájékoztatja a Hatóságot. A Hatóság az indokolást közzéteszi.

Ha az illetékes hatóság nem alkalmaz valamilyen iránymutatást
  vagy ajánlást
  , a Hatóság ezt
  közzé teszi
  .

A Hatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy közzéteszi az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazásának az illetékes hatóság általi elutasítására vonatkozó indokokat. Az illetékes hatóságot az ilyen közzétételről előzetesen értesíteni kell.

Amennyiben az adott iránymutatás vagy ajánlás megköveteli, a pénzügyi intézmények évente világos és részletes jelentést készítenek arról, hogy megfelelnek-e az iránymutatásnak vagy ajánlásnak.

(2a)
     
  A Hatóság a 28. cikk (4) bekezdése a) pontjában említett jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a kiadott iránymutatásokról és ajánlásokról, amelyben megjelöli, mely illetékes hatóságok nem felelnek meg ezeknek, valamint ismerteti, hogy milyen módon kívánja biztosítani, hogy a hatóságok a jövőben kövessék ajánlásait és iránymutatásait.

9. cikk

Az uniós jog megszegése

(1)   A Hatóság ▐ a meghatározott
  hatásköröknek megfelelően léphet fel
  , ha
  az illetékes
  hatóság nem alkalmazza ▐
  vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokat, beleértve a 7. és 7e. cikknek megfelelően megállapított szabályozási technikai standardokat és a végrehajtási technikai standardokat
  , különösen ha nem gondoskodik arról, hogy a pénzügyi intézmények teljesítsék az említett jogszabályokban meghatározott követelményeket.

(2)   A Hatóság egy vagy több illetékes hatóság,
  az Európai Parlament, a Tanács,
  a Bizottság
  vagy a banki érdekképviseleti csoport
  egy tagjának kérésére, vagy saját kezdeményezésére és az érintett illetékes hatóság tájékoztatását követően kivizsgálhatja
  az uniós
  jog feltételezett megsértését vagy alkalmazásának elmulasztását.

(2a)
     A 20. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül
  az illetékes
  hatóság minden olyan információt haladéktalanul a Hatóság rendelkezésére bocsát, amelyet a Hatóság a vizsgálatához szükségesnek tart.

(3)   A Hatóság legkésőbb a vizsgálat megkezdésétől számított két hónapon belül ajánlást címezhet az érintett
  illetékes
  hatósághoz, amelyben meghatározza
  az uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

(3a)
     
  Az illetékes
  hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot
  az uniós
  jognak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

(4)   Ha
  az illetékes
  hatóság nem felel meg
  az uniós
  jognak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, a Bizottság a Hatóságtól kapott tájékoztatást követően vagy saját kezdeményezésére
  hivatalos véleményt adhat ki
  , amelyben előírja az illetékes hatóság számára, hogy hozza meg
  az uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.
  A Bizottságnak hivatalos véleményében figyelembe kell vennie a Hatóság ajánlásait.

A Bizottság ezt a
  hivatalos véleményt
  az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónappal
  kiadja
  . A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

▐

A Hatóság és az illetékes hatóságok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.

(5)   Az illetékes hatóság a (4) bekezdésben említett
  hivatalos vélemény
  kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Bizottságot és a Hatóságot a bizottsági
  hivatalos véleményben foglaltak
  végrehajtása érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

(6)   
  Az EUMSz 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha az illetékes hatóság nem felel meg a ▐ (4)
  bekezdésben
  említett
  hivatalos véleménynek
  az abban meghatározott időtartamon belül, és ha a piaci verseny egyenlő feltételeinek fenntartása vagy helyreállítása, illetve a pénzügyi rendszer szabályos működésének és integritásának biztosítása érdekében szükséges ▐ kellő időben
  orvosolni
  a megfelelés hiányát, a Hatóság – amennyiben
  az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusok értelmében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokra
  vonatkozó előírásai a pénzügyi piaci szereplőkre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi piaci
  szereplőknek
  címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja
  az uniós
  jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

A Hatóság határozatának összhangban kell lennie a Bizottság által a (4) bekezdés alapján
  kiadott hivatalos véleménnyel
  .

(7)   A (6) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (4)
  bekezdés szerinti hivatalos vélemény
  vagy a ▐ (6) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező
  kérdésekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalakor
  az illetékes
  hatóságoknak meg kell felelniük az említett hivatalos véleményben vagy – az adott esettől függően – határozatban foglaltaknak
  .

(7a)
     
  Az elnök a 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésében megnevezi, mely illetékes hatóságok és pénzügyi intézmények nem felelnek meg a (4) és (6) bekezdésében említett határozatoknak.

10. cikk

Fellépés vészhelyzetekben

(1)   Káros fejlemények esetén, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását
  vagy Európai Unió pénzügyi rendszere
  egészének vagy egy részének stabilitását
  , a Hatóság aktívan megkönnyíti és ha szükséges, koordinálja az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseket
  .

A Hatóságot – annak érdekében, hogy be tudja tölteni ezt a segítő és koordináló szerepet – minden vonatkozó fejleményről teljes körűen tájékoztatni kell, és megfigyelőként meg kell hívni az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok minden ezzel kapcsolatos találkozójára.

(1a)
     
  A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az Európai Parlament, a Tanács az európai rendszerkockázati testület (ESRB) vagy a Hatóság kérésére – a Hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását e rendelet alkalmazásában. A Bizottság havi rendszerességgel felülvizsgálja ezt a határozatot, és amint lehet, bejelenti a vészhelyzet megszűnését.

Amennyiben a Bizottság vészhelyzet fennállását állapítja meg, arról megfelelő módon és késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   Ha a Bizottság az
  (1a) bekezdés
  szerinti határozatot fogadott el,
  valamint kivételes körülmények esetén, amikor a nemzeti hatóságok összehangolt intézkedése szükséges a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását veszélyeztető káros fejlemények kezelése céljából az Európai Unióban
  , a Hatóság egyedi határozatokat hozhat, amelyben előírja az illetékes hatóságok számára, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokkal
  összhangban hozzák meg
  az ezen fejlemények kezeléséhez
  szükséges intézkedéseket, annak biztosításával, hogy a pénzügyi intézmények és az illetékes hatóságok teljesítik az adott jogszabályokban meghatározott előírásokat.

(3)   
  Az EUMSz. 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha az illetékes hatóság nem felel meg a hatóság (2) bekezdésben említett határozatának az abban meghatározott időtartamon belül, a Hatóság – amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó előírások a pénzügyi intézményekre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja az említett jogszabályok szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

(4)   A (3) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező tényekkel kapcsolatban az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

11. cikk

Az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezése

(1)   A 9. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely illetékes hatóság nem ért egyet egy másik illetékes hatóság eljárásával vagy egy intézkedésének tartalmával vagy a tétlenségével olyan területen, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  együttműködést, koordinációt vagy közös döntéshozatalt írnak elő egynél több tagállam illetékes hatóságai számára, a Hatóság
  saját kezdeményezésére vagy
  egy vagy több ▐ illetékes hatóság kérésére a
  (2)–(4)
  bekezdésben meghatározott eljárással összhangban
  kezdeményezi
  az illetékes
  hatóságok támogatását
  a megállapodás elérésében.

(2)   A Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó időtartamok és az ügy összetettségének és sürgősségének figyelembevételével megszabja az illetékes hatóságok közötti egyeztetés határidejét.
  Ebben a szakaszban a Hatóság közvetítői szerepet tölt be.

(3)   Ha az egyeztető szakasz végén az illetékes hatóságok nem jutottak megállapodásra, a Hatóság
  a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően
  határozatot
  hoz a vita rendezéséről és, az érintett illetékes hatóságok számára kötelező érvénnyel
  felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára ▐
  , az uniós joggal
  összhangban.

(4)   
  Az EUMSz, 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely illetékes hatóság nem felel meg a Hatóság határozatának, és így nem biztosítja, hogy a pénzügyi intézmény teljesítse az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  értelmében rá közvetlenül alkalmazandó előírásokat, a Hatóság a pénzügyi intézménynek címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja a közösségi jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

(4a)
     
  A (4) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben. A (3) vagy a (4) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező tényekkel kapcsolatban az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

(4b)
     
  A 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésében az elnök rögzíti az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbséget, a létrejött megállapodásokat és az ilyen nézetkülönbségek rendezése érdekében elfogadott határozatot.

11a. cikk

Az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek ágazatokat átfogó rendezése

A vegyes bizottság a 11. és 42. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdése, az [ESMA]-ról szóló .../2010/EU rendelet és az [EIOPA]-ról szóló .../2010/EU rendelet szerint tevékenykedő egy vagy több illetékes hatóság között kialakult, ágazat közötti nézetkülönbségeket rendezi.

12. cikk

Felügyeleti kollégiumok

(1)   A Hatóság hozzájárul a 2006/48/EK irányelvben említett felügyeleti kollégiumok hatékony,
  eredményes
  és következetes működésének ösztönzéséhez
  és nyomon követéséhez
  , valamint
  az uniós
  jogszabályok minden kollégiumot átfogóan egységes alkalmazásának elősegítéséhez.
  A Hatóság személyzetének lehetőséget kell biztosítani, hogy részt vegyen két vagy több illetékes hatóság által közösen végzett bármilyen tevékenységben, beleértve a helyszíni vizsgálatokat is.

(2)   A Hatóság
  vezeti a felügyeleti kollégiumokat olyan módon, ahogy azt megfelelőnek ítéli.

E célból a Hatóságot
  a vonatkozó jogszabályok értelmében „illetékes hatóságnak” kell tekinteni.

(3)
     
  A Hatóság minimumfeladatként:

| a) | normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára; |
| --- | --- |

a)

normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára;

| b) | Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék; |
| --- | --- |

b)

Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék;

| c) | megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és |
| --- | --- |

c)

megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és

| d) | felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat. |
| --- | --- |

d)

felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat.

(3a)
     
  A Hatóság a 7., 7e. és 8. cikk alapján elfogadott szabályozási és végrehajtási standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat adhat ki a felügyeletek működésének és a felügyeletei kollégiumok által elfogadott legjobb gyakorlati megoldások harmonizálása érdekében. A hatóságok írásbeli megállapodásokat hagynak jóvá minden egyes kollégium működésére vonatkozóan egységes működésük biztosítása érdekében.

(3b)
     
  A jogilag kötelező erejű közvetítői szerep a 11. cikkben foglalt eljárás alkalmazásával lehetővé teszi a hatóság számára az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezését. Amennyiben egy határokon átnyúló tevékenységet folytató intézmény felügyeleti kollégiuma nem tud egyezségre jutni, a Hatóság az adott intézményre közvetlenül alkalmazható felügyeleti határozatokat hozhat.

12a. cikk

Általános rendelkezések

(1)
     
  A Hatóság kiemelt figyelmet fordít a pénzügyi szolgáltatásokban bekövetkező fennakadásokra vonatkozó azon kockázatokra, amelyeket i) a pénzügyi rendszer egészének vagy bizonyos részeinek jelentős sérülése okoz, és ii) amelyek esetlegesen súlyos, negatív következményekkel járhatnak a belső piacra és a reálgazdaságra nézve (rendszerszintű kockázatok), valamint kezeli e kockázatokat. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi típusa bírhat bizonyos fokú rendszerszempontú jelentőséggel.

(2)
     
  A Hatóság, az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködésben, olyan közös mennyiségi és minőségi mutatókat („Risk Dashboard”) dolgoz ki, amelyek alapul szolgálhatnak a 12b. cikkben azonosított, határokon átnyúló pénzpiaci szereplők felügyeleti minősítésének meghatározására. A minősítést rendszeresen felülvizsgálják az intézmény kockázati profiljában bekövetkezett lényeges változások figyelembevétele érdekében. A felügyeleti minősítés egy intézmény problémás helyzete esetén a közvetlen felügyeletre vagy beavatkozásra vonatkozó döntés kulcsfontosságú eleme.

(3)
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok sérelme nélkül a Hatóság szükség szerint további szabályozási és alkalmazási standardtervezeteket, valamint iránymutatásokat és ajánlásokat javasol a 12b. cikkben azonosított intézmények számára.

(4)
     
  A Hatóság felügyeletet gyakorol azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények felett, amelyek a 12b. cikkben megállapított rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Ezekben az esetekben a Hatóság az illetékes hatóságokon keresztül jár el.

(5)
     
  A Hatóság bankrendezési osztályt hoz létre azzal a feladattal, hogy átültesse a gyakorlatba a válságkezelés világosan meghatározott irányítási és eljárási módjait, a korai beavatkozástól a rendezésig és a fizetésképtelenségig, valamint irányítsa ezeket az eljárásokat.

12b. cikk

A potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő, határokon átnyúló intézmények azonosítása

(1)
     
  Az ESRB-vel folytatott konzultációt követően a felügyelőtanács a 29. cikk (1) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően azonosíthatja azokat a határokon átnyúló intézményeket, amelyeket az általuk jelentett potenciális rendszerszintű kockázat miatt a Hatóság közvetlen felügyelete alá kell vonni, vagy a 12c. cikkben említett bankrendezési osztály hatásköre alá kell helyezni.

(2)
     
  Az ilyen pénzügyi intézmények azonosítására vonatkozó kritériumoknak összhangban kell lenniük a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB), az IMF és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által megállapított kritériumokkal.

12c. cikk

Bankrendezési osztály

(1)
     
  A bankrendezési osztály védi a 12b. cikk szerint azonosított, nehézségekkel küzdő intézmények pénzügyi stabilitását, valamint gondoskodik arról, hogy ezek az intézmények a lehető legkisebb mértékben gyakoroljanak káros hatásokat a rendszer többi részére és a gazdaság egészére, továbbá ügyel arra, hogy minél kevesebb költség háruljon az adófizetőkre, tiszteletben tartva az arányosság és a hitelezői sorrend elvét, és a határokon átnyúló esetekben is garantálva az egyenlő elbánást.

(2)
     
  A bankrendezési osztály felhatalmazást kap az (1) bekezdésben említett feladatok elvégzésére azzal a céllal, hogy rendezze a nehézségekkel küzdő intézmények helyzetét vagy határozzon a nem életképes intézmények felszámolásáról (ami kritikus fontosságú az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében). Ez szükségessé teheti többek között a tőke- és likviditáskészletek kiigazítását, az üzleti tevékenység struktúrájának átalakítását, az eljárások javítását, vezetőség kinevezését vagy leváltását, garanciák ajánlását, hiteleket és likviditási segítséget, teljes vagy részleges értékesítést, jó bank/rossz bank felosztást, hídbank létrehozását, az adósság átváltását részvénytulajdonra (a piaci érték megfelelő csökkentésével), vagy akár az intézmény ideiglenes köztulajdonba vételét is.

(3)
     
  A bankrendezési osztály a Hatóság felügyelőtanácsa által kinevezett olyan szakértőkből áll, akik kellő tudással és tapasztalattal rendelkeznek pénzügyi intézmények átalakítása, életképessé tétele és felszámolása terén.

12d. cikk

Európai betétgarancia-rendszerek

(1)
     
  A Hatóság az e rendeletben ráruházott hatáskörök gyakorlása révén hozzájárul a nemzeti betétgarancia-rendszerek (DGS) európai rendszerének megerősítéséhez a 94/19/EK irányelv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, annak biztosítása céljából, hogy a nemzeti betétgarancia-rendszerek a pénzügyi intézmények hozzájárulásaiból megfelelő forrásokkal rendelkeznek – beleértbe a 94/19/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően azon pénzügyi intézményeket is, amelyek az Unión belül telephellyel rendelkeznek és betéteket fogadnak el, azonban központjuk az Unión kívül helyezkedik el, és hogy harmonizált kereten belül magas szintű védelmet biztosítsanak minden betétes számára az Unió egész területén, ami nem érinti a kölcsönös garanciarendszerek stabilitásmegőrző szerepét, feltéve, hogy azok megfelelnek az európai uniós normáknak.

(2)
     
  A betétgarancia-rendszerekre a Hatóság iránymutatások és ajánlások elfogadására vonatkozó hatásköreiről szóló 8. cikk alkalmazandó.

(3)
     
  A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusokban meghatározott szabályozási és végrehajtási technikai standardokat fogadhat el e rendelet 7–7d. cikkeiben foglalt eljárásnak megfelelően.

12e. cikk

Európai Bankstabilitási Alap

(1)
     
  Európai Bankstabilitási Alapot (Alap) kell létrehozni a pénzügyi rendszer költséginternalizálásának erősítése és a csődbe jutó, határokon átnyúló pénzügyi intézmények válságrendezésének támogatása céljából. Az egyetlen tagállamban működő pénzügyi intézmények számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy csatlakozzanak az Alaphoz. Az Alapnak megfelelő intézkedéseket kell elfogadnia annak elkerülése érdekében, hogy a támogatás rendelkezésre állása erkölcsi kockázatot eredményezzen.

(2)
     
  Az Európai Bankstabilitási Alapot valamennyi, a 12b. cikk (1) bekezdése szerint azonosított pénzügyi intézmény közvetlen hozzájárulásából kell finanszírozni. A kockázatokkal kapcsolatos mennyiségi és minőségi mutatók alapján („Risk Dashboard”) e hozzájárulások arányosak a kockázati szinttel és a rendszerszintű kockázathoz való hozzájárulás mértékével, valamint azzal, hogy az idő múlásával hogyan változik az általános kockázat. A hozzájárulások mértékének meghatározásakor figyelembe veszik a tágabb értelemben vett gazdasági feltételeket, valamint azt, hogy a pénzügyi intézményeknek egyéb szabályozási és üzleti előírások miatt meghatározott tőkearányt kell fenntartaniuk.

(3)
     
  Az Európai Bankstabilitási Alapot a Hatóság által ötéves időtartamra kinevezett tanács igazgatja. A tanács tagjait a nemzeti hatóságok által javasolt munkatársak közül kell megválasztani. Az Alap egy tanácsadó testületet is létrehoz, amelyet az Alapban részt vevő pénzügyi intézmények szavazati joggal nem rendelkező képviselői alkotnak. Az Alapot vezető tanács javasolhatja, hogy likviditásainak kezelését a Hatóság külső, elismert intézményekre bízza (például az Európai Beruházási Bankra), e likviditásokat biztonságos és likvid eszközökbe kell befektetni.

(4)
     
  Amennyiben a banki hozzájárulásokból származó összes forrás nem elegendő a nehézségek megoldásához, az Alapnak elegendő kapacitással kell rendelkeznie ahhoz, hogy forrásait hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-kibocsátás vagy egyéb pénzügyi eszközök révén növelje.

13. cikk

Feladatok és felelősségi körök átruházása

(1)   
  Az e cikkben foglalt feltételek mellett az
  illetékes hatóságok
  a megbízott hozzájárulásával a Hatóságra vagy
  más illetékes felügyeleti hatóságokra ruházhatnak át feladatokat és felelősségi köröket.
  A tagállamok konkrét szabályokat határozhatnak meg a felelősségi körök átruházására vonatkozóan, amelyeknek meg kell felelni, mielőtt illetékes hatóságaik ilyen megállapodásokat kötnek, és az átruházás hatályát a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények és csoportok hatékony felügyeletéhez szükséges szintre korlátozhatják.

(2)   Az átruházható vagy együttesen gyakorolható feladatok és felelősségi körök meghatározásával és a legjobb gyakorlatok terjesztésével a Hatóság
  ösztönzi és
  megkönnyíti az illetékes hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását.

(2a)
     
  A felelősségi körök átruházásának az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott hatáskörök újraelosztását kell eredményeznie. Az átruházott felelősségi körökkel kapcsolatos eljárásokra, végrehajtásra, adminisztratív és igazságügyi felülvizsgálatra a megbízott hatóság joga irányadó.

(3)   Az illetékes hatóságok tájékoztatják a Hatóságot a megkötni kívánt átruházási megállapodásokról. A megállapodásokat legkorábban a Hatóság tájékoztatását követően egy hónappal léptethetik hatályba.

A Hatóság a tájékoztatását követő egy hónapon belül véleményezheti a megkötni kívánt megállapodást.

Az összes érintett fél megfelelő tájékoztatása érdekében a Hatóság megfelelő módon közzéteszi az illetékes hatóságok által kötött átruházási megállapodásokat.

14. cikk

Közös felügyeleti kultúra

(1)   A Hatóság aktív szerepet játszik a közös európai felügyeleti kultúra és az összehangolt felügyeleti gyakorlatok kialakításában, és az egész
  Európai Unióra
  kiterjedő egységes eljárások és következetes megközelítések biztosításában, valamint végrehajtja legalább a következő tevékenységeket:

| a) | véleményeket terjeszt az illetékes hatóságok elé; |
| --- | --- |

a)

véleményeket terjeszt az illetékes hatóságok elé;

| b) | a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti az illetékes hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti az illetékes hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét;

| c) | hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük könyvelési és beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük könyvelési és beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| d) | felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási és végrehajtási
  standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol; |
| --- | --- |

d)

felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási és végrehajtási
  standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol;

| e) | ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára. |
| --- | --- |

e)

ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.

(2)   A Hatóság adott esetben az egységes felügyeleti szemléletmód és gyakorlat elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszthet ki.

15. cikk

Illetékes hatóságok szakértői értékelése

(1)   A Hatóság a felügyeleti eredmények konvergenciájának fokozása érdekében az illetékes hatóságok néhány vagy összes tevékenységéről rendszeres időközönként szakértői értékelést
  rendez és
  végez. E célból a Hatóság a felülvizsgált illetékes hatóságok objektív értékelését és összehasonlítását lehetővé tevő módszereket dolgoz ki.
  A szakértői értékelés során figyelembe kell venni az illetékes hatóságokkal kapcsolatban meglévő információkat és korábban végzett értékeléseket.

(2)   A szakértői elemzés a következőket értékeli, de nem kizárólagosan:

| a) | az illetékes hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének ▐ megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7. és 7e. cikkben említett szabályozási és végrehajtási standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének ▐ megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7. és 7e. cikkben említett szabályozási és végrehajtási standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére;

| b) | a közösségi jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási
  technikai
  és végrehajtási technikai
  standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti az
  uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket; |
| --- | --- |

b)

a közösségi jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási
  technikai
  és végrehajtási technikai
  standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti az
  uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket;

| c) | az illetékes hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más illetékes hatóságoknak is bevezetniük. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más illetékes hatóságoknak is bevezetniük.

| ca) | az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben. |
| --- | --- |

ca)

az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben.

(3)   A szakértői értékelés alapján a Hatóság
  iránymutatásokat és
  ajánlásokat bocsáthat ki az érintett illetékes hatóságok részére
  a 8. cikkben foglaltakkal összhangban
  .
  A Hatóság a szabályozási technikai vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetek 7.–7e. cikk szerinti kidolgozásakor figyelembe veszi a szakértői értékelés eredményét Az illetékes hatóságok a Hatóság által adott tanácsok követésére törekednek. Ha az illetékes hatóság nem tartja be e tanácsokat, indokairól tájékoztatja a Hatóságot.

A Hatóság a szakértői vizsgálatok alapján azonosítható bevált gyakorlatokat nyilvánosságra hozza. Emellett az értékelésen átesett illetékes hatóság hozzájárulásával a szakértői értékelések minden egyéb eredménye is nyilvánosságra hozható.

16. cikk

Koordinációs feladatkör

A Hatóság az illetékes hatóságok között általános koordinációs szerepet tölt be, többek között káros fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer stabilitását az
  Unóban.

A Hatóság összehangolt
  uniós
  válaszra törekszik, többek között az alábbiak révén:

| 1. | az illetékes hatóságok közötti információcsere megkönnyítése; |
| --- | --- |

1.

az illetékes hatóságok közötti információcsere megkönnyítése;

| 2. | az érintett illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és
  amennyiben lehetséges és helyénvaló,
  megbízhatóságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

2.

az érintett illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és
  amennyiben lehetséges és helyénvaló,
  megbízhatóságának ellenőrzése;

| 3. | a 11. cikk sérelme nélkül, az illetékes hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ; |
| --- | --- |

3.

a 11. cikk sérelme nélkül, az illetékes hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ;

| 4. | az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről. |
| --- | --- |

4.

az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről.

| (4a) | valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, az érintett illetékes hatóságok intézkedései összehangolásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

(4a)

valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, az érintett illetékes hatóságok intézkedései összehangolásának elősegítése érdekében;

| (4b) | az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozói jelentéstételi kötelezettségéből eredő, az illetékes hatóságoktól a 12. és 20. cikkel összhangban kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal. |
| --- | --- |

(4b)

az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozói jelentéstételi kötelezettségéből eredő, az illetékes hatóságoktól a 12. és 20. cikkel összhangban kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal.

17. cikk

Piaci fejlemények értékelése

(1)   A Hatóság hatáskörén belül figyelemmel kíséri és értékeli a piaci fejleményeket, és szükség esetén értesíti
  az EIOPA-t, az ESMA-t,
  az ESRB-t, ▐ az ESRB-t valamint az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a lényeges mikroprudenciális tendenciákról, az esetleges kockázatokról és a gyenge pontokról.
  A Hatóság értékelésének közgazdasági elemzést is tartalmaznia kell azokra a piacokra vonatkozóan, amelyeken a pénzügyi intézmények működnek, valamint a lehetséges piaci fejlemények rájuk gyakorolt hatására vonatkozóan.

(1a)
     A Hatóság az ESRB-vel együttműködve az egész
  Unióra
  kiterjedő értékelést kezdeményez és koordinál, amelynek célja a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése. E célból kidolgozza a következő, az illetékes hatóságok által alkalmazandó elemeket:

| a) | különböző gazdasági forgatókönyvek által az intézmények pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan, |
| --- | --- |

a)

különböző gazdasági forgatókönyvek által az intézmények pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan,

| b) | a pénzügyi intézmények rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés. |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi intézmények rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés.

| ba) | az egyes termékek és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére, valamint a betétesekre, a befektetőkre és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan. |
| --- | --- |

ba)

az egyes termékek és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére, valamint a betétesekre, a befektetőkre és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan.

(2)   Az ESRB .../
  2010
  /EU (ESRB) rendeletben meghatározott feladatainak sérelme nélkül, a Hatóság legalább évente egyszer és szükség esetén gyakrabban a hatáskörébe eső tendenciákról, esetleges kockázatokról és gyenge pontokról szóló értékelést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ESRB-hez.

A Hatóság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és – amennyiben szükséges – megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.

(3)   
  A Hatóság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy a vegyes bizottságon keresztül szorosan együttműködik az EIOPA-val és az ESMA-val.

18. cikk

Nemzetközi kapcsolatok

(1)
     Az uniós intézmények
  és a tagállamok
  hatásköreinek sérelme nélkül, a Hatóság kapcsolatokat alakíthat ki
  és
  igazgatási megállapodásokat köthet felügyeleti
  hatóságokkal
  , nemzetközi szervezetekkel és harmadik országok közigazgatásával.
  Ezek a megállapodások nem teremtenek az Európai Uniót és tagállamait terhelő jogi kötelezettségeket, és nem akadályozzák meg a tagállamokat és illetékes hatóságaikat abban, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössenek harmadik országokkal

(2)
     A Hatóság segítséget nyújt a harmadik országbeli felügyeleti rendszerek egyenértékűségével kapcsolatos határozatok előkészítésében, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusokkal
  összhangban.

(3)
     
  A Hatóság elnöke a 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésébe belefoglalja a nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országok közigazgatásával kötött igazgatási megállapodásokat és az egyenértékűségi határozatok előkészítésében nyújtott segítséget.

19. cikk

Egyéb feladatok

(1)   A Hatóság az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére véleményt terjeszthet Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé a hatáskörébe tartozó minden kérdésben.

(1a)
     
  Azokban az esetekben, amikor a Hatóság az 1 cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott határidőn belül nem nyújt be szabályozási vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetet, a Bizottság kérheti az ilyen tervezet benyújtását, és megszabhatja a benyújtás határidejét.

A Bizottság, az ügy sürgősségére való tekintettel, kérheti a szabályozási vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezet az 1 cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott határidőnél korábban történő benyújtását. Ebben az esetben a Bizottságnak a kérést megfelelően indokolnia kell.

(2)   A 2007/44/EK irányelv
  hatálya alá tartozó és az irányelv szerint két vagy több tagállam illetékes hatóságainak konzultációját igénylő
  egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékelésére tekintettel, a Hatóság
  valamely érintett
  illetékes hatóság kérelmére véleményt bocsáthat ki és tehet közzé ▐ prudenciális értékelésről,
  kivéve a 2006/48/EK irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kritériumokkal kapcsolatban
  .
  A véleményt haladéktalanul, de mindenképpen a 2007/44/EK irányelv szerinti értékelési időszak vége előtt kiadják.
  A 20. cikk alkalmazandó
  azokra a területekre, amelyekről a Hatóság véleményt adhat ki
  .

20. cikk

Információgyűjtés

(1)   A Hatóság kérésére a tagállamok illetékes hatóságai ▐ a Hatóság rendelkezésére bocsátják az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges összes információt,
  feltéve, hogy a címzett jogszerűen hozzáfér a szóban forgó adatokhoz, az információkérés pedig a szóban forgó feladat tekintetében szükséges
  .

(1a)
     A Hatóság kérheti, hogy az információt rendszeres időközönként bocsássák rendelkezésére.
  E kérelmeket lehetőség szerint egységes jelentéstételi formátumban kell benyújtani.

(1b)
     
  Valamely tagállam illetékes hatóságának kellően indokolt kérésére a Hatóság az ágazati jogszabályokban és az 56. cikkben rögzített szakmai titoktartási szabályokkal összhangban átadhat minden olyan információt, amelyre az illetékes hatóságnak feladatai elvégzéséhez szüksége van
  .

(1c)
     
  Mielőtt e cikkel összhangban adatokat kérne, valamint elkerülendő a pénzügyi intézmények beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését, a Hatóság először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által előállított, terjesztett és továbbfejlesztett valamennyi rendelkezésre álló és a tárgyhoz tartozó statisztikát.

(2)   Ha az információ nem elérhető vagy
  az
  ▐ illetékes
  hatóságok
  ▐ nem bocsátották kellő időben rendelkezésre, a Hatóság
  kellő
  indokolással
  és magyarázattal
  ellátott kérést címezhet az érintett
  tagállam egyéb felügyeleti hatóságaihoz
  ,
  pénzügyminisztériumához – amennyiben ez utóbbi prudenciális információkkal rendelkezik –, központi bankjához vagy statisztikai hivatalához
  .

(2a)
     
  Ha az információ nem elérhető vagy az (1) és (2) bekezdés értelmében nem bocsátották kellő időben rendelkezésre, a Hatóság kellő indokolással és magyarázattal ellátott kérést címezhet közvetlenül az érintett pénzügyi intézményekhez. A magyarázattal ellátott kérésnek tartalmaznia kell, miért szükségesek az adott pénzügyi intézményre vonatkozó adatok.

A Hatóság
  a (2) és e bekezdéssel összhangban
  tájékoztatja az érintett illetékes hatóságokat
  a ▐ kérésekről.

A Hatóság kérésére
  az
  ▐ illetékes
  hatóságok
  segítik a Hatóságot az említett információk megszerzésében.

(3)   A Hatóság kizárólag az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzése céljára használhatja az
  e cikk értelmében
  kapott bizalmas információt.

21. cikk

Kapcsolat az ESRB-vel

(1)   A ▐ Hatóság
  szorosan és rendszeresen
  együttműködik az ESRB-vel.

(2)   ▐ Rendszeresen ellátja az ESRB-t a feladatai teljesítéséhez szükséges naprakész információkkal. Minden nem összefoglaló vagy összegzett formában lévő, az ESRB feladatai teljesítéséhez szükséges adatot indokolt kérésre haladéktalanul az ESRB rendelkezésére kell bocsátani, a(z) .../
  2010
  /EU (ESRB) rendelet [15]. cikkében meghatározottak szerint.
  A Hatóság az ESRB-vel együttműködésben megfelelő belső eljárásokat dolgoz ki elsősorban az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos bizalmas információk továbbítására.

(3)   A Hatóság a (4) és (5) bekezdéssel összhangban biztosítja az ESRB .../
  2010
  /EU(ESRB) rendelet [16]. cikkében említett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését.

(4)   Az ESRB Hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság haladéktalanul összehívja a felügyelőtanács ülését és értékeli a figyelmeztetés vagy ajánlás hatását feladatai teljesítésére nézve.

A Hatóság a megfelelő döntéshozatali eljárással határoz a figyelmeztetésekben és ajánlásokban meghatározott kérdések kezelésére irányuló, az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörökkel összhangban meghozandó
  bármely intézkedésről
  .

Ha a Hatóság egy ajánlás nyomán nem hoz további intézkedést, ennek okairól magyarázatot kell adnia az
  Európai Parlament, a Tanács és
  az ESRB számára.

(5)   Az ESRB valamely illetékes nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság adott esetben az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörök felhasználásával biztosítja a megfelelő idejű nyomon követést.

Ha a címzett nem kívánja követni az ESRB ajánlásait, ennek okait közli és megvitatja a felügyelőtanáccsal.

Az illetékes hatóság kellően figyelembe veszi a felügyelőtanács álláspontját, amikor a(z) .../
  2010
  /
  EU
  (ESRB) rendelet [17]. cikkével összhangban tájékoztatja
  az Európai Parlamentet, a Tanácsot és
  az ESRB-t.

(6)   Az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása során a Hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az ESRB figyelmeztetéseit és ajánlásait.

22. cikk

Banki érdekképviseleti csoport

(1)   A Hatóság feladataival érintett területeken az érdekeltekkel folytatott konzultáció
  elősegítése
  céljából létre kell hozni egy banki érdekképviseleti csoportot.
  A banki érdekképviseleti csoporttal a 7. cikknek megfelelően hozott, a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokra vonatkozó fellépésekről, továbbá ha szükséges és amennyiben egyes pénzügyi intézményekre nem vonatkoznak, az iránymutatásokra és ajánlásokra vonatkozó 8. cikknek megfelelő fellépésekről kell konzultálni. Amennyiben sürgős fellépésre van szükség, és nincs mód konzultálásra, a banki érdekképviseleti csoportot mihamarabb értesíteni kell.

A banki érdekképviseleti csoport legalább évente négyszer ülésezik.

(2)   A banki érdekképviseleti csoport 30 tagból áll, kiegyensúlyozott arányban képviselve az
  Európai Unióban működő
  hitel- és befektetési intézeteket, alkalmazottaikat, valamint a fogyasztókat, a banki szolgáltatások használóit
  és a kkv-k képviselőit
  .
  A tagok közül legalább ötnek független, élvonalbeli tudományos szakembernek kell lennie. Tíz tagnak pénzügyi intézményeket kell képviselnie, közülük háromnak szövetkezeti és megtakarítási bankokat.

▐

(3)   A banki érdekképviseleti csoport tagjait az érintett érdekeltek javaslatai alapján a Hatóság felügyelőtanácsa jelöli ki. A felügyelőtanács az ilyen irányú határozathozatal során a lehető legnagyobb mértékben biztosítja a megfelelő földrajzi
  és nemek közötti
  egyensúlyt és az érdekeltek Közösséget átfogó képviseletét.

▐

(4)   
  A Hatóság megadja az információkat és megfelelő titkársági támogatást biztosít a banki érdekképviseleti csoport számára. Az utazási költségek megfelelő ellentételezését biztosítani kell az érdekképviseleti csoport nonprofit szervezeteket képviselő tagjai számára. A csoport technikai kérdésekkel foglalkozó munkacsoportokat hozhat létre.
  A banki érdekképviseleti csoport tagjainak megbízatása két és fél éves időtartamra szól, amelyet követően új kiválasztási eljárásra kerül sor.

A tagok két egymást követő időszakon át láthatják el feladatukat.

(5)   A banki érdekképviseleti csoport véleményt és tanácsot nyújthat a Hatóságnak a Hatóság ▐ feladataihoz kapcsolódó bármely kérdésről
  , külön figyelmet fordítva a 7–7e, 8., 14., 15. és 17. cikkben meghatározott feladatokra
  .

(6)   A banki érdekképviseleti csoport
  a tagok kétharmados többségével elfogadott megállapodás alapján
  elfogadja az eljárási szabályzatát.

(7)   A Hatóság nyilvánosságra hozza a banki érdekképviseleti csoport véleményeit és tanácsait, valamint a konzultációk eredményét.

23. cikk

Jogi biztosítékok

(2)   Ha valamely tagállam úgy véli, hogy a 10 cikk (2) bekezdése vagy
  a 11. cikk
  alapján hozott határozat
  közvetlenül és jelentős mértékben
  hatással van költségvetési felelősségére, a tagállam az illetékes hatóságnak a Hatóság határozatáról való értesítését követő
  tíz
  munkanapon belül
  értesíti
  a Hatóságot,
  az Európai Parlamentet
  és a Bizottságot ▐.

A tagállam az értesítésében
  indokolja
  , hogy a határozat
  miért – illetve hatáselemzés segítségével bemutatja, hogy milyen mértékben –
  gyakorol hatást költségvetési felelősségére.

(2a)
     A Hatóság a tagállamtól érkezett értesítést követő egy hónapon belül tájékoztatja a tagállamot arról, hogy fenntartja, módosítja vagy visszavonja határozatát.

(3)   
  Ha a Hatóság fenntartja vagy módosítja határozatát, a Tanács határoz a Hatóság határozatának fenntartásáról vagy visszavonásáról. A Hatóság határozatának fenntartására vonatkozó határozatot a tagok egyszerű többségével kell elfogadni. A Hatóság határozatának visszavonására vonatkozó határozatot a tagok minősített többségével kell elfogadni. Egyik fenti esetben sem szabad figyelembe venni az érintett tagok szavazatát.

(3a)
     Ha a Tanács
  a 10. cikk esetében
  tíz munkanapon belül, a
  11. cikk esetében pedig egy hónapon belül
  nem hoz határozatot,
  a Hatóság határozata fenntartottnak minősül.

(3b)
     
  Ha a 10. cikk alapján hozott döntés a 12d. vagy 12e. cikknek megfelelően létrehozott alapok felhasználásához vezet, akkor a tagállamok nem kérik fel a Tanácsot, hogy tartsa fenn vagy vonja vissza a Hatáság által hozott határozatot.

24. cikk

Döntéshozatali eljárások

(1)   
  Az ezen rendeletben előírt
  határozatok meghozatala előtt a Hatóság tájékoztatja
  bármely megnevezett
  címzettet a határozat elfogadására irányuló szándékáról, és az ügy sürgősségének,
  összetettségének és lehetséges következményeinek
  figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül a címzett kifejtheti az üggyel kapcsolatos álláspontját.
  Értelemszerűen így kell eljárni a 9. cikk (4) bekezdésében említett ajánlások esetében is.

(2)   A Hatóság határozatait indokolni kell.

(3)   A Hatóság határozatainak címzettjeit tájékozatni kell az e rendelet keretében rendelkezésre álló jogorvoslatokról.

(4)   Ha a Hatóság a 10. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia.

(5)   A Hatóság 9., 10. és 11. cikk szerinti határozatait nyilvánosságra kell hozni és azokban meg kell nevezni az érintett illetékes hatóságot vagy pénzügyi intézményt, valamint a határozat lényegét,
  kivéve, ha e nyilvánosságra hozatal ellentétes
  a pénzügyi intézményeknek az üzleti titkaik
  védelmével kapcsolatos
  jogos
  érdekeivel, illetve súlyosan veszélyeztetheti a pénzpiacok rendes működését és integritását, illetve az Európai Unió pénzügyi rendszere egy részének vagy egészének stabilitását
  .

III.   FEJEZET

SZERVEZET

1.   SZAKASZ

FELÜGYELŐTANÁCS

25. cikk

Összetétel

(1)   A felügyelőtanács a következő tagokból áll:

| a) | az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

a)

az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| b) | az egyes tagállamok hitelintézeteinek felügyeletéért felelős állami hatóság vezetője,
  akinek legalább évente kétszer személyesen részt kell vennie az ülésen
  ; |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok hitelintézeteinek felügyeletéért felelős állami hatóság vezetője,
  akinek legalább évente kétszer személyesen részt kell vennie az ülésen
  ;

| c) | a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| d) | az Európai Központi Bank egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

d)

az Európai Központi Bank egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| e) | az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

e)

az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| f) | a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal. |
| --- | --- |

f)

a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal.

(1a)
     
  A felügyelőtanács rendszeresen, de évente legalább kétszer a banki érdekképviseleti csoporttal közösen tartott ülést hív össze.

(2)   Mindegyik illetékes hatóság felelős egy magas rangú póttag kijelöléséért a hatóságon belül, aki helyettesítheti a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett tagját, annak akadályoztatása esetén.

(3)   Ha az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott hatóság nem központi bank, a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett
  tagja dönthet úgy, hogy magával hozza
  a tagállam központi bankjának
  képviselőjét
  , aki nem rendelkezik szavazati joggal.

(3a)
     
  Ha egy tagállamban több hatóság is illetékes az e rendelet szerinti felügyelet tekintetében, e hatóságok megállapodnak a közös képviselő személyéről. Ha azonban a felügyelőtanács olyan témát vitat meg, amely nem tartozik az (1) bekezdés b) pontjában említett tag által képviselt nemzeti hatóság hatáskörébe, e tag magával hozhatja az érintett nemzeti hatóság képviselőjét, aki nem rendelkezik szavazati joggal.

(4)   A 94/19/EK irányelv alkalmazási körében eljárva a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett tagjához – adott esetben – csatlakozhat az egyes tagállamokban betétbiztosítási rendszereket működtető releváns szervek képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal.

(5)   A felügyelőtanács döntése alapján ülésein részt vehetnek megfigyelők.

Az ügyvezető igazgató szavazati jog nélkül részt vehet a felügyelőtanács ülésein.

26. cikk

Belső bizottságok és munkacsoportok

(1)   A felügyelőtanács a ráruházott specifikus feladatok elvégzéséhez belső bizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre és rendelkezhet egyes egyértelműen meghatározott feladatoknak és határozatoknak belső bizottságokra vagy munkacsoportokra, az igazgatótanácsra vagy az elnökre való átruházásáról.

(2)   A 11. cikk alkalmazásában a felügyelőtanács
  kiegyensúlyozott összetételű, független
  munkacsoportot hív össze a nézetkülönbség
  pártatlan
  rendezésének megkönnyítéséhez, amely az elnökből és a felügyelőtanács két olyan tagjából áll, aki nem a nézetkülönbségben érintett illetékes hatóság képviselője,
  semmilyen módon nem értintett a konfliktusban és nem áll közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal.

(2a)
     
  A 11. cikk (2) bekezdése alkalmazásában, a munkacsoport javaslatot tesz
  a felügyelőtanács
  által a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárással véglegesen elfogadandó határozatra
  .

(2b)
     
  A felügyelőtanács elfogadja a (2) bekezdésben említett munkacsoport eljárási szabályzatát.

27. cikk

Függetlenség

(1)
     Az e rendelettel ráruházott feladatok ellátása során az elnök és a felügyelőtanács szavazati joggal rendelkező tagjai függetlenül és objektívan járnak el,
  kizárólag az Unió egészének
  érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

(2)
     
  Sem a tagállamok, sem az uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet nem befolyásolhatja a felügyelőtanács tagjait feladataik ellátása tekintetében.

28 cikk

Feladatok

(1)   A felügyelőtanács iránymutatást ad a Hatóság munkájához és felelős a II. fejezetben említett határozatok meghozataláért.

(2)   A felügyelőtanács fogadja el a II. fejezetben említett véleményeket, ajánlásokat és határozatokat, valamint tanácsot ad.

(3)   Az elnököt a felügyelőtanács nevezi ki.

(4)   Az igazgatótanács javaslata alapján a felügyelőtanács minden év szeptember 30-áig elfogadja a Hatóság következő évi munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

(4a)
     
  A felügyelőtanács – az igazgatótanács javaslata alapján – a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján elfogadja a Hatóság tevékenységéről - beleértve az elnök feladatainak ellátásáról - szóló jelentést, és minden év június 15-ig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentést közzé kell tenni.

(5)   A felügyelőtanács fogadja el a Hatóság többéves munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A többéves munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

(6)   A felügyelőtanács a 49. cikkel összhangban
  elfogadja
  a
  költségvetést
  .

(7)   A felügyelőtanács fegyelmi jogkört gyakorol az elnök és az ügyvezető igazgató felett és a 33. cikk (5) bekezdésének vagy a 36. cikk (5) bekezdésének megfelelően felmentheti őket megbízatásuk alól.

29. cikk

Döntéshozatal

(1)   A felügyelőtanács tagjainak egyszerű többségével
  hozza meg határozatait, az egy személy–egy szavazat elve szerint
  .

A felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően tagjainak minősített többségével hozza meg döntéseit a 7. és 8. cikkben meghatározott intézkedések, valamint a VI. fejezet értelmében elfogadott valamennyi intézkedés és határozat esetében, és az első albekezdésben foglaltaktól eltérve.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti határozatok tekintetében, a konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban a munkacsoport által javasolt határozatot elfogadottnak kell tekinteni, ha azt egyszerű többséggel jóváhagyják, kivéve, ha az EUMSz 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok elutasítják.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti minden más határozat esetében a munkacsoport által javasolt határozatot a felügyelőtanács tagjainak egyszerű többségével, az egy tag–egy szavazat elve alapján kell elfogadni
  .

(2)   A felügyelőtanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának a kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

(3)   A felügyelőtanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

(4)   Az eljárási szabályzat részletesen meghatározza a szavazásra vonatkozó rendelkezéseket és – adott esetben – a határozatképességre vonatkozó szabályokat is. A szavazati joggal nem rendelkező tagok és a megfigyelők – az elnök és az ügyvezető igazgató kivételével – nem vesznek részt a felügyelőtanács olyan vitáiban, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel kapcsolatosak, kivéve, ha a 61. cikk vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  máshogy rendelkeznek.

2.   SZAKASZ

IGAZGATÓTANÁCS

30. cikk

Összetétel

(1)   Az igazgatótanács az elnökből és a
  felügyelőtanács szavazati joggal rendelkező
  tagjai
  által
  a felügyelőtanács tagjainak sorából választott
  hat másik
  személyből áll.

Az elnök kivételével valamennyi tag mellé póttagot kell választani, aki az igazgatótanácsi tagot akadályoztatása esetén helyettesítheti.

A felügyelőtanács által választott tagok megbízatása két és fél évig tart. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.
  Az igazgatótanács összetétele kiegyensúlyozott, arányos, és az Európai Unió egészét tükrözi. A mandátumok átfedik egymást, és megfelelő rotációs rendszert kell alkalmazni.

(2)   Az igazgatótanács a jelen levő tagok többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.

Az ügyvezető igazgató
  és a Bizottság egy képviselője
  szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein.

A Bizottság képviselője a 49. cikkben említett ügyekben szavazati joggal rendelkezik.

Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

(3)   Az igazgatótanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

Az igazgatótanács az általa szükségesnek ítélt rendszerességgel, és minden felügyelőtanácsi ülés előtt ülésezik
  . Az igazgatótanács legalább
  évente ötször
  ▐ ülést tart.

(4)   Az igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.
  A szavazati joggal nem rendelkező tagok– az ügyvezető igazgató kivételével – nem vesznek részt az igazgatótanács azon megbeszélésein, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel kapcsolatosak.

31. cikk

Függetlenség

Az igazgatótanács tagjai függetlenül és objektívan járnak el
  kizárólag az Unió egészének
  érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

A tagállamok, az uniós intézmények vagy szervek vagy bármilyen más köz- vagy magánjogi szerv sem próbálhatja meg befolyásolni az igazgatótanács tagjait.

32. cikk

Feladatok

(1)   Az igazgatótanács biztosítja, hogy a Hatóság e rendeletnek megfelelően teljesítse küldetését és végezze el a rábízott feladatokat.

(2)   Az éves és a többéves munkaprogramot az igazgatótanács terjeszti a felügyelőtanács elé elfogadásra.

(3)   Az igazgatótanács a 49. és az 50. cikkel összhangban gyakorolja költségvetési hatáskörét.

(4)   Az igazgatótanács fogadja el a Hatóság személyzetpolitikai tervét és – az 54. cikk (2) bekezdésének megfelelően – az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

(5)   Az igazgatótanács az 58. cikkel összhangban elfogadja a Hatóság dokumentumaihoz való hozzáférési jogra vonatkozó külön rendelkezéseket.

▐

(6a)
     Az igazgatótanács
  a felügyelőtanácsnak javaslatot tesz a Hatóság tevékenységéről – beleértve az elnök feladatainak ellátásáról – szóló éves jelentés
  a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján
  való elkészítésére, amelyet
  az Európai Parlamentnek
  nyújt be jóváhagyásra
  .▐

(7)   Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

(8)   Az igazgatótanács a 44. cikk (3) és (5) bekezdésével összhangban jelöli ki, illetve menti fel a fellebbezési tanács tagjait.

3.   SZAKASZ

ELNÖK

33. cikk

Kinevezés és feladatok

(1)   A Hatóságot az elnök képviseli, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

Az elnök felelős a felügyelőtanács munkájának előkészítéséért és elnökli a felügyelőtanács és az igazgatótanács üléseit.

(2)   A felügyelőtanács az elnököt – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi piaci szereplőkkel és piacokkal kapcsolatos ismeretei, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata alapján –
  a felügyelőbizottság által szervezett és irányított
  nyílt kiválasztási eljárást követően nevezi ki.

A Bizottság a három kiválasztott jelölt nevét az Európai Parlament elé terjeszti. A jelöltek meghallgatása után az Európai Parlament egyiküket kiválasztja. Az így kiválasztott jelöltet a felügyelőtanács nevezi ki.

A felügyelőtanács tagjai közül alelnököt is választ, aki az elnök távolléte idején ellátja annak feladatait.
  Az alelnököt nem az igazgatótanács tagjai közül választják meg.

(3)   Az elnök megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

(4)   Az elnök ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékeli:

| a) | az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja; |
| --- | --- |

a)

az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja;

| b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően.

(5)   Az
  elnököt
  csak ▐ az Európai Parlament
  mentheti fel
  ,
  a felügyelőtanács határozatát követően.

Az elnök nem akadályozhatja meg a felügyelőtanácsot az elnökkel kapcsolatos kérdések megvitatásában, különösen ami felmentését illeti, és nem vesz részt az ilyen kérdéseket érintő vitákban.

34. cikk

Függetlenség

A felügyelőtanács által az elnök feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az elnök nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem közösségi intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

Sem a tagállamok, sem az Unió intézményei, sem bármely más köz- vagy magánjogi szerv nem próbálhatja meg befolyásolni az elnököt feladatai ellátása során.

Az elnök – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

35. cikk

Jelentés

(1)   Az Európai Parlament
  és a Tanács
  az elnököt vagy az alelnököt – függetlenségének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett – felkérheti arra, hogy ▐ tegyen nyilatkozatot.
  Az elnök nyilatkozatot tesz az Európai Parlament előtt
  ,
  és válaszol bármely, a képviselők által feltett kérdésre
  ,
  amikor csak kérik
  .

(2)   ▐
  Az elnök kérésre
  ,
  az (1) bekezdésben említett nyilatkozat megtétele előtt legalább 15 nappal írásbeli jelentést nyújt be a Hatóság főbb tevékenységeiről az Európai Parlamentnek.

(2a)
     
  A 7a-e cikk, a 8., 9., 10., 11a. és 18. cikkben hivatkozott információn kívül a jelentésnek tartalmaznia kell az Európai Parlament által eseti alapon igényelt valamennyi kapcsolódó információt is.

4.   SZAKASZ

ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ

36. cikk

Kinevezés

(1)   A Hatóságot az ügyvezető igazgató irányítja, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

(2)   A felügyelőtanács az ügyvezető igazgatót – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi intézményekkel és piacokkal kapcsolatos tudása, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata és vezetői tapasztalata alapján – nyílt kiválasztási eljárást és
  az Európai Parlament jóváhagyását
  követően nevezi ki.

(3)   Az ügyvezető igazgató megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

(4)   Az ügyvezető igazgató ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékelést készít.

Az értékelés során a felügyelőtanács különösen a következőket veszi figyelembe:

| a) | az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja; |
| --- | --- |

a)

az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja;

| b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.

(5)   Az ügyvezető igazgató csak a felügyelőtanács határozata alapján menthető fel.

37. cikk

Függetlenség

(1)
     Az igazgatótanács és a felügyelőtanács által az ügyvezető igazgató feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az ügyvezető igazgató nem kérhet és nem fogadhat el utasítást egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy a Hatóságon kívüli személytől sem.

(1a)
     
  Sem a tagállamok, sem az uniós intézmények, sem bármely más köz- vagy magánjogi szerv nem törekedhet az ügyvezető igazgató befolyásolására feladatai ellátása során.

Az ügyvezető igazgató – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

38. cikk

Feladatok

(1)   Az ügyvezető igazgató felelős a Hatóság irányításáért és előkészíti az igazgatótanács munkáját.

(2)   Az ügyvezető igazgató felel azért, hogy a felügyelőtanács iránymutatásával és az igazgatótanács ellenőrzése mellett megvalósuljon a Hatóság éves munkaprogramja.

(3)   Az ügyvezető igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy a Hatóság e rendelettel összhangban működjék.

(4)   Az ügyvezető igazgató a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészíti a többéves munkaprogramot.

(5)   Minden év június 30-ig a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató elkészíti a következő évi munkaprogramot.

(6)   Az ügyvezető igazgató a 49. cikknek megfelelően elkészíti a Hatóság előzetes költségvetés-tervezetét, és az 50. cikk értelmében végrehajtja a Hatóság költségvetését.

(7)   Az ügyvezető igazgató minden évben elkészíti a ▐
  jelentéstervezetet
  , külön-külön szakaszban kitérve a Hatóság szabályozási és felügyeleti tevékenységeire, illetőleg a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

(8)   Az ügyvezető igazgató az e rendelet 54. cikkében megállapított hatásköröket gyakorolja a Hatóság személyzetével szemben és kezeli a személyzeti ügyeket.

IV.   FEJEZET

PÉNZÜGYI FELÜGYELETEK EURÓPAI RENDSZERE ▐

2.   SZAKASZ

AZ EURÓPAI FELÜGYELETI HATÓSÁGOK (VEGYES BIZOTTSÁG)

40. cikk

Létrehozás

(1)   Létrejön az Európai Felügyeleti Hatóságok vegyes bizottsága.

(2)   A vegyes bizottság olyan fórum, amelynek keretében a Hatóság rendszeresen és szorosan együttműködik
  a többi európai felügyeleti hatósággal
  és biztosítja az ágazatközi következetességet
  , különösen az alábbiak terén:

| — | pénzügyi konglomerátumok; |
| --- | --- |

—

pénzügyi konglomerátumok;

| — | könyvvitel és könyvvizsgálat; |
| --- | --- |

—

könyvvitel és könyvvizsgálat;

| — | az ágazatközi fejlemények, kockázatok és a pénzügyi stabilitás sérülékenységének mikroprudenciális elemzése; |
| --- | --- |

—

az ágazatközi fejlemények, kockázatok és a pénzügyi stabilitás sérülékenységének mikroprudenciális elemzése;

| — | kisbefektetői termékek; |
| --- | --- |

—

kisbefektetői termékek;

| — | pénzmosás elleni intézkedések; és |
| --- | --- |

—

pénzmosás elleni intézkedések; és

| — | információcsere az ESRB-vel és kapcsolatok kialakítása az ESRB és az európai felügyeleti hatóságok között. |
| --- | --- |

—

információcsere az ESRB-vel és kapcsolatok kialakítása az ESRB és az európai felügyeleti hatóságok között.

(3)   
  A vegyes bizottság elkötelezett, a három európai felügyelő hatóság által biztosított munkatársakból álló személyzettel rendelkezik, amely titkárságként működik
  . A Hatóság megfelelő erőforrásokkal járul hozzá az ▐ igazgatási, infrastrukturális és működési
  költségekhez
  .

40a. cikk

Felügyelet

Amennyiben egy pénzügyi intézmény több ágazati területen érintett, a vegyes bizottság a nézetkülönbségeket a 42. cikknek megfelelően rendezi el.

41. cikk

Összetétel

(1)   A vegyes bizottság az
  európai felügyeleti hatóságok elnökeiből
  , és – adott esetben – a 43. cikknek megfelelően létrehozott albizottság elnökéből áll.

(2)   Az ügyvezető igazgatót, a
  Bizottság képviselőjét
  és az ESRB-t megfigyelőként meghívják ▐ a vegyes bizottság és a 43. cikkben említett albizottságok üléseire.

(3)   
  A
  ▐ vegyes
  bizottság
  elnökét évente rotációs alapon az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke közül nevezik ki.
  A vegyes bizottság e bekezdés szerint kinevezett elnökét egyben az Európai Rendszerkockázati Testület alelnökének is kinevezik
  .

(4)   
  A
  ▐ vegyes
  bizottság
  elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. A szabályzat meghatározhatja a vegyes bizottság üléseinek további résztvevőit.

A ▐ vegyes
  bizottság
  legalább kéthavonta ülésezik.

42. cikk

Közös álláspontok és közös intézkedések

A II. fejezetben meghatározott feladatainak hatókörén belül és különös tekintettel a 2002/87/EK irányelv végrehajtására – ha releváns –, a Hatóság közös álláspontot alakít ki az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatósággal és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal, amennyiben szükséges.

Az e rendelet 7., 9., 10. vagy 11. cikkében meghatározott, a 2002/87/EK irányelv és az 1. cikk (2) bekezdésében említett egyéb – az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság vagy az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatáskörébe is tartozó –
  jogi aktusok
  alkalmazásával kapcsolatos intézkedéseket a Hatóság, az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság fogadja el, adott esetben egyidejűleg.

43. cikk

Albizottságok

(1)
     A 42. cikk alkalmazásában létre kell hozni ▐ a vegyes
  bizottság
  pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó albizottságát.

(2)
     Az albizottság a 41. cikk (1) bekezdésében említett személyekből és az egyes tagállamok releváns illetékes hatósága mindenkori személyzetének egy magas rangú képviselőjéből áll.

(3)
     Az albizottság tagjai közül választ elnököt, aki tagja
  a
  ▐ vegyes
  bizottságnak
  is.

(4)
     A vegyes bizottság további albizottságokat hozhat létre.

3.   SZAKASZ

FELLEBBEZÉSI TANÁCS

44. cikk

Összetétel

(1)   A fellebbezési tanács
  a három európai felügyeleti hatóság
  közös testülete.

(2)   A fellebbezési tanács hat tagból és hat póttagból áll, akik
  nagyra becsült, bizonyítottan
  megfelelő tudással és
  banki, biztosítási és értékpapír-piaci területen vagy más pénzügyi szolgáltatások területén kellően magas szinten szerzett szakmai, többek közt felügyeleti
  ismeretekkel rendelkező személyek, és nem tartoznak a Hatóság tevékenységében részt vevő illetékes hatóságok vagy más nemzeti, illetve
  uniós
  intézmény jelenlegi alkalmazottai közé.
  A fellebbezési tanács tagjai között számosnak megfelelő jogi szakértelemmel kell rendelkeznie ahhoz, hogy jogi szaktanácsadást biztosítsanak a Hatóság hatáskörének gyakorlásával kapcsolatban.

A fellebbezési tanács kijelöli elnökét.

A fellebbezési tanács határozatainak meghozatalához a hat tagból legalább négy fő szavazata szükséges.
  Ha a megtámadott határozat ezen rendelet hatálya alá tartozik, e négy tagból álló többségnek a fellebbezési tanács Hatóság által kinevezett két tagja közül legalább egyet magában kell foglalnia.

A fellebbezési tanács szükség szerint, az elnök kezdeményezésére ülésezik.

(3)   A fellebbezési tanács két tagját és két póttagját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően egy, a Bizottság által javasolt szűkített listáról a Hatóság igazgatótanácsa nevezi ki, a felügyelőtanáccsal folytatott konzultációt követően.

A többi tagot a(z) .../
  2010
  /
  EU
  rendelettel (EIOPA) és a(z) .../
  2010
  /
  EU
  rendelettel (ESMA) összhangban kell kinevezni.

(4)   A fellebbezési tanács tagjainak megbízatása öt évre szól. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.

(5)   A fellebbezési tanácsnak a Hatóság igazgatótanácsa által kinevezett tagja megbízatásának ideje alatt e tisztségéből nem menthető fel, kivéve akkor, ha súlyos hivatali mulasztást követett el, és az igazgatótanács – miután egyeztetett a felügyelőtanáccsal – erről határozatot hoz.

(6)   ▐
  Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  , az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság
  a vegyes bizottságon keresztül
  megfelelő működési és titkársági támogatást biztosít a fellebbezési tanács részére.

45. cikk

Függetlenség és pártatlanság

(1)   A fellebbezési tanács tagjai függetlenül hozzák meg döntéseiket. Semmilyen utasítás nem kötheti őket. A fellebbezési tanács tagjai a Hatóságnál, annak igazgatótanácsában vagy felügyelőtanácsában nem láthatnak el más feladatot.

(2)   Nem vehet részt a fellebbezési eljárásban a fellebbezési tanács olyan tagja, akinek bármely személyes érdeke fűződik az eljáráshoz, aki korábban az eljárás egyik felének képviseletét látta el, illetőleg aki részt vett a fellebbezés alatt álló határozat meghozatalában.

(3)   A fellebbezési tanács minden tagja értesíti a fellebbezési tanácsot, ha valamely tagtársáról – az (1) és a (2) bekezdésben említett okok egyike vagy bármely más ok miatt – úgy véli, hogy nem helyénvaló részt vennie egy adott fellebbezési eljárásban.

(4)   A fellebbezési eljárás feleinek bármelyike az (1) és a (2) bekezdésben említett bármely indokra hivatkozva, illetve elfogultság gyanúja esetén a fellebbezési tanács bármely tagjának részvétele ellen kifogással élhet.

A tagok állampolgársága nem szolgálhat kifogás alapjául, továbbá nincs helye kifogásnak a fellebbezési eljárás olyan fele részéről, aki a kifogást megalapozó tény ismeretében további, a fellebbezési tanács összetételének kifogásolásától eltérő, eljárási cselekményt tett.

(5)   A fellebbezési tanács az (1) és az (2) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésről az érintett tag részvétele nélkül határoz.

A szóban forgó határozat meghozatala céljából a fellebbezési tanács az érintett tag helyett annak póttagja részvételével ülésezik, kivéve akkor, ha a póttag is hasonló helyzetben van. Ez esetben az elnök a rendelkezésre álló póttagok közül jelöl ki helyettest.

(6)   A fellebbezési tanács tagjai vállalják, hogy függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el.

E célból kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben vagy kijelentik, hogy nincsenek olyan érdekeltségeik, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket, vagy megnevezik azokat a közvetlen vagy közvetett érdekeltségeiket, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket.

A nyilatkozatokat évente írásos formában közzé kell tenni.

V.   FEJEZET

JOGORVOSLAT

46. cikk

Fellebbezések

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy – az illetékes hatóságokat is ideértve – fellebbezhet a Hatóság 9., 10. és 11. cikkben említett, valamint bármely más az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  jogi aktusok
  szerinti neki címzett határozata ellen vagy az olyan határozat ellen, amely ugyan más személynek van címezve, de őt közvetlenül és személyében érinti.

(2)   A fellebbezést indokolásával együtt írásban kell eljuttatni a Hatósághoz, attól számított két hónapon belül, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó határozatról, vagy – ha erre nem került sor – attól számítva, hogy a Hatóság közzétette a határozatot.

A fellebbezési tanács a benyújtástól számítva két hónapon belül határoz a fellebbezésről.

(3)   Az (1) bekezdésnek megfelelően beadott fellebbezésnek nincsen felfüggesztő hatálya.

A fellebbezési tanács azonban a kifogásolt határozat alkalmazását felfüggesztheti, ha megítélése szerint a körülmények ezt megkövetelik.

(4)   Ha a fellebbezés elfogadható, a fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy az megalapozott-e. A fellebbezési tanács ▐ felkéri
  a fellebbezési eljárás feleit
  , hogy az általa kibocsátott értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A fellebbezési eljárásban a felek jogosultak álláspontjukat szóban előadni.

(5)   A fellebbezési tanács
  megerősítheti
  a Hatóság
  illetékes testülete által hozott határozatot
  vagy a Hatóság illetékes testületéhez utalhatja az ügyet. Erre a testületre nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező,
  és ez a testület módosított határozatot fogad el az adott ügyben.

(6)   A fellebbezési tanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

(7)   A fellebbezési tanács által hozott határozatokat a Hatóság megindokolja és közzéteszi.

47. cikk

Kereset benyújtása a
  Törvényszékhez ▐ és a Bírósághoz

(1)   A fellebbezési tanács határozatai, illetőleg – ha a fellebbezési tanács nem jogosult jogorvoslatot gyakorolni – a Hatóság határozatai
  az EUMSz 263. cikkével
  összhangban indított keresettel megtámadhatók
  a Törvényszék
  vagy a Bíróság előtt.

(1a)
     
  A tagállamok és az uniós intézmények, valamint természetes és jogi személyek az EUMSz 263. cikkével összhangban közvetlen fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz a Hatóság határozatai ellen.

(2)   Abban az esetben, ha a Hatóság köteles eljárni és elmulasztja a döntéshozatalt,
  az EUMSz 265. cikkével
  összhangban mulasztás miatti kereset indítható
  a Törvényszéknél
  vagy a Bíróságnál.

(3)   A Hatóság köteles meghozni
  a Törvényszék
  , illetőleg a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

48. cikk

A Hatóság költségvetése

(1)   
  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében foglaltaknak megfelelő európai szervként működő
  Hatóság bevételei mindenekelőtt
  az alább felsoroltak bármilyen kombinációjából
  állnak:

| a) | a pénzügyi intézmények felügyelete terén illetékes nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásai,
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi intézmények felügyelete terén illetékes nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásai,
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ;

| b) | az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a Hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a Hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia;

| c) | a vonatkozó
  uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak. |
| --- | --- |

c)

a vonatkozó
  uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak.

(2)   A Hatóság kiadásai tartalmazzák legalább a személyzeti, a díjazással kapcsolatos, az adminisztratív, az infrastrukturális,
  valamint a szakmai képzéssel kapcsolatos
  és működési költségeket.

(3)   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(4)   A Hatóság valamennyi bevételének és kiadásának becslését minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a Hatóság költségvetésében be kell mutatni.

49. cikk

A költségvetés elkészítése

(1)   Az ügyvezető igazgató minden év február 15-ig kimutatás-tervezetet készít a következő pénzügyi évben várható bevételekről és kiadásokról, majd ezt az előzetes költségvetés-tervezetet a létszámtervre vonatkozó javaslattal együtt megküldi az igazgatótanácsnak
  és a felügyelőtanácsnak
  . Az ügyvezető igazgató által készített
  és az igazgatótanács által jóváhagyott
  előzetes tervezet alapján
  a felügyelőtanács
  minden évben összeállítja a Hatóság következő pénzügyi évre előirányzott bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatást. Ezt a becsléseket tartalmazó kimutatást – az előzetes létszámtervvel együtt –
  a felügyelőtanács
  március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. A becsléseket tartalmazó kimutatás elfogadása előtt az ügyvezető igazgató által készített tervezetet
  az igazgatótanácsnak
  jóvá kell hagynia.

(2)   A becsléseket tartalmazó kimutatást a Bizottság megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió előzetes általános költségvetés-tervezetével együtt.

(3)   A becsléseket tartalmazó kimutatás alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre tekintettel szükségesnek ítélt becsléseket, valamint azon támogatás összegét, amely
  az EMSz 313. és 314.
  cikkével összhangban az Európai Unió általános költségvetését terheli.

(4)   A Hatóság létszámtervét a költségvetési hatóság fogadja el. A költségvetési hatóság hagyja jóvá a Hatóság támogatására szánt költségvetési előirányzatot.

(5)   A Hatóság költségvetését
  a felügyelőtanács
  fogadja el. Az akkor tekintendő véglegesnek, ha az Európai Unió általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani.

(6)   Az igazgatótanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak költségvetésének finanszírozására, és különösen az olyan, tulajdonjoggal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Minderről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti a Hatóságot erről a szándékáról. Válasz hiányában a Hatóság lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

(6a)
     
  A Hatóság működésének 2011. december 31-én lezáruló első évére a költségvetést az adott 3. szintű bizottságok tagjai fogadják el a Bizottsággal való konzultációt követően, és azt jóváhagyásra az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztik.

50. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az ügyvezető igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja a Hatóság költségvetését.

(2)   A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 31-ig a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is megküldi a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (36) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 128. cikkének megfelelően az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásai alapján konszolidált beszámolót készít.

(3)   Az ügyvezető igazgató, miután beérkeztek hozzá a Hatóság előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által a költségvetési rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre az igazgatótanács elé terjeszti a Hatóság végleges beszámolóját.

(4)   Az igazgatótanács véleményezi a Hatóság végleges beszámolóját.

(5)   Az ügyvezető igazgató a végleges beszámolót, valamint az igazgatótanács véleményét a pénzügyi év lezárultát követő július 1-jéig eljuttatja a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

(6)   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(7)   Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig megválaszolja a Számvevőszék észrevételeit. E válaszról másolatot küld az igazgatótanácsnak és a Bizottságnak.

(8)   Az igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére és összhangban a költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zökkenőmentes lebonyolításához.

(9)   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az N+2. év május 15-ig megadja a Hatóság számára a mentesítést az N. pénzügyi év költségvetésének
  (beleértve a Hatóság minden költségét és bevételét)
  végrehajtására vonatkozóan.

51. cikk

Pénzügyi szabályok

A Hatóságra alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. A szóban forgó szabályok nem térhetnek el a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (37), kivéve, ha a Hatóság sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

52. cikk

Csalás elleni intézkedések

(1)   Az 1073/1999/EK rendelet előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók a Hatóságra csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.

(2)   A Hatóság csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (38), és haladéktalanul meghozza a Hatóság egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

(3)   A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá a Hatóság által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek elosztásáért felelnek.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

53. cikk

Kiváltságok és mentességek

A Hatóságra és személyzetére az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó.

54. cikk

Személyzet

(1)   A Hatóság személyzetére – ideértve annak ügyvezető igazgatóját
  és elnökét
  is – a személyzeti szabályzat, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az Európai
  Unió
  intézményei által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   Az igazgatótanács — a Bizottsággal egyetértésben — az Európai Közösségek személyzeti szabályzatának 110. cikkében meghatározott előírásokkal összhangban elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

(3)   Személyzete tekintetében a Hatóság gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

(4)   Az igazgatótanács elfogad olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Hatóságon belül.

55. cikk

A hatóság felelőssége

(1)   Szerződésen kívüli felelősség alapján a Hatóság – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetőleg az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták az Európai Közösségek Bíróságának joghatósága alá tartoznak.

(2)   A Hatóság alkalmazottainak a Hatósággal szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében a Hatóság személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

56. cikk

Szakmai titoktartási kötelezettség

(1)   A felügyelőtanács és az igazgatótanács tagjaira, az ügyvezető igazgatóra és a Hatóság személyzetének tagjaira, ideértve a tagállamok által ideiglenesen kiküldött tisztviselőket
  és a Hatóság részére szerződéses alapon feladatokat végző minden más személyt
  is,
  az EUMSz 339. cikkében
  meghatározott és a vonatkozó
  uniós
  jogszabályokban előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók, még megbízatásuk lejártát követően is.

A személyzet tagjai az 54. cikkben említett személyzeti szabályzatnak megfelelően szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően is kötelesek feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

A tagállamok, az uniós intézmények vagy szervek vagy bármilyen más köz- vagy magánjogi szerv sem próbálhatja meg befolyásolni a Hatóság tagjait.

(2)   A büntetőjog hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, szakmai kötelességük teljesítése közben kapott bizalmas információt más személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összevont formában történt közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

Emellett az (1) bekezdésben és e bekezdés első albekezdésében előírt kötelezettség nem zárja ki, hogy a Hatóság és a nemzeti felügyeleti hatóságok ezt az információt az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  érvényesítésére, valamint különösen a határozatok elfogadására irányuló jogi eljárásokhoz felhasználják.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem zárja ki, hogy a Hatóság e rendelettel és más, a pénzügyi intézményekre alkalmazandó közösségi jogszabályokkal összhangban információt cseréljen a nemzeti felügyeleti hatóságokkal.

Erre az információra az (1) és (2) bekezdésben megjelölt szakmai titoktartási feltételek vonatkoznak. A Hatóság belső eljárási szabályzatában meghatározza az (1) és (2) bekezdésben említett titoktartási szabályok végrehajtására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.

(4)   A Hatóság alkalmazza a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (39).

57. cikk

Adatvédelem

Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak a személyes adatok feldolgozása tekintetében a 95/46/EK irányelv alapján fennálló, sem a Hatóságnak a feladatai ellátása során végrehajtott személyesadat-feldolgozás tekintetében a 45/2001/EK rendelet alapján fennálló kötelezettségeit.

58. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

(1)   A Hatóság birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendelet alkalmazandó.

(2)   Az igazgatótanács 2011. május 31-ig gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

(3)   A Hatóság által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok tárgyában panasz nyújtható be az ombudsmanhoz vagy
  az EUMSz 228., illetve 263
  . cikkében megállapított feltételekkel összhangban – adott esetben – eljárás indítható a Bíróság előtt a fellebbezési tanácsnak benyújtott fellebbezést követően.

59. cikk

Nyelvhasználat

(1)   A Hatóságra az 1. tanácsi rendelet (40) előírásai alkalmazandók.

(2)   A Hatóság belső nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezésekről az igazgatótanács határoz.

(3)   A Hatóság működéséhez szükséges fordítói szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

60. cikk

Székhely-megállapodás

A Hatóságnak a befogadó tagállamban történő elhelyezésére és az ezen állam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint a Hatóság ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, a Hatóság személyzetére és családtagjaikra a Hatóság székhelyét befogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Hatóság és a befogadó tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatótanács jóváhagyását követően köthető meg.

A Hatóság befogadó tagállama a lehető legjobb körülményeket biztosítja a Hatóság megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

61. cikk

Harmadik országok részvétele

(1)
     A Hatóság munkájában való részvétel nyitva áll azon országok számára, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak és amelyek megállapodást kötöttek
  az Európai Unióval
  , amelynek keretében elfogadták és alkalmazzák
  az uniós
  jogot a Hatóságnak az 1. cikk (2) bekezdésében említett hatáskörébe tartozó területen.

(1a)
     
  A Hatóság együttműködhet olyan harmadik országokkal, amelyek az Unióval az EUMSz 216. cikkében foglaltakkal összhangban kötött nemzetközi megállapodásoknak megfelelően a Hatóság 1. cikk (2) bekezdésében említett illetékességi körében az uniós jogszabályokkal egyenértékűnek elfogadott jogszabályokat alkalmaznak.

(2)
     E megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján az adott országra nézve meg kell állapítani különösen a Hatóság munkájában való részvétel jellegét, tárgyát és eljárási vonatkozásait, kitérve a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintő kérdésekre is. E rendelkezések előírhatják, hogy ezek az országok megfigyelőként részt vehetnek a felügyelőtanácsban, de biztosítják, hogy nem vesznek részt olyan vitákban, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel foglalkoznak, kivéve, ha közvetlenül érintettek.

VIII.   FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

62. cikk

Előkészítő intézkedések

| (-1) | Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően a CEBS a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti a CEBS-nek a Hatósággal történő felváltását. |
| --- | --- |

(-1)

Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően a CEBS a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti a CEBS-nek a Hatósággal történő felváltását.

| (1) | A
  Hatóság létrehozását követően a Bizottság felelős a
  Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.
  E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással. |
| --- | --- |

(1)

A
  Hatóság létrehozását követően a Bizottság felelős a
  Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.

E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.

| (2) | Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet.

| (3) | Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét. |
| --- | --- |

(3)

Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét.

| (3a) | A Hatóságot a CEBS jogutódjának kell tekinteni. A CEBS valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden foylamatban lévő ügylete a Hatóságra szállhat. Egy független könyvvizsgáló összeállít egy kimutatást a CEBS eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről. E nyilatkozatot az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt a CEBS tagjai és a Bizottság ellenőrzi és jóváhagyja. |
| --- | --- |

(3a)

A Hatóságot a CEBS jogutódjának kell tekinteni. A CEBS valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden foylamatban lévő ügylete a Hatóságra szállhat. Egy független könyvvizsgáló összeállít egy kimutatást a CEBS eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről. E nyilatkozatot az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt a CEBS tagjai és a Bizottság ellenőrzi és jóváhagyja.

63. cikk

A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az 54. cikktől eltérve a
  CEBS
  vagy annak titkársága által kötött és e rendelet alkalmazásának időpontjában hatályos összes munkaszerződést
  és kiküldetési megállapodást
  lejárata napjáig tiszteletben kell tartani. Ezek a szerződések nem hosszabbíthatók meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szerződések hatálya alá tartozó személyzet minden tagja megkapja azt a lehetőséget, hogy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja szerint a Hatóság létszámtervében meghatározott különféle besorolási osztályoknak megfelelően ideiglenes tisztviselői szerződést kössön.

A szerződések megkötésére jogosult hatóság e rendelet hatálybalépését követően belső kiválasztási eljárást hajt végre, amely
  az (1) bekezdésben említett CEBS személyzetére
  vagy annak
  titkárságára
  ▐ korlátozódik, hogy ellenőrizze a foglalkoztatandó személyek hozzáértését, hatékonyságát és feddhetetlenségét.
  A belső kiválasztási eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venni az egyes személyek alkalmazása előtt szerzett készségeket és tapasztalatot.

(3)   Az elvégzendő feladatok jellegétől és szintjétől függően a sikeres pályázók számára ideiglenes alkalmazotti szerződést ajánlanak fel, amelynek időtartama legalább olyan hosszú, mint az első szerződés értelmében még fennmaradó időtartam.

(4)   A munkaszerződésre vonatkozó megfelelő nemzeti jogszabályok és más eszközök továbbra is alkalmazandók a személyzet azon, szerződéssel rendelkező tagjaira, akik úgy döntenek, hogy nem kötnek ideiglenes alkalmazotti szerződést, vagy akiknek nem ajánlanak fel ideiglenes alkalmazotti szerződést a (2) bekezdéssel összhangban.

63a. cikk

Nemzeti rendelkezések

A tagállamok meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása szempontjából indokolt rendelkezéseket.

64. cikk

Módosítások

A
  716/2009/EK
  határozat úgy módosul, hogy a kapcsolódó melléklet B. szakaszában a kedvezményezettek jegyzékéből kikerül a
  CEBS
  .

65. cikk

Hatályon kívül helyezés

A
  CEBS
  létrehozásáról szóló 2009/78/EK bizottsági határozat
  2011. január 1-jétől kezdődően
  hatályát veszti.

66. cikk

Felülvizsgálati záradék

| (-1) | A Bizottság ...ig (41) az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerszintű kockázatot jelenthetnek, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozással kapcsolatos intézkedéseket is beleértve. |
| --- | --- |

(-1)

A Bizottság ...ig (41) az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerszintű kockázatot jelenthetnek, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozással kapcsolatos intézkedéseket is beleértve.

| (1) | ...-ig

   (42),
  és azt követően minden harmadik évben
  a Bizottság általános jelentést tesz közzé a Hatóság működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról, valamint az e rendeletben meghatározott eljárásokról. A jelentés ▐
  többek között
  értékeli
  :▐










  a) | az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti konvergenciát
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

...-ig

   (42),
  és azt követően minden harmadik évben
  a Bizottság általános jelentést tesz közzé a Hatóság működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról, valamint az e rendeletben meghatározott eljárásokról. A jelentés ▐
  többek között
  értékeli
  :▐

a)

az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti konvergenciát
  ;

| b) | a felügyeleti kollégiumok működését; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti kollégiumok működését;

| c) | a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményeit, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

c)

a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményeit, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat;

| d) | hogy különösen a (c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények tükrében, kell-e növelni a Hatóság szerepét a rendszerszintű kockázatot jelentő pénzintézetek felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen intézmények feletti hatáskörének erősítése, |
| --- | --- |

d)

hogy különösen a (c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények tükrében, kell-e növelni a Hatóság szerepét a rendszerszintű kockázatot jelentő pénzintézetek felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen intézmények feletti hatáskörének erősítése,

| e) | a 23. cikk szerinti védzáradék alkalmazását. |
| --- | --- |

e)

a 23. cikk szerinti védzáradék alkalmazását.

| (1a) | Az (1) bekezdésben említett jelentés továbbá a következőket vizsgálja meg:










  a) | indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítók, a foglalkoztatói nyugdíjak, az értékpapír- és pénzügyi piacok felügyeletét; |
| --- | --- | --- |

(1a)

Az (1) bekezdésben említett jelentés továbbá a következőket vizsgálja meg:

a)

indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítók, a foglalkoztatói nyugdíjak, az értékpapír- és pénzügyi piacok felügyeletét;

| b) | indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felügyelet alá kell-e rendelni; |
| --- | --- |

b)

indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felügyelet alá kell-e rendelni;

| c) | indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni az ESFS felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között; |
| --- | --- |

c)

indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni az ESFS felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között;

| d) | az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel; |
| --- | --- |

d)

az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel;

| e) | elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással; |
| --- | --- |

e)

elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással;

| f) | megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

f)

megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban;

| g) | továbbra is Franfurtban legyen-e a Hatóság székhelye. |
| --- | --- |

g)

továbbra is Franfurtban legyen-e a Hatóság székhelye.

| (2) | A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(2)

A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni.

67. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni
  a 62. cikk, valamint 63. cikk (1) és (2) bekezdésének kivételével, amelyeket e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. A Hatóságot a rendelet alkalmazásának napján kell létrehozni
  .

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/ben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0166/2010).

1

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget
  félkövér dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

2

félkövér dőlt

(3)  2010. január 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C [...], [...], [...] o.

4

(5)  HL C 13, 2010.1.20., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

6

(7)  

  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

7

HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(8)  

  HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

8

HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

(9)  

  HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

9

HL C 175. E, 2008.7.10., 392. o.

(10)  

  HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

10

HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

(11)  

  HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

11

HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

(12)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

12

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

13

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

(14)  HL L 25., 2009.1.29., 23. o.

14

(15)  HL L 25., 2009.1.29., 28. o.

15

(16)  HL L 25., 2009.1.29., 18. o.

16

(17)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

17

(18)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

18

(19)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

19

(20)  HL L 35., 2003.2.11., 1. o.

20

(21)  

  HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

21

HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

(22)  

  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

22

HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

(23)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

23

(24)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

24

(25)  

  HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

25

HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

(26)  

  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

26

HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

(27)  

  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

27

HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(28)  

  HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

28

HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

(29)  HL L 136., 1999.5.31., 1.o.

29

(30)  HL L 136., 1999.5.31., 15.o.

30

(31)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

31

(32)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

32

(33)  HL L 8., 2001.12.1., 1. o.

33

(34)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

34

(35)  HL L 253., 2009.9.25., 8. o.

35

(36)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

36

(37)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

37

(38)  HL L 136., 1999.5.31., 15.o.

38

(39)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

39

(40)  HL 17., 1958.10.6., 385. o.

40

(41)  
  E endelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

41

E endelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

(42)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított három év.

42

E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított három év.

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/391 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/391

---

2010. július 7., szerdaEurópai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság ***I

P7_TA(2010)0273

Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2011/C 351 E/39

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (
  Biztosítás- és
  Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (4),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (5),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően eljárva (6),

mivel:

| (1) | A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  pénzügyi globalizációval és
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/2008. évi pénzügyi válság jelentős, konkrét eseteket és a pénzügyi rendszer egészét egyaránt érintő hiányosságokat tárt fel a pénzügyi felügyelet terén. A nemzeti szintű felügyeleti modellek nem tudtak lépést tartani
  pénzügyi globalizációval és
  az integrálódó és összekapcsolódó európai pénzügyi piacokkal, amelyeken a pénzügyi vállalkozások egyre gyakrabban határokon átnyúló tevékenységet folytatnak. A válság emellett komoly hiányosságokat tárt fel a nemzeti felügyeletek közötti együttműködés, koordináció,
  az uniós
  jog alkalmazásában megvalósított következetesség és a bizalom terén is.

| (1a) | A Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok európai felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában

   (7)

  , az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában

   (8)

  , „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005-2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalásában

   (9)

  , a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában

   (10)

  , „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. október 9-i állásfoglalásában

   (11)

  , a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló (Solvency II) európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában

   (12)

  , valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában

   (13)). |
| --- | --- |

(1a)

A Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen felszólalt a valamennyi szereplő számára valóban egyenlő európai versenyfeltételek megerősítése érdekében, rámutatva ugyanakkor az egyre integráltabb pénzügyi piacok európai felügyeletének jelentős hiányosságaira („A pénzügyi piacok keretrendszerének megvalósítása: cselekvési terv” című bizottsági közleményről szóló 2000. április 13-i állásfoglalásában

   (7)

  , az Európai Unió prudenciális felügyeleti szabályairól szóló 2002. november 21-i állásfoglalásában

   (8)

  , „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005-2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalásában

   (9)

  , a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában

   (10)

  , „A Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. október 9-i állásfoglalásában

   (11)

  , a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló (Solvency II) európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról szóló 2009. április 22-i állásfoglalásában

   (12)

  , valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalásában

   (13)).

| (2) | A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (a de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport
  az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy a bankszektor, egy pedig az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik. |
| --- | --- |

(2)

A Jacques de Larosière által elnökölt magas szintű szakértői csoport 2009. február 25-én közzétett, a Bizottság kérésére készített jelentése
  (a de Larosière-jelentés)
  megállapította, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok kockázatának és súlyosságának csökkentése érdekében meg kell erősíteni a felügyeleti keretet. A csoport
  az uniós
  pénzügyi szektor felügyeleti struktúrájának reformját ajánlotta. A szakértői csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy indokolt létrehozni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét, amely három európai felügyeleti hatóságból áll – egy a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-szektor, egy a bankszektor, egy pedig az értékpapírszektor felügyeletére –, emellett javasolta az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozását is.
  A jelentésben szereplő ajánlások a szakértők által a jövőbeli hasonló válságok elkerüléséhez szükségesnek tekintett módosítások minimumszintjét képviselik.

| (3) | 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , ám a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás nem szerepelt benne
  . |
| --- | --- |

(3)

2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében a Bizottság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét és az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot, 2009. május 27-i, „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében pedig részletesebb információkkal szolgált az új felügyeleti keret lehetséges szerkezetéről
  , ám a de Larosière-jelentésben szereplő összes ajánlás nem szerepelt benne
  .

| (4) | Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felvigyázásának szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2009. június 19-i következtetéseiben azt ajánlotta, hogy hozzák létre a három új európai felügyeleti hatóságból álló Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét. A rendszer céljául a nemzeti felügyelet minőségének és következetességének javítását, a határokon átnyúlóan tevékenykedő csoportok felvigyázásának szigorítását, és az egységes piac összes pénzügyi intézményére alkalmazandó egységes európai szabálykönyv létrehozását indokolt kitűzni. A Tanács kiemelte, hogy az európai felügyeleti hatóságokat a hitelminősítő intézetekre kiterjedő hatáskörrel is fel kell ruházni, és felkérte a Bizottságot, hogy készítsen elő konkrét javaslatokat a tekintetben, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere miként juthatna erős szerephez a válsághelyzetekben, miközben hangsúlyozta, hogy az európai felügyeleti hatóságok által hozott határozatok nem gyakorolhatnak hatást a tagállamok költségvetési felelősségére.

| (4a) | A G20 pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat csődjeinek közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni. Megfelelő meghatározása esetén a rendezési mechanizmusok jóvoltából a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”. |
| --- | --- |

(4a)

A G20 pittsburghi csúcstalálkozójának felkérésére a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által készített 2010. április 16-i, „A pénzügyi ágazat igazságos és jelentős hozzájárulása” című jelentés megállapítja, hogy „a pénzügyi ágazat csődjeinek közvetlen költségeit egy hiteles és hatékony rendezési mechanizmushoz kapcsolódó pénzügyi stabilitási hozzájárulási alapból (FSC) kell finanszírozni. Megfelelő meghatározása esetén a rendezési mechanizmusok jóvoltából a kormányok a jövőben nem kényszerülnének a túl fontos, túl nagy vagy más intézményekhez túl sok ponton kapcsolódó intézmények megmentésére”.

| (4b) | Az Európa 2020 című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”. |
| --- | --- |

(4b)

Az Európa 2020 című 2010. március 3-i bizottsági közlemény megállapítja, hogy rövid távú prioritássá kell tenni, hogy „olyan ambiciózus szakpolitikát kell kialakítanunk, amely elősegíti, hogy a jövőben elkerüljük, vagy szükség esetén jobban kezeljük az esetleges pénzügyi válságokat, és amely – figyelembe véve a pénzügyi ágazat jelenlegi válságban viselt sajátos felelősségét – megfelelő hozzájárulást vár majd el a pénzügyi szektortól is”.

| (4c) | Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kimondta, hogy „különösen az olyan területeken van szükség előrelépésre, mint válságkezelési eszközöket finanszírozó rendszerszintű intézmények”. |
| --- | --- |

(4c)

Az Európai Tanács 2010. március 25-én egyértelműen kimondta, hogy „különösen az olyan területeken van szükség előrelépésre, mint válságkezelési eszközöket finanszírozó rendszerszintű intézmények”.

| (4d) | Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak a terhek tisztességes elosztása és a rendszerkockázatok figyelembe vételére való ösztönzés érdekében adókat kell kivetniük a pénzügyi intézményekre. Az adókat egy hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.” |
| --- | --- |

(4d)

Az Európai Tanács végül 2010. június 17-én kimondta, hogy „a tagállamoknak a terhek tisztességes elosztása és a rendszerkockázatok figyelembe vételére való ösztönzés érdekében adókat kell kivetniük a pénzügyi intézményekre. Az adókat egy hiteles szanálási keretrendszer részeként kell megállapítani.”

| (5) | A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására és
  a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti. |
| --- | --- |

(5)

A pénzügyi és gazdasági válság valós és súlyos kockázatot jelent
  a pénzügyi rendszer stabilitására és
  a belső piac
  működésére
  nézve. A stabil és megbízható pénzügyi rendszer helyreállítása és fenntartása elengedhetetlen előfeltétele a belső piacba vetett bizalom és az egységes piac megőrzésének, és ezáltal annak, hogy továbbra is fennálljanak és javuljanak a pénzügyi szolgáltatások teljes körűen integrált és működőképes belső piacának létrehozásához szükséges feltételek. A pénzügyi piacok mélyebb integrációja révén viszont javulnak a finanszírozás és a kockázatmegosztás feltételei, ami a gazdaság sokkokkal szembeni ellenálló képességét erősítheti.

| (6) | Az Unió
  felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez körülményes megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók, és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az ▐ európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer megszüntetné ezeket a hiányosságokat és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió
  felügyeleti bizottságai jelenlegi formájukban lehetőségeik határához értek ▐.
  Az Unió
  nem maradhat olyan helyzetben, amelyben nincs mechanizmus annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeletek a határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények esetében a lehető legjobb felügyeleti döntésekre jussanak; amelyben a nemzeti felügyeleti hatóságok között nem megfelelő az együttműködés és az információcsere; amelyben a szabályozási és felügyeleti követelmények különbözősége miatt a nemzeti hatóságok közös fellépéséhez körülményes megállapodásokra van szükség; amelyben az európai szintű problémákkal szemben legtöbbször csak tagállami szintű megoldások alkalmazhatók, és amelyben ugyanannak a jogszabálynak különböző értelmezései vannak. Az ▐ európai
  pénzügyi
  felügyeleti rendszer megszüntetné ezeket a hiányosságokat és olyan rendszert hozna létre, amely összhangban van a pénzügyi szolgáltatások stabil és egységes
  uniós
  pénzügyi piacára vonatkozó célkitűzéssel, mivel a nemzeti felügyeleteket erős
  uniós
  hálózatba szervezi.

| (7) | Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  A Hatóságnak vezető szerepet kell vállalnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézményeket felügyelő felügyeletek kollégiumában és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi intézményekre, amelyek rendszerveszélyt jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, a nemzeti hatóságok nem tudván gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá a pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását
  az Unióban
  .
  A Hatóság mellett létre kell hozni
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Bankfelügyelet) és
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Értékpapírpiac-felügyelet), valamint
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (a „vegyes bizottság”)
  .
  Az ESRB az EFSF részét képezi. |
| --- | --- |

(7)

Az ESFS-t
  a nemzeti és
  az uniós
  felügyeleti hatóságok
  integrált
  hálózataként célszerű kialakítani, a pénzügyi intézmények napi felügyeletét tagállami szinten hagyva.
  A Hatóságnak vezető szerepet kell vállalnia a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézményeket felügyelő felügyeletek kollégiumában és egyértelmű felügyeleti normákat kell meghatároznia számukra. A Hatóságnak külön figyelmet kell fordítania azokra a pénzügyi intézményekre, amelyek rendszerveszélyt jelenthetnek, mivel csődjük fenyegetheti az Unió pénzügyi rendszerét, a nemzeti hatóságok nem tudván gyakorolni hatáskörüket.
  El kell érni továbbá a pénzügyi intézményekre és piacokra vonatkozó szabályok nagyobb harmonizációját és egységes alkalmazását
  az Unióban
  .
  A Hatóság mellett létre kell hozni
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Bankfelügyelet) és
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Értékpapírpiac-felügyelet), valamint
  az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (a „vegyes bizottság”)
  .
  Az ESRB az EFSF részét képezi.

| (8) | Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe
  lépjen
  , és
  átvegye
  azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt, hogy az
  Európai Felügyeleti Hatóság
  a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe
  lépjen
  , és
  átvegye
  azok minden feladatát és hatáskörét
  , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is
  . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.

| (9) | A ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek
  , valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a
  pénzügyi rendszer
  stabilitását, a piacok és
  pénzügyi
  termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét
  .
  A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és ész egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi intézményeket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is.
  Feladatai közé tartozik továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdítása és az uniós intézményeknek szóló tanácsadás a biztosítások, a viszontbiztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, a biztosításközvetítés, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási, könyvvizsgálati és pénzügyi beszámolás területén. A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is. |
| --- | --- |

(9)

A ▐ Hatóság ▐ tevékenységének előírt célja a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és a felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén – a tagállamok különböző érdekeinek
  , valamint a pénzügyi intézmények eltérő jellegének
  figyelembevételével
  . A Hatóságnak meg kell védenie a közös értékeket, például a
  pénzügyi rendszer
  stabilitását, a piacok és
  pénzügyi
  termékek átláthatóságát, valamint a betétesek és befektetők védelmét
  .
  A Hatóságnak meg kell akadályoznia a szabályozói arbitrázst és ész egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, továbbá fokoznia kell
  a nemzetközi felügyeleti
  koordinációt
  a gazdaság egészének érdekében, beleértve a pénzügyi intézményeket és az egyéb érdekelteket, a fogyasztókat és a munkavállalókat is.
  Feladatai közé tartozik továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdítása és az uniós intézményeknek szóló tanácsadás a biztosítások, a viszontbiztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, a biztosításközvetítés, valamint a kapcsolódó vállalatirányítási, könyvvizsgálati és pénzügyi beszámolás területén. A Hatóságra kell bízni a meglévő és új pénzügyi termékek/tranzakciótípusok általános felügyeletét is.

| (9a) | A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját. |
| --- | --- |

(9a)

A Hatóságnak kellőképpen figyelembe kell vennie tevékenységének hatását a versenyre és az innovációra a belső piacon, az Unió globális versenyképességét, a pénzügyi integrációt és az unió új munkahely-teremtési és növekedési stratégiáját.

| (9b) | E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is”. |
| --- | --- |

(9b)

E célok teljesülése érdekében a Hatóságnak jogi személyiséggel, valamint adminisztratív és pénzügyi autonómiával kell rendelkeznie. A Hatóságot fel kell hatalmazni „a jogszabályoknak való megfelelés, és különösen a rendszerkockázatok és a határokon átnyúló kockázatok vizsgálatára is”.

| (9c) | A nemzetközi hatóságok (az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Testület és a Nemzetközi Fizetések Bankja) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi fajtája bizonyos fokig fontos lehet a rendszer szempontjából.” |
| --- | --- |

(9c)

A nemzetközi hatóságok (az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Testület és a Nemzetközi Fizetések Bankja) a következőképpen határozták meg a rendszerkockázatot: „a rendszerkockázat a pénzügyi szolgáltatások megszakadásának veszélye, amelynek oka i) a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének jelentős meggyengülése, és ii) amely jelentős negatív következményekkel járhat a reálgazdaságra nézve. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi fajtája bizonyos fokig fontos lehet a rendszer szempontjából.”

| (9d) | A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Európai Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az EU vagy bármelyik tagállama költségvetésére. |
| --- | --- |

(9d)

A nevezett intézmények szerint a határokon átnyúló kockázat az Európai Unió egészében vagy egyes részein bekövetkező gazdasági egyensúlyhiányokból vagy pénzügyi válságokból származó kockázat, amely jelentős negatív következményekkel járhat a két vagy több tagállam gazdasági szereplői közötti ügyletekre, a belső piac működésére vagy az EU vagy bármelyik tagállama költségvetésére.

| (10) | Az Európai Bíróság a C-217/04 sz. ügyben (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) 2006. május 2-án hozott ítéletében
  megállapította
  , hogy:
  „az EK-Szerződés 95. cikkének (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek.”
  A Hatóság céljai és feladatai – a nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Bíróság a C-217/04 sz. ügyben (Egyesült Királyság kontra Európai Parlament és Tanács) 2006. május 2-án hozott ítéletében
  megállapította
  , hogy:
  „az EK-Szerződés 95. cikkének (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke) szövegében semmiből nem vonható le az a következtetés, hogy a közösségi jogalkotó által e rendelkezés alapján elfogadott intézkedéseknek kizárólag a tagállamok lehetnének a címzettjei. A jogalkotó mérlegelése alapján ugyanis szükségesnek mutatkozhat a harmonizációs folyamat olyan helyzetekben történő megvalósításához való hozzájárulás feladatával megbízott közösségi szerv létesítése, amelyekben az e rendelkezésen alapuló jogi aktusok egységes végrehajtásának és alkalmazásának elősegítése érdekében kötelező erővel nem rendelkező kísérő vagy keretintézkedések elfogadása tűnhet megfelelőnek.”
  A Hatóság céljai és feladatai – a nemzeti felügyeleti hatóságok támogatása
  az uniós
  szabályok egységes értelmezésében és alkalmazásában, továbbá hozzájárulás a pénzügyi integrációhoz szükséges pénzügyi stabilitáshoz – szorosan kötődnek a pénzügyi szolgáltatások belső piacára vonatkozó
  uniós
  joganyag célkitűzéseihez. A Hatóságot ezért
  az EUMSz.114.
  cikke alapján kell létrehozni.

| (11) | A tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg (17): a viszontbiztosítás és a visszaengedményezés területén a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások megszüntetéséről szóló 1964. február 25-i 64/225/EGK irányelv (18), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv (19), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási üzletág tekintetében a letelepedés szabadságát akadályozó korlátok eltörléséről szóló 1973. július 24-i 73/240/EGK tanácsi irányelv (20), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló 1976. június 29-i 76/580/EGK tanácsi irányelv (21), a közösségi együttes biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1978. május 30-i 78/473/EGK tanácsi irányelv (22), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK első irányelvnek elsősorban az utazási segítségnyújtás vonatkozásában történő módosításáról szóló 1984. december 10-i 84/641/EGK tanácsi irányelv (23), a jogvédelmi biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1987. június 22-i 87/344/EGK tanácsi irányelv (24), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról, valamint a 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló 1988. június 22-i 88/357/EGK második tanácsi irányelv (25), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (harmadik nem életbiztosítási irányelv) szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (26), a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről szóló 1998. október 27-i 98/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27), a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28), az életbiztosításról szóló 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29), a biztosítási közvetítésről szóló 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31). |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságainak feladatait, beleértve az egymással és a Bizottsággal való együttműködést is, a következő jogi aktusok állapítják meg (17): a viszontbiztosítás és a visszaengedményezés területén a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások megszüntetéséről szóló 1964. február 25-i 64/225/EGK irányelv (18), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv (19), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási üzletág tekintetében a letelepedés szabadságát akadályozó korlátok eltörléséről szóló 1973. július 24-i 73/240/EGK tanácsi irányelv (20), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló 1976. június 29-i 76/580/EGK tanácsi irányelv (21), a közösségi együttes biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1978. május 30-i 78/473/EGK tanácsi irányelv (22), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK első irányelvnek elsősorban az utazási segítségnyújtás vonatkozásában történő módosításáról szóló 1984. december 10-i 84/641/EGK tanácsi irányelv (23), a jogvédelmi biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1987. június 22-i 87/344/EGK tanácsi irányelv (24), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról, valamint a 73/239/EGK irányelv módosításáról szóló 1988. június 22-i 88/357/EGK második tanácsi irányelv (25), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (harmadik nem életbiztosítási irányelv) szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (26), a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről szóló 1998. október 27-i 98/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27), a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28), az életbiztosításról szóló 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29), a biztosítási közvetítésről szóló 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) és a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló 2003. június 3-i 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31).

| (12) | A rendelet által érintett területet szabályozó hatályos
  uniós
  jogszabály még a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32),
  a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (33)

  , az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (34), a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (35)

  vonatkozó részei
  és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36),
  továbbá belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (37). |
| --- | --- |

(12)

A rendelet által érintett területet szabályozó hatályos
  uniós
  jogszabály még a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (32),
  a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (33)

  , az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (34), a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (35)

  vonatkozó részei
  és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36),
  továbbá belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (37).

| (12a) | Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és az uniós betétesek egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a betétbiztosítás egységes megközelítését. Mivel a betétbiztosítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a betétbiztosítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa. Az Európai Betétgarancia-alap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(12a)

Kívánatos, hogy a Hatóság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és az uniós betétesek egyenlő bánásmódja érdekében elősegítse a betétbiztosítás egységes megközelítését. Mivel a betétbiztosítási rendszerek a tagállamokban inkább a felvigyázás, mintsem a szabályozási felügyelet alá tartoznak, célszerű, hogy a Hatóság az e rendelet szerinti hatáskörét magára a betétbiztosítási rendszerre és annak üzemeltetőjére nézve is gyakorolhassa. Az Európai Betétgarancia-alap létrehozását követően a Hatóság szerepét felül kell vizsgálni.

| (13) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozói
  standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is –
  Uniószerte
  biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a biztosítottak, más kedvezményezettek és fogyasztók megfelelő védelme. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozói
  standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat a Bizottságnak az EUMSz. 290. cikkével összhangban jóvá kell hagynia, hogy ezáltal kötelező joghatással ruházza fel őket. |
| --- | --- |

(13)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált
  szabályozói
  standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, ezáltal – és az egységes szabálykönyv révén is –
  Uniószerte
  biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a biztosítottak, más kedvezményezettek és fogyasztók megfelelő védelme. A hatékonyság érdekében célszerű, hogy a Hatóság, mint igen speciális szaktudással rendelkező szerv,
  az uniós
  jogban meghatározott területeken olyan
  szabályozói
  standardokat dolgozzon ki, amelyek nem igényelnek szakpolitikai döntéseket. A
  szabályozást és a végrehajtást érintő technikai standardokat a Bizottságnak az EUMSz. 290. cikkével összhangban jóvá kell hagynia, hogy ezáltal kötelező joghatással ruházza fel őket.

| (14) | A szabályozói technikai standardok tervezetét csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal és ismeri azok napi tevékenységét. Módosításukra, például akkor kerülhet sor, ha nem összeegyeztethetők az uniós joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó uniós joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára. |
| --- | --- |

(14)

A szabályozói technikai standardok tervezetét csak nagyon ritka esetben és rendkívüli körülmények miatt lehet módosítani, hiszen a Hatóság áll szoros kapcsolatban a pénzügyi piacokkal és ismeri azok napi tevékenységét. Módosításukra, például akkor kerülhet sor, ha nem összeegyeztethetők az uniós joggal, nem tartják tiszteletben az arányosság elvét, vagy szemben állnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának alapvető elveivel, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokat szabályozó uniós joganyag tartalmaz. A Bizottság nem változtathatja meg a Hatóság által elkészített technikai standardok tartalmát a Hatósággal való előzetes egyeztetés nélkül. A standardok gyors és zökkenőmentes elfogadása érdekében a Bizottság számára határidőt kell szabni a jóváhagyásról szóló határozat meghozatalára.

| (14a) | A Bizottságot a jogilag kötelező uniós aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján. A szabályozói és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével. |
| --- | --- |

(14a)

A Bizottságot a jogilag kötelező uniós aktusok végrehajtására is fel kell hatalmazni az EUMSz 291. cikke alapján. A szabályozói és végrehajtási technikai standardoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét, azaz a standardokban meghatározott követelményeknek arányban kell állniuk az adott pénzügyi intézmény tevékenységéből adódó kockázat természetével, mértékével és összetettségével.

| (15) | A
  szabályozói
  standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóságnak a piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  . |
| --- | --- |

(15)

A
  szabályozói
  standardok által nem szabályozott területeken célszerű lehetővé tenni, hogy a Hatóság iránymutatásokat és ajánlásokat bocsásson ki
  az uniós
  jogszabályok alkalmazásáról. Az átláthatóság érdekében, és annak biztosítására, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok következetesen betartsák ezen iránymutatásokat és ajánlásokat, helyénvaló előírni, hogy
  a teljes körű átláthatóságnak a piaci szereplők számára történő biztosítása érdekében
  a nemzeti hatóságok kötelesek legyenek
  közzétenni
  az iránymutatások és ajánlások be nem
  tartásának indokolását
  .

| (16) | Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol
  az uniós
  jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós
  jog helyes és teljes körű végrehajtása alapvető előfeltétele a pénzügyi piacok integritásának,
  átláthatóságának,
  hatékonyságának és szabályos működésének, a pénzügyi rendszer stabilitásának, továbbá a pénzügyi intézmények egyenlő
  uniós
  versenyfeltételeinek. Ezért olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek segítségével a Hatóság fel tud lépni
  az uniós jogszabályok alkalmazásának elmulasztása vagy
  helytelen
  alkalmazása és ezáltal azok megsértése
  ellen. Indokolt, hogy a mechanizmus olyan területeken legyen alkalmazható, ahol
  az uniós
  jogszabályok egyértelmű és feltétel nélküli kötelezettségeket írnak elő.

| (17) | Az uniós
  jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre
  az uniós
  jogot, majd erről ajánlást bocsásson ki.
  Ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós
  jog helytelen vagy nem kielégítő végrehajtásával szembeni arányos fellépéshez háromszintű mechanizmust célszerű alkalmazni. Az első szinten a Hatóságnak jogot kell biztosítani arra, hogy kivizsgálhassa azokat a feltételezett eseteket, amikor a nemzeti hatóságok a felügyelet gyakorlása során helytelenül vagy nem kielégítően hajtják végre
  az uniós
  jogot, majd erről ajánlást bocsásson ki.
  Ha az illetékes nemzeti hatóság nem követi ezt az ajánlást, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – figyelembe véve a Hatóság ajánlásait – hivatalos véleményt adjon ki, amelyben felkéri az illetékes hatóságot, hogy tegye meg az uniós jognak való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket.

| (18) | Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető. |
| --- | --- |

(18)

Arra az esetre, ha a nemzeti hatóság nem tartaná be az ajánlást
  a Hatóság által meghatározott határidőn belül, az uniós
  jog betartása érdekében
  a Hatóság késedelem nélkül
  az érintett nemzeti hatóságnak címzett határozatot
  hoz
  , ezáltal közvetlen joghatást teremtve, amely a nemzeti bíróságok és hatóságok előtt, és
  az EUMSz 258.
  cikke alapján is érvényesíthető.

| (19) | Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat,
  és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában. |
| --- | --- |

(19)

Arra a kivételes esetre, ha az illetékes hatóság tartósan tétlen maradna, célszerű lehetővé tenni a Hatóság számára, hogy utolsó lehetőségként a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el. E hatáskört olyan kivételes körülményekre kell korlátozni, amelyekben az illetékes hatóság nem tartja be a neki címzett
  hivatalos véleményben foglaltakat,
  és amelyekben
  az uniós
  jog a jelenlegi vagy jövőbeni európai uniós rendeletek értelmében közvetlenül alkalmazandó a pénzügyi intézményekre.
  E tekintetben az Európai Parlament és a Tanács várja a 2010-es bizottsági program végrehajtását, különös tekintettel a tőkekövetelmény-irányelv reformjára vonatkozó javaslat vonatkozásában.

| (20) | A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az uniós
  pénzügyi rendszer stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva a vészhelyzet fennállásának megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy a Tanács, az ESRB, az Európai Parlament vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatná meg. Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy vészhelyzet alakulhat ki, kapcsolatba lépnek a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| --- | --- |

(20)

A pénzügyi piacok integritásának és szabályos működésének, vagy
  az uniós
  pénzügyi rendszer stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén
  az Unió
  gyors és összehangolt cselekvése szükséges. A Hatóságot ezért fel kell jogosítani arra, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokat a vészhelyzet orvoslására szolgáló konkrét intézkedésekre kötelezze.
  A kérdés érzékeny voltát szem előtt tartva a vészhelyzet fennállásának megállapítására vonatkozó hatáskörrel a Bizottságot célszerű felruházni. A vészhelyzet fennállását saját kezdeményezésére vagy a Tanács, az ESRB, az Európai Parlament vagy a Hatóság kérése alapján állapíthatná meg. Amikor az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB, vagy az Európai Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy vészhelyzet alakulhat ki, kapcsolatba lépnek a Bizottsággal. E folyamat során rendkívül fontos a bizalmasság. Amennyiben a Bizottság megállapítja a vészhelyzet fennállását, arról megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

| (21) | A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli nemzeti felügyeleti hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie a hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során a nemzeti felügyeleti hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, a Hatóság az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében az érintett illetékes hatóságok számára előírhatja konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást. Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el a közösségi jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

(21)

A hatékony és eredményes felügyelet biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli nemzeti felügyeleti hatóságok álláspontjának kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében a Hatóságnak képesnek kell lennie a hatóságok közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére, a felügyeleti kollégiumokra is kiterjedő hatállyal. Rendelkezni kell egy egyeztető eljárásról, amelynek során a nemzeti felügyeleti hatóságok megállapodásra juthatnak.
  Amennyiben nem születik megállapodás, a Hatóság az ügy rendezése és az európai uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében az érintett illetékes hatóságok számára előírhatja konkrét intézkedés meghozatalát vagy az intézkedéstől való tartózkodást. Az érintett nemzeti felügyeleti hatóság tétlensége esetén célszerű feljogosítani a Hatóságot arra, hogy – utolsó lehetőségként – közvetlenül a pénzügyi intézményeknek címzett határozatokat fogadjon el a közösségi jog azon területein, amelyek rájuk közvetlenül alkalmazandók.

| (21a) | A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére. |
| --- | --- |

(21a)

A válság bebizonyította, hogy a nemzeti hatóságok puszta együttműködése – amelyek joghatósága véget ér a nemzeti határoknál – egyáltalán nem elegendő a határokon átnyúló tevékenységeket folytató pénzügyi intézmények felügyeletére.

| (21b) | Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(21b)

Továbbá „a jelenlegi – a kirendeltségek útlevélrendszerben hordozható jogait, az anyaországi felügyeletet és a kizárólag nemzeti betétbiztosítást egyesítő szabályozás nem szilárd alap az európai határon átnyúlóan működő lakossági bankok jövőbeni szabályozásához és felügyeletéhez” (Turner-féle felülvizsgálat).

| (21c) | A Turner-féle felülvizsgálat megállapította, hogy „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”. |
| --- | --- |

(21c)

A Turner-féle felülvizsgálat megállapította, hogy „a működőképesebb intézkedések vagy megnövekedett nemzeti hatáskört kívánnak meg, ami kevésbé nyitott egységes piacot von magával, vagy nagyobb fokú európai integrációt”.

| (21d) | A „nemzeti” megoldás azt vonja magával, hogy megadjuk a fogadó országnak a jogot, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy csak a leányvállalatokon, ne pedig a kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust. |
| --- | --- |

(21d)

A „nemzeti” megoldás azt vonja magával, hogy megadjuk a fogadó országnak a jogot, hogy kötelezhesse a külföldi intézményeket, hogy csak a leányvállalatokon, ne pedig a kirendeltségeken keresztül működjenek, illetve hogy felügyelje az országában működő bankok tőkéjét és likviditását, ami növelné a protekcionizmust.

| (21e) | Az „európai” megoldás a Hatóság megerősítését jelenti a felügyeleti kollégiumban és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét. |
| --- | --- |

(21e)

Az „európai” megoldás a Hatóság megerősítését jelenti a felügyeleti kollégiumban és a rendszerkockázatokat jelentő pénzügyi intézmények fokozott felügyeletét.

| (22) | A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja, „a különböző felügyeleti gyakorlatokból erdő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”. |
| --- | --- |

(22)

A felügyeleti kollégiumok fontos szerepet játszanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények hatékony, eredményes és egységes felügyeletében. A felügyeleti kollégiumok működésének és információcsere-folyamatainak egyszerűsítése céljából, valamint
  az uniós
  jog kollégiumok általi alkalmazásával kapcsolatos konvergencia és egységesség előmozdítása érdekében a Hatóságnak
  vezető szerepet és
  teljes körű részvételi jogot kell adni a kollégiumokban.
  Ahogy a de Larosière-jelentés megállapítja, „a különböző felügyeleti gyakorlatokból erdő versenytorzulást és szabályozási arbitrázst el kell kerülni, mert ezek alááshatják a pénzügyi stabilitást, többek között azáltal, hogy ösztönzik a pénzügyi tevékenység elmozdulását olyan országokba, ahol a felügyelet lazán működik. A felügyeleti rendszernek tisztességesnek és kiegyensúlyozottnak kell mutatkoznia”.

| (22a) | A Hatóság és a Nemzeti Felügyeletek fokozzák a rendszerkockázati kritériumnak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot. |
| --- | --- |

(22a)

A Hatóság és a Nemzeti Felügyeletek fokozzák a rendszerkockázati kritériumnak megfelelő pénzügyi intézmények felügyeletét, hiszen azok csődje veszélybe sodorhatja az Unió pénzügyi rendszerének stabilitását és károsíthatja a reálgazdaságot.

| (22b) | A rendszerkockázatot a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Biztosításfelügyeleti Egyesület és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához. |
| --- | --- |

(22b)

A rendszerkockázatot a nemzetközi normáknak, különösen a Pénzügyi Stabilitási Tanács, a Nemzetközi Valutaalap, a Nemzetközi Biztosításfelügyeleti Egyesület és a G20-ak normáinak figyelembe vételével kell felmérni. A legáltalánosabban az összekapcsoltságot, a helyettesíthetőséget és az időzítést használják kritériumként a rendszerkockázat azonosításához.

| (22c) | Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét stabilizálásuk és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása). |
| --- | --- |

(22c)

Meg kell teremteni a veszélybe került intézmények kezelésének keretét stabilizálásuk és talpra állításuk érdekében, hiszen „egyértelműen bebizonyosodott, hogy egy bankválság tétje nagy a kormányok és a társadalom számára, hiszen egy ilyen helyzet veszélybe sodorhatja a pénzügyi stabilitást és a reálgazdaságot” (de Larosière-jelentés). A Bizottságnak megfelelő javaslatokat kell tennie a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtésére. A válságkezelés kulcsfontosságú elemei a közös szabályrendszer és a közös pénzügyi válságrendezési eszközök (a nagyméretű, határokon átnyúló és/vagy egymással összekapcsolt intézmények kezelése és annak finanszírozása).

| (22d) | A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az európai biztosítottak érdekvédelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság miatt az adófizetőkre nehezedő költségek csökkentése érdekében egy Európai Pénzügyi Garanciaalapot (a továbbiakban: alap) kell létrehozni. Létre kell hozni az Európai Biztosítási Garanciarendszert (a továbbiakban: alap) azzal a céllal, hogy finanszírozza az olyan nehézségekkel küzdő, határokon átnyúló pénzügyi intézmények rendezett felszámolását vagy az ilyen intézmények rehabilitálását célzó beavatkozásokat, amelyek hatása veszélyeztetné az unió egységes pénzügyi piacának stabilitását, valamint azt is célul kell kitűzni, hogy e beavatkozások költségeit internalizálni lehessen abban az esetben is, ha a nemzeti biztosítási garanciarendszerekhez való hozzájárulások nem bizonyulnak elegendőnek. Az Alapot ezen intézmények pénzügyi hozzájárulásaival, az Alap által felvett hitelek révén vagy kivételesen az érintett tagállamok pénzügyi hozzájárulásai segítségével kell finanszírozni az előzőleg megállapított kritériumokkal összhangban (felülvizsgált egyetértési megállapodás). Az alapba teljesített hozzájárulásoknak kell a nemzeti betétbiztosítási garanciarendszerekbe teljesített hozzájárulások helyébe lépniük. |
| --- | --- |

(22d)

A határokon átnyúló pénzügyi intézmények társfelelősségének biztosítása, az európai biztosítottak érdekvédelme, valamint a rendszerszintű pénzügyi válság miatt az adófizetőkre nehezedő költségek csökkentése érdekében egy Európai Pénzügyi Garanciaalapot (a továbbiakban: alap) kell létrehozni. Létre kell hozni az Európai Biztosítási Garanciarendszert (a továbbiakban: alap) azzal a céllal, hogy finanszírozza az olyan nehézségekkel küzdő, határokon átnyúló pénzügyi intézmények rendezett felszámolását vagy az ilyen intézmények rehabilitálását célzó beavatkozásokat, amelyek hatása veszélyeztetné az unió egységes pénzügyi piacának stabilitását, valamint azt is célul kell kitűzni, hogy e beavatkozások költségeit internalizálni lehessen abban az esetben is, ha a nemzeti biztosítási garanciarendszerekhez való hozzájárulások nem bizonyulnak elegendőnek. Az Alapot ezen intézmények pénzügyi hozzájárulásaival, az Alap által felvett hitelek révén vagy kivételesen az érintett tagállamok pénzügyi hozzájárulásai segítségével kell finanszírozni az előzőleg megállapított kritériumokkal összhangban (felülvizsgált egyetértési megállapodás). Az alapba teljesített hozzájárulásoknak kell a nemzeti betétbiztosítási garanciarendszerekbe teljesített hozzájárulások helyébe lépniük.

| (22e) | Létre kell hozni az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-stabilitási Alapot azzal a céllal, hogy finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények rendezett felszámolását vagy megmentését, amennyiben azok az egységes uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az alapot a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-ágazat megfelelő hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik. |
| --- | --- |

(22e)

Létre kell hozni az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-stabilitási Alapot azzal a céllal, hogy finanszírozza a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények rendezett felszámolását vagy megmentését, amennyiben azok az egységes uniós pénzügyi piac stabilitását veszélyeztethetik. Az alapot a biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-ágazat megfelelő hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az alapba fizetett pénzügyi hozzájárulások a hasonló jellegű nemzeti alapokhoz történő hozzájárulásokat helyettesítik.

| (23) | A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  . A rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt
  nyomon követnie és
  elősegítenie a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok azonosítása és terjesztése. |
| --- | --- |

(23)

A feladatok és a felelősségi körök átruházása hasznos eszközként szolgálhat a felügyeleti hálózat működése során, hiszen csökkentheti a felügyeleti feladatok átfedéseit, előmozdíthatja az együttműködést, és ezáltal egyszerűsítheti a felügyeleti folyamatot és csökkentheti a pénzügyi intézmények
  és különösen azon pénzügyi intézmények
  terheit,
  amelyek nem rendelkeznek uniós dimenzióval
  . A rendeletben ezért egyértelmű jogalapot kell biztosítani az ilyen átruházásra. A feladatok átruházása azt jelenti, hogy a feladatokat egy másik felügyeleti hatóság végzi el a felelős hatóság helyett, de a felügyeleti határozatok meghozatalának felelőssége az átruházó hatóságnál marad. A felelősségi körök átruházásával bizonyos felügyeleti ügyekben az egyik nemzeti felügyeleti hatóság, azaz a megbízott a saját nevében jogosult dönteni a
  Hatóság vagy egy
  másik nemzeti felügyeleti hatóság helyett. Az átruházásnál arra kell törekedni, hogy a felügyeleti hatáskör ahhoz a felügyelethez kerüljön, amely az átruházás tárgyát tekintve a legalkalmasabb pozícióban van. A felelősségi körök újraosztásának több oka lehet, például a nagyobb méretből vagy hatókörből eredő méretgazdaságossági előnyök, a csoportfelügyeleti összhang, vagy a szaktudás optimális kihasználása a nemzeti felügyeleti hatóságok között. A vonatkozó
  uniós
  jogszabályok tovább pontosíthatják a felelősségi körök megállapodáson alapuló újraelosztásának szabályait. A Hatóságnak minden megfelelő eszközzel indokolt
  nyomon követnie és
  elősegítenie a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti átruházási megállapodásokat. A tervezett átruházási megállapodásokról ugyanakkor tájékoztatást kell kapnia, hogy véleményt nyilváníthasson azok célszerűségéről. Az ilyen megállapodásokat központilag kell közzétenni, hogy az összes érintett fél időben, átlátható módon és könnyen hozzájuk férjen.
  A Hatóságnak emellett feladata a feladatátruházással és a feladatátruházási megállapodásokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok azonosítása és terjesztése.

| (24) | A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Európai Unióban
  . |
| --- | --- |

(24)

A közös felügyeleti kultúra kialakítása céljából a Hatóságnak tevékenyen elő kell mozdítania a felügyeleti konvergenciát
  az Európai Unióban
  .

| (25) | A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá a nemzeti felügyeleti hatóságok függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a bevált gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(25)

A szakértői vizsgálatok hatékony és eredményes eszközei a pénzügyi felügyeletek hálózatán belüli egységesség előmozdításának. Célszerű ezért, hogy a Hatóság módszertani keretet dolgozzon ki e vizsgálatokra és rendszeresen végezze el azokat. A felülvizsgálatoknak nem csupán a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájára kell kiterjedniük, hanem arra is, hogy a felügyeletek képesek-e magas színvonalú felügyeleti eredmények elérésére, továbbá a nemzeti felügyeleti hatóságok függetlenségére.
  A szakértői vizsgálatok eredményeit nyilvánosságra kell hozni, továbbá azonosítani kell a bevált gyakorlatokat, és ezeket is nyilvánosságra kell hozni.

| (26) | A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk nemzeti felügyeleti hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására. |
| --- | --- |

(26)

A Hatóságnak tevékenyen elő kell segítenie a koordinált uniós felügyeleti válaszok kidolgozását, különösen ▐ a pénzügyi piacok rendes
  működésének
  és
  integritásának
  vagy a pénzügyi rendszer
  stabilitásának biztosítása érdekében az Európai Unióban
  . A vészhelyzetekre szóló hatáskörén kívül ezért a Hatóságot
  az ESFS
  keretében általános koordinációs feladatkörrel is fel kell ruházni. A Hatóságnak különös ügyelnie kell a releváns információk nemzeti felügyeleti hatóságok közötti zökkenőmentes áramlására.

| (27) | A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot
  és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  . A Hatóságnak
  uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  A feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzést kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges fejlemények rájuk gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

(27)

A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében már korai szakaszban azonosítani kell a mikroprudenciális szinten jelentkező tendenciákat, potenciális kockázatokat és sebezhető pontokat, figyelemmel a határokon átnyúló és az ágazatközi jelenségekre is. A Hatóságnak a hatáskörébe eső területeken figyelnie és értékelnie kell az ilyen jelenségeket, és szükség esetén rendszeresen – vagy adott esetben eseti alapon – tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a többi európai felügyeleti hatóságot
  és az Európai Rendszerkockázati Testületet
  . A Hatóságnak
  uniós
  szinten
  kezdeményeznie kell és
  össze kell hangolnia a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket is, annak biztosítására, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legjobb módszertannal végezzék.
  A feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében a Hatóságnak közgazdasági elemzést kell készítenie a piacokról, valamint a lehetséges fejlemények rájuk gyakorolt hatásáról.

| (28) | A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  . |
| --- | --- |

(28)

A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a Hatóságnak
  képviselnie kell az Európai Uniót a harmadik országok felügyeleteivel
  folytatott
  eszmecsere és együttműködés kapcsán
  .

| (29) | A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a ▐ 2006/48/EK irányelv szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről. |
| --- | --- |

(29)

A Hatóságnak, illetékességi területén, független tanácsadó szervként kell szolgálnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára. Képesnek kell lennie véleményt alkotni a ▐ 2006/48/EK irányelv szerinti egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékeléséről.

| (30) | Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ bekérésére
  . A pénzügyi intézmények beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb áll a pénzügyi piacokhoz és intézményekhez, és
  célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha
  az illetékes
  nemzeti ▐ hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként közvetlenül
  a pénzügyi
  intézményeknek nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása. |
| --- | --- |

(30)

Feladatai
  eredményes teljesítése érdekében a Hatóságot indokolt feljogosítani a
  prudenciális felügyelettel kapcsolatos minden
  szükséges
  információ bekérésére
  . A pénzügyi intézmények beszámolási kötelezettségeinek megkettőzését elkerülendő, ezeket az információkat jellemzően annak a nemzeti felügyeleti hatóságnak kell megadnia, amely a legközelebb áll a pénzügyi piacokhoz és intézményekhez, és
  célszerű figyelembe vennie a már meglévő statisztikákat
  . Arra az esetre azonban, ha
  az illetékes
  nemzeti ▐ hatóság nem adja meg vagy nem képes megadni kellő időben a kért információt, a Hatóságnak célszerű jogot biztosítani arra is, hogy
  utolsó lehetőségként közvetlenül
  a pénzügyi
  intézményeknek nyújthasson be kellő indokolással és magyarázattal ellátott információkérést
  . A tagállamok hatóságait célszerű kötelezni arra, hogy támogassák a Hatóságot az ilyen közvetlen megkeresések teljesítésében.
  Ezzel összefüggésben lényeges az egységes jelentéstételi formátumok kidolgozása.

| (30a) | Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (38)

  és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet

   (39). |
| --- | --- |

(30a)

Az információgyűjtési intézkedések nem sérthetik az európai statisztikai rendszernek és a Központi Bankok Európai Rendszerének a statisztikákra vonatkozó jogi keretét. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (38)

  és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletet

   (39).

| (31) | Az
  ESRB
  működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az
  ESRB
  közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az ESRB-nek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az
  ESRB
  által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak
  adott esetben
  gondoskodnia kell a nyomon követésről. |
| --- | --- |

(31)

Az
  ESRB
  működésének, továbbá figyelmeztetései és ajánlásai nyomon követésének kiteljesítéséhez elengedhetetlen a Hatóság és az
  ESRB
  közötti szoros együttműködés. A Hatóságnak
  és az ESRB-nek
  ezért minden releváns információt meg kell
  osztaniuk egymással
  . Egyedi vállalkozásokkal kapcsolatos információkat azonban csak indokolt kérésre szabad kiadnia. Az
  ESRB
  által a Hatóságnak vagy egy nemzeti felügyeleti hatóságnak címzett figyelmeztetések vagy ajánlások kézhezvételét követően a Hatóságnak
  adott esetben
  gondoskodnia kell a nyomon követésről.

| (32) | A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, iránymutatások vagy ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell végeznie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az uniós biztosító-, viszontbiztosító- és foglalkoztatóinyugdíj-intézményeket
  (beleértve adott esetben az intézményi befektetőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői),
  a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket, a kkv-kat, a
  valamint a
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat
  , beleértve a kkv-kat is
  . A
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé. |
| --- | --- |

(32)

A
  szabályozási
  standardokról, iránymutatásokról és ajánlásokról a Hatóságnak adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket.
  A szabályozási standardok tervezete, iránymutatások vagy ajánlások elfogadása előtt a Hatóságnak hatástanulmányt kell végeznie.
  A hatékonyság érdekében e célból indokolt létrehozni egy
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  érdekképviseleti csoportot, amely kiegyensúlyozott összetételben képviseli
  az uniós biztosító-, viszontbiztosító- és foglalkoztatóinyugdíj-intézményeket
  (beleértve adott esetben az intézményi befektetőket és más pénzügyi intézményeket, amelyek maguk is pénzügyi szolgáltatások igénybe vevői),
  a szakszervezeteket és a tudományos szakembereket, a kkv-kat, a
  valamint a
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  szolgáltatások fogyasztóit és más lakossági felhasználókat
  , beleértve a kkv-kat is
  . A
  biztosítással, viszontbiztosítással és foglalkoztatóinyugdíj-alapokkal kapcsolatos
  érdekképviseleti csoportnak aktív közvetítői szerepet kell betöltenie a pénzügyi szolgáltatások más, a Bizottság vagy
  uniós
  jogszabályok által létrehozott felhasználói csoportok felé.

| (32a) | Az ágazat jól fizetett és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel ellentétben a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. E hátrányt az érdekképviseleti csoportban a képviselők megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni. |
| --- | --- |

(32a)

Az ágazat jól fizetett és jó kapcsolatokkal rendelkező képviselőivel ellentétben a nonprofit szervezetek kiszorultak a pénzügyi szolgáltatások jövőjéről folyó vitából és a kapcsolódó döntéshozatali folyamatból. E hátrányt az érdekképviseleti csoportban a képviselők megfelelő díjazásával kell ellensúlyozni.

| (33) | A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt válságkezelést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények stabilizálására és megmentésére.
  Fellépéseiket a Gazdasági és Monetáris Unió keretével és elveivel szorosan össze kell hangolniuk.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi intézmény stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat
  jelentős
  hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeli felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe. |
| --- | --- |

(33)

A válságkezelés során a tagállamok alapvető felelőssége, hogy
  biztosítsák az összehangolt válságkezelést, válsághelyzetekben
  megőrizzék a pénzügyi stabilitást, különös tekintettel a nehézségekkel küzdő pénzügyi intézmények stabilizálására és megmentésére.
  Fellépéseiket a Gazdasági és Monetáris Unió keretével és elveivel szorosan össze kell hangolniuk.
  A Hatóság intézkedése, amelyet olyan vész- vagy vitarendezési helyzetben hozott, amely valamely pénzügyi intézmény stabilitását fenyegeti, nem gyakorolhat
  jelentős
  hatást a tagállamok pénzügyi felelősségére. Célszerű létrehozni ezért egy mechanizmust, amelynek segítségével a tagállamok hivatkozhatnak erre a jogi biztosítékra, végső esetben pedig az ügyet a Tanács elé vihetik. A Tanácsot a tagállamok e tekintetbeli felelőssége miatt indokolt bevonni ezen ügy rendezésébe.

| (33a) | Egy ilyen mechanizmust létrehozó rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten ad világos és ésszerű iránymutatást arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a biztonsági záradékot. A biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(33a)

Egy ilyen mechanizmust létrehozó rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, a megszerzett tapasztalatok alapján a Bizottság uniós szinten ad világos és ésszerű iránymutatást arról, hogy a tagállamok mikor alkalmazhatják a biztonsági záradékot. A biztosíték tagállami igénybevételét ezt követően ezen útmutatás szerint kell értékelni.

| (33b) | A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségektől függetlenül amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a védzáradékot, tájékoztatnia kell erről az Európai Parlamentet és ezzel egyidejűleg a Hatóságot, a Tanácsot és a Bizottságot. A tagállamnak továbbá meg kell indokolnia a védzáradék igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(33b)

A tagállamokra válsághelyzetekben háruló sajátos kötelezettségektől függetlenül amennyiben egy tagállam igénybe kívánja venni a védzáradékot, tájékoztatnia kell erről az Európai Parlamentet és ezzel egyidejűleg a Hatóságot, a Tanácsot és a Bizottságot. A tagállamnak továbbá meg kell indokolnia a védzáradék igénybevételét. A Hatóságnak a Bizottsággal együttműködve kell meghatároznia a meghozandó intézkedéseket.

| (34) | A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes mértékben tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik. |
| --- | --- |

(34)

A döntéshozatali folyamat során a Hatóságnak be kell tartania a közösségi szabályokat, valamint az átvilágítási eljárás és az átláthatóság általános elveit. A hatósági határozat címzettjeinek meghallgatáshoz való jogát teljes mértékben tiszteletben kell tartani. A Hatóság intézkedései
  az uniós
  jog szerves részét képezik.

| (35) | A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns nemzeti felügyeleti hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az Európai Rendszerkockázati Testület,
  az Európai Központi Bank, az Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozói
  standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű
  lenne
  , hogy a felügyelőtanács
  az EUMSz. 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia. |
| --- | --- |

(35)

A Hatóság fő döntéshozatali szerveként indokolt egy felügyelőtanácsot kijelölni, amely az egyes tagállamok releváns nemzeti felügyeleti hatóságainak vezetőiből áll, a Hatóság elnökének elnöksége alatt. Megfigyelőként részt vehetnek benne a Bizottság, az Európai Rendszerkockázati Testület,
  az Európai Központi Bank, az Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  képviselői. Indokolt, hogy a felügyelőtanács tagjai függetlenül és kizárólag
  az Unió
  érdekében járjanak el. Az általános jellegű intézkedések meghozatalánál, mint például a
  szabályozói
  standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadása, valamint a költségvetési ügyek, célszerű
  lenne
  , hogy a felügyelőtanács
  az EUMSz. 16. cikkében
  meghatározott minősített többséggel járjon el, minden más határozat esetében elegendő a tagok egyszerű többsége. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró munkacsoportnak kell foglalkoznia.

| (35a) | Általános szabályként a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják. |
| --- | --- |

(35a)

Általános szabályként a felügyelőtanács egyszerű többséggel hozza meg döntéseit, az egy személy egy szavazat elve szerint. A technikai standardok, iránymutatások és ajánlások elfogadásához kapcsolódó intézkedések meghozatalánál azonban célszerű, hogy a felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az azokhoz csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyvben meghatározott minősített többséggel járjon el. A nemzeti felügyeleti hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezésével kapcsolatos ügyekkel egy bizalmasan eljáró, objektív munkacsoportnak kell foglalkoznia, amelynek tagjai nem azon illetékes hatóságok képviselői, akik között a nézeteltérés fennáll, továbbá semmilyen érdekük nem fűződik a konfliktushoz, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal. A munkacsoportnak kellően kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie. A munkacsoport által hozott határozatot a felügyelőtanácsnak egyszerű többséggel, az egy tag egy szavazat elve szerint kell jóváhagynia. A konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban azonban a munkacsoport által javasolt határozatot az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok is elutasíthatják.

| (36) | A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására. |
| --- | --- |

(36)

A Hatóság küldetésének teljesítését és a ráruházott feladatok elvégzését az igazgatótanács biztosítja, amely a Hatóság elnökéből és a nemzeti felügyelő hatóságok, valamint a Bizottság képviselőiből áll. Az igazgatótanácsot indokolt felruházni minden szükséges hatáskörrel, többek között az éves és többéves munkaprogramok beterjesztésére, egyes költségvetési jogkörök gyakorlására, a Hatóság személyzeti politikájának elfogadására, a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezések elfogadására, valamint az éves beszámoló elfogadására.

| (37) | A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  , és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal. |
| --- | --- |

(37)

A Hatóságot
  a Bizottság által irányított
  nyílt pályázaton
  , és az ezt követően a Bizottság által elkészített szűkített listáról az Európai Parlament által
  kiválasztott teljes munkaidős elnöknek kell képviselnie. A Hatóság irányításával az ügyvezető igazgatót kell megbízni, akinek joga van részt venni a felügyelőtanács és az igazgatótanács ülésein, de nem rendelkezik szavazati joggal.

| (38) | Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy
  a
  ▐ vegyes
  bizottság koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Bankfelügyelet)
  és az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A vegyes bizottság elnöke egyben az ESRB alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között. |
| --- | --- |

(38)

Az európai felügyeleti hatóságok tevékenységének ágazatközi összhangja érdekében e hatóságoknak az európai felügyeleti hatóságok vegyes
  bizottságán (a továbbiakban: „vegyes bizottság”) keresztül
  szorosan össze kell hangolniuk tevékenységüket, és adott esetben közös állásfoglalást kell hozniuk. Célszerű, hogy
  a
  ▐ vegyes
  bizottság koordinálja a három európai felügyeleti hatóságnak
  a pénzügyi konglomerátumokkal
  kapcsolatos feladatait
  . Szükség esetén, az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Bankfelügyelet)
  és az Európai
  Felügyeleti
  Hatóság
  (Értékpapír-piaci Felügyelet)
  hatáskörébe is tartozó intézkedéseket az érintett európai felügyeleti hatóságoknak párhuzamosan kell elfogadniuk.
  A vegyes bizottság elnöki tisztjét 12 hónapos rotációban a három európai felügyeleti hatóság elnöke látja el. A vegyes bizottság elnöke egyben az ESRB alelnöke. A vegyes bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amelynek személyzetét a három európai felügyeleti hatóság kiküldött munkatársai adják, ami lehetővé teszi a nem hivatalos információcserét és közös intézményi kultúra kialakítását a három európai felügyeleti hatóság között.

| (39) | Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni. |
| --- | --- |

(39)

Gondoskodni kell arról, hogy a Hatóság határozatai által érintett felek élhessenek a szükséges jogorvoslatokkal. A felek jogainak hatásos védelme céljából és az eljárás gazdaságossága érdekében, ha az ügyben a Hatóság rendelkezik döntéshozatali hatáskörrel, a feleknek a fellebbezési tanács előtt célszerű fellebbezési jogot biztosítani. A hatékonyság és az egységesség érdekében indokolt, hogy a fellebbezési tanács a három európai felügyeleti hatóság közös szerve legyen, de azok igazgatási és szabályozási szervezetétől függetlenül működjön. A fellebbezési tanács határozatainak felülvizsgálatát az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságától és Bíróságától lehet kérni.

| (40) | A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek.
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja

   (40)

  értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. ▐ Az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetésnek a mentesítési eljárás hatálya alá kell esnie. |
| --- | --- |

(40)

A Hatóság működési autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell megállapítani számára, amelynek bevételei alapvetően a nemzeti felügyeleti hatóságoktól származó kötelező hozzájárulásból és az Európai Uniós általános költségvetéséből erednek.
  A Hatóság uniós finanszírozásáról a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja

   (40)

  értelmében a költségvetési hatóságnak kell megállapodnia. ▐ Az uniós
  költségvetési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolások ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
  A teljes költségvetésnek a mentesítési eljárás hatálya alá kell esnie.

| (41) | A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (42). |
| --- | --- |

(41)

A Hatóságot célszerű bevonni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) alkalmazási körébe. A Hatóságnak célszerű továbbá csatlakoznia az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (42).

| (42) | A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (43) legyenek irányadók. |
| --- | --- |

(42)

A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében indokolt, hogy a Hatóság személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (43) legyenek irányadók.

| (43) | Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  . |
| --- | --- |

(43)

Az üzleti titkok és más bizalmas információk védelme alapvető érdek.
  A Hatóság rendelkezésére bocsátott és a
  hálózaton belül cserélt információk bizalmas
  jellege tekintetében szigorú és hathatós titoktartási szabályokat kell bevezetni
  .

| (44) | A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (44), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására. |
| --- | --- |

(44)

A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (44), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) szabályozza, amelyek e rendelet alkalmazásában is teljes körűen alkalmazandóak a személyes adatok feldolgozására.

| (45) | A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (46). |
| --- | --- |

(45)

A Hatóság átlátható működése érdekében a Hatóságra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (46).

| (46) | Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(46)

Lehetővé kell tenni, hogy a Hatóság munkájában az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek,
  az Unió
  által megkötendő megfelelő megállapodásokkal összhangban.

| (47) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a biztosítottak és más kedvezményezettek védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Európai Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(47)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen a belső piac működőképességének fokozását a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintje révén, a biztosítottak és más kedvezményezettek védelmét, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását és a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók,
  az Európai Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (48) | A Hatóság átveszi az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának
  (CEIOPS)
  minden jelenlegi feladatát és hatáskörét, ezért hatályon kívül kell helyezni az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i
  2009/79/EK
  bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló 2009. szeptember 16-i 716/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (47). |
| --- | --- |

(48)

A Hatóság átveszi az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának
  (CEIOPS)
  minden jelenlegi feladatát és hatáskörét, ezért hatályon kívül kell helyezni az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának létrehozásáról szóló, 2009. január 23-i
  2009/79/EK
  bizottsági határozatot, és megfelelően módosítani kell a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló 2009. szeptember 16-i 716/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (47).

| (49) | A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és
  CEIOPS-ról
  való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni. |
| --- | --- |

(49)

A Hatóság működésének megfelelő előkészítése és
  CEIOPS-ról
  való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű e rendelet alkalmazását határidőhöz kötni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

LÉTREHOZÁS ÉS JOGÁLLÁS

1. cikk

Létrehozás és hatókör

1.   Ez a rendelet létrehozza az Európai
  Felügyeleti
  Hatóságot
  (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyelet)
  (a továbbiakban: a Hatóság).

2.   A Hatóság
  e rendelet felhatalmazása alapján és
  a
  2009/138/EK
  irányelv, a 2002/92/EK irányelv, a 2003/41/EK irányelv, a 2002/87/EK irányelv, a 2005/60/EK
  és
  a 2002/65/EK irányelv
  vonatkozó részeinek hatályán belül – amennyiben e jogi aktusok alkalmazandók a biztosítókra, a viszontbiztosítókra, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményekre és a biztosítási közvetítőkre –
  , valamint az
  e jogi aktusokon
  alapuló összes irányelv, rendelet és határozat, és a Hatóságra feladatokat ruházó bármely további
  európai uniós jogi aktus hatályán
  belül jár el.

2a.
     
  A Hatóság a biztosítók, a viszontbiztosítók, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények és a biztosítási közvetítők tevékenységi területén jár el, ideértve a vállalatirányítási, könyvvizsgálási és pénzügyi beszámolási kérdéseket is, amennyiben a Hatóság ilyen fellépései a (2) bekezdésben említett jogi aktusok hatékony és következetes alkalmazásának biztosításához szükségesek.

3.   E rendelet rendelkezései nem sértik a Bizottság jogköreit, különösen
  az EUMSz. 258. cikke
  szerinti, az
  uniós
  jog betartásának biztosítására vonatkozó jogkört.

4.   A Hatóság célja, hogy
  a pénzügyi rendszer rövid, közép- és hosszú távú stabilitásához és hatékonyságához való hozzájárulás révén védje a közérdeket az Unió gazdasága, az uniós polgárok és vállalkozások érdekében.
  A Hatóság
  hozzájárul a következőkhöz
  :

| i. | a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és felügyelet
  alapos
  , hatékony és egyenletes szintje révén,
  ▐ |
| --- | --- |

i.

a belső piac működőképességének fokozása, különösen a szabályozás és felügyelet
  alapos
  , hatékony és egyenletes szintje révén,

▐

| iii. | a pénzügyi piacok integritásának, átláthatóságának, eredményességének és szabályos működésének biztosítása,
  ▐ |
| --- | --- |

iii.

a pénzügyi piacok integritásának, átláthatóságának, eredményességének és szabályos működésének biztosítása,

▐

| v. | a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítése
  ; |
| --- | --- |

v.

a nemzetközi felügyeleti koordináció erősítése
  ;

| va. | a szabályozási arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek megteremtése; |
| --- | --- |

va.

a szabályozási arbitrázs megelőzése és az egyenlő versenyfeltételek megteremtése;

| vb. | a biztosításkötés, a nyugdíjak és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosítása és |
| --- | --- |

vb.

a biztosításkötés, a nyugdíjak és egyéb kockázatok megfelelő szabályozásának és felügyeletének biztosítása és

| vc. | a fogyasztóvédelem javítása
  . |
| --- | --- |

vc.

a fogyasztóvédelem javítása
  .

E
  célok érdekében
  a Hatóság a felügyeleti konvergencia elősegítésével és az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nyújtott véleményekkel hozzájárul a
  (2) bekezdésében
  említett
  uniós jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásához
  , valamint gazdasági piacelemzéseket készít, hozzájárulva a Hatóság céljainak eléréséhez
  .

5.   
  Az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása során a Hatóság kiemelt figyelmet szentel azon pénzügyi intézmények jelentette mindenfajta rendszerszintű kockázatnak, amelyek összeomlása akadályozhatja a pénzügyi rendszer vagy a reálgazdaság működését.

A Hatóság feladatai elvégzése során függetlenül és objektíven, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el.

▐

1a. cikk

A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere

1.
     
  A Hatóság részét képezi a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (a továbbiakban: ESFS). Az ESFS fő célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi szektorra alkalmazandó szabályokat a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében megfelelően végrehajtsák, valamint hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer egészébe vetett bizalmat és a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóinak megfelelő védelmét.

2.
     
  A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere (ESFS) a következőket foglalja magában:

| a) | az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB), az ESRB rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

a)

az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB), az ESRB rendeletben és e rendeletben meghatározott feladatok ellátása céljából;

| b) | a Hatóság; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság;

| c) | a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) [EBA]; |
| --- | --- |

c)

a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Bankfelügyelet) [EBA];

| d) | a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA]; |
| --- | --- |

d)

a(z) .../2010/EU rendelettel létrehozott Európai Felügyeleti Hatóság (Értékpapír-piaci Felügyelet) [ESMA];

| e) | az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából; |
| --- | --- |

e)

az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) a 40–43. cikkben (a „vegyes bizottság”) meghatározott feladatok ellátása céljából;

| f) | a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z).../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami hatóságok; |
| --- | --- |

f)

a(z) .../2010/EU rendelet [EBA], a(z).../2010/EU rendelet [ESMA] és a(z) .../2010/EU [EIOPA] rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami hatóságok;

| g) | a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából a Bizottság. |
| --- | --- |

g)

a 7. és 9. cikkben említett feladatok végrehajtása céljából a Bizottság.

3.
     
  A Hatóság a vegyes bizottság keretében rendszeresen és szorosan együttműködik az Európai Rendszerkockázati Testülettel, az Európai Felügyeleti Hatósággal (Bankfelügyelet) és az Európai Felügyeleti Hatósággal (Értékpapír-piaci Felügyelet), biztosítja a munka ágazatközi következetességét és a pénzügyi konglomerátumok felügyelete, valamint más, ágazatközi kérdések terén közös álláspontot alakít ki ezekkel.

4.
     
  Az ESFS tagjai az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésében megfogalmazott lojális együttműködés elvének megfelelően bizalmon és kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítanak ki, különösen a megfelelő és megbízható információáramlás biztosítása terén.

5.
     
  Az ESFS részét képező felügyeleti hatóságok kötelessége, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusoknak megfelelően ellássák az Unióban működő pénzügyi intézmények felügyeletét.

1b. cikk

Az Európai Parlamenttel szembeni elszámoltathatóság

Az 1a. cikk (2) bekezdésében említett hatóságok elszámolási kötelezettséggel tartoznak az Európai Parlament felé.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

(1)   „pénzügyi intézmények”:

(2)   „illetékes hatóság”:

| i. | a 2009/138/EK irányelvben meghatározott felügyeleti hatóságok, valamint a 2003/41/EK és a 2002/92/EK irányelvben meghatározott illetékes hatóságok, |
| --- | --- |

i.

a 2009/138/EK irányelvben meghatározott felügyeleti hatóságok, valamint a 2003/41/EK és a 2002/92/EK irányelvben meghatározott illetékes hatóságok,

| ii. | A 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azok az illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek. |
| --- | --- |

ii.

A 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azok az illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek követelményeinek.

3. cikk

Jogállás

1.   A Hatóság jogi személyiséggel rendelkező
  uniós
  szerv.

2.   A Hatóságot valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

3.   A Hatóságot elnöke képviseli.

4. cikk

Összetétel

A Hatóságot a következők alkotják:

| (1) | a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(1)

a felügyelőtanács, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (2) | az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(2)

az igazgatótanács, amely a 32. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (3) | az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(3)

az elnök, aki a 33. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (4) | az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja; |
| --- | --- |

(4)

az ügyvezető igazgató, aki a 38. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

| (5) | a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja. |
| --- | --- |

(5)

a 44. cikkben említett fellebbezési tanács, amely a 46. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja.

5. cikk

Székhely

A Hatóság székhelye Frankfurtban van.

A Hatóság képviseletekkel rendelkezhet az Európai Unió legfontosabb pénzügyi központjaiban.

II.   FEJEZET

A HATÓSÁG FELADATAI ÉS HATÁSKÖRE

6. cikk

A Hatóság feladatai és hatásköre

1.   A Hatóság a következő feladatokat látja el:

| a) | hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási
  technikai
  és felügyeleti
  technikai
  standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások
  , valamint szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén; |
| --- | --- |

a)

hozzájárul magas színvonalú közös szabályozási
  technikai
  és felügyeleti
  technikai
  standardok és gyakorlatok kialakításához, különösen
  az uniós
  intézmények számára nyújtott vélemények, és az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokon
  alapuló iránymutatások, ajánlások
  , valamint szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok kidolgozása révén;

| b) | hozzájárul
  az uniós
  jogalkotási aktusok következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása,
  az illetékes
  hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzügyi intézmények hatékony és következetes felügyeletének biztosítása
  , a felügyeleti kollégiumok koherens
  működése és többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul
  az uniós
  jogalkotási aktusok következetes alkalmazásához, különösen a közös felügyeleti kultúra elősegítése, az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  következetes, hatékony és eredményes alkalmazásának biztosítása, a szabályozási arbitrázs megakadályozása,
  az illetékes
  hatóságok közötti nézetkülönbségek esetén közvetítés és vitarendezés,
  a pénzügyi intézmények hatékony és következetes felügyeletének biztosítása
  , a felügyeleti kollégiumok koherens
  működése és többek között
  vészhelyzetekben való fellépés révén;

| c) | ösztönzi és
  megkönnyíti
  az illetékes
  hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását; |
| --- | --- |

c)

ösztönzi és
  megkönnyíti
  az illetékes
  hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását;

| d) | szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

d)

szorosan együttműködik az ESRB-vel, különösen azáltal, hogy ellátja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkkal és biztosítja az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését;

| e) | a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja az illetékes
  hatóságokról
  szóló
  szakértői
  elemzések elkészítését és többek között tanácsadást folytat
  ; |
| --- | --- |

e)

a felügyeleti eredmények következetességének fokozása érdekében
  megszervezi és lefolytatja az illetékes
  hatóságokról
  szóló
  szakértői
  elemzések elkészítését és többek között tanácsadást folytat
  ;

| f) | a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket; |
| --- | --- |

f)

a hatáskörébe tartozó területen megfigyeli és értékeli a piaci fejleményeket;

| fa) | a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról; |
| --- | --- |

fa)

a Hatóság feladatainak végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatás érdekében gazdasági elemzést készít a piacokról;

| fb) | erősíti a betétesek és kedvezményezettek védelmét; |
| --- | --- |

fb)

erősíti a betétesek és kedvezményezettek védelmét;

| fc) | segíti azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezelését, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerkockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett Nyugdíjrendezési Osztály révén irányít és végrehajt valamennyi megelőző beavatkozást, határozatot és fizetésképtelenségi eljárást; |
| --- | --- |

fc)

segíti azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények válságkezelését, amelyek potenciálisan a 12b. cikkben említett rendszerkockázatokat gerjeszthetnek, és ezen intézmények tekintetében a 12c. cikkben említett Nyugdíjrendezési Osztály révén irányít és végrehajt valamennyi megelőző beavatkozást, határozatot és fizetésképtelenségi eljárást;

| g) | elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogi aktusokban
  meghatározott feladatot. |
| --- | --- |

g)

elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  uniós jogi aktusokban
  meghatározott feladatot.

| ga) | felügyeli azokat a pénzügyi intézményeket, amelyek nem esnek az illetékes hatóságok felügyelete alá; |
| --- | --- |

ga)

felügyeli azokat a pénzügyi intézményeket, amelyek nem esnek az illetékes hatóságok felügyelete alá;

| gb) | honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzügyi intézmények vonatkozásában – hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak; |
| --- | --- |

gb)

honlapján közzéteszi és rendszeresen aktualizálja a tevékenységi területére vonatkozó információkat – különösen a hatáskörébe tartozó területeken, a nyilvántartott pénzügyi intézmények vonatkozásában – hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást biztosítson a nyilvánosságnak;

| gc) | szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot a biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságától; |
| --- | --- |

gc)

szükség szerint átvesz minden meglévő vagy folyamatban lévő feladatot a biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságától;

2.   Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok teljesítése érdekében a Hatóság az ebben a rendeletben meghatározott hatáskörökkel rendelkezik, különösen a következőkkel:

| a) | szabályozói
  standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

a)

szabályozói
  standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben;

| aa) | végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

aa)

végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a 7. cikkben említett konkrét esetekben;

| b) | iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki a 8. cikkben meghatározottak szerint;

| c) | ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat bocsát ki konkrét esetekben, a 9. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;

| d) | az illetékes
  hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

d)

az illetékes
  hatóságoknak címzett egyedi határozatokat hoz a 10. és 11. cikkben említett konkrét esetekben;

| e) | a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatokat hoz a 9. cikk (6) bekezdésében, a 10. cikk (3) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett konkrét esetekben;

| f) | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően
  ; |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak szóló véleményeket bocsát ki a 19. cikkben előírtaknak megfelelően
  ;

| fa) | összegyűjti a pénzügyi intézményekre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

fa)

összegyűjti a pénzügyi intézményekre vonatkozó szükséges információkat a 20. cikkben előírtaknak megfelelően;

| fb) | közös módszertant dolgoz ki a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére; |
| --- | --- |

fb)

közös módszertant dolgoz ki a termékjellemzők és a forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a fogyasztók védelmére gyakorolt hatások értékelésére;

| fc) | adatbázist készít a nyilvántartott pénzügyi intézményekről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok azt előírják, központi szinten; |
| --- | --- |

fc)

adatbázist készít a nyilvántartott pénzügyi intézményekről a hatáskörébe tartozó területen, illetve amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok azt előírják, központi szinten;

| fd) | olyan szabályozási technikai standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen a koordináció és az információgyűjtés, valamint felvázolja, hogy hogyan kell összekapcsolni a nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz, az e rendeletben meghatározott feladatainak teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

fd)

olyan szabályozási technikai standardot dolgoz ki, amely meghatározza, hogy melyek azok a tranzakciókra és piaci résztvevőkre vonatkozó információk, amelyeket mindenképp a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani, és hogy hogyan történjen a koordináció és az információgyűjtés, valamint felvázolja, hogy hogyan kell összekapcsolni a nemzeti adatbázisokat annak biztosítása érdekében, hogy a Hatóság mindig hozzáférjen a tranzakciókkal és a piaccal kapcsolatos fontos és szükséges információkhoz, az e rendeletben meghatározott feladatainak teljesítése érdekében;

| fe) | elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett közösségi jogszabályokban meghatározott feladatot. |
| --- | --- |

fe)

elvégez minden egyéb, az ebben a rendeletben vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett közösségi jogszabályokban meghatározott feladatot.

3.   A Hatóság gyakorolja az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokban rábízott kizárólagos felügyeleti hatásköröket
  az Unió
  egészére kiterjedő vállalkozások vagy
  az Unió
  egészére kiterjedő gazdasági tevékenységek felett.

3a.
     A Hatóság
  a (3) bekezdésben említett kizárólagos felügyeleti hatáskörei gyakorlása érdekében
  a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint rendelkezik a megfelelő vizsgálati és végrehajtási hatáskörökkel, valamint a díjkivetés lehetőségével.
  A Hatóság feladatai ellátása során szorosan együttműködik az illetékes hatóságokkal, és azok szakértelmére, létesítményeire és jogosultságaira épít.

6a. cikk

A fogyasztóvédelemmel és a pénzügyi tevékenységekkel összefüggő feladatok

1.
     
  A biztosítottak és a kedvezményezettek védelmének elősegítése érdekében a Hatóság vezető szerepet vállal abban, hogy támogassa a piacon az átláthatóságot, az egyszerűséget és a méltányosságot a pénzügyi termékek és szolgáltatások vonatkozásában az egységes piac egész területén, többek között a következők révén:

| i. | gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról, |
| --- | --- |

i.

gyűjti és elemzi a fogyasztói trendeket, és jelentéseket készít azokról,

| ii. | áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

ii.

áttekinti és koordinálja a pénzügyi műveltséggel és oktatással kapcsolatos kezdeményezéseket,

| iii. | képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára, |
| --- | --- |

iii.

képzési standardokat dolgoz ki az ágazat számára,

| iv. | hozzájárul a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó közös szabályok kialakításához, és |
| --- | --- |

iv.

hozzájárul a nyilvánosságra hozatalra vonatkozó közös szabályok kialakításához, és

| v. | értékelést készít különösen a biztosítások háztartások és vállalkozások számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a biztosítások költségeiről. |
| --- | --- |

v.

értékelést készít különösen a biztosítások háztartások és vállalkozások számára való hozzáférhetőségéről, rendelkezésre állásáról és a biztosítások költségeiről.

2.
     
  A Hatóság nyomon követi az új és a már fennálló pénzügyi tevékenységeket, és iránymutatásokat és ajánlásokat fogadhat el piacok biztonságának és megbízhatóságának, valamint a szabályozási gyakorlat konvergenciájának elősegítése érdekében.

3.
     
  A Hatóság figyelmeztetéseket adhat ki abban az esetben, ha valamely pénzügyi tevékenység súlyos kockázatot jelent az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célokra nézve.

4.
     
  A Hatóság egy minden érintett illetékes hatóságot egybegyűjtő pénzügyi innovációs bizottságot hoz létre a Hatóság szerves részeként, annak érdekében, hogy összehangolt megközelítést alakítsanak ki az új vagy innovatív pénzügyi tevékenységek szabályozási és felügyeleti kezelése tekintetében, és tanácsot adjanak az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

5.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott esetekben és feltételek mellett vagy amennyiben az sürgősségi helyzet miatt szükségessé válik a 10. cikknek megfelelően és az abban meghatározott feltételek szerint, a Hatóság átmenetileg betilthatja vagy korlátozhatja a pénzügyi tevékenységek bizonyos típusait, amelyek veszélyeztetik pénzügyi piacok rendes működését és épségét vagy az Unión belüli pénzügyi rendszer egy részének vagy egészének stabilitását. A Hatóság ilyen tiltást vagy korlátozást hajthat végre a 7. cikkel összhangban elfogadott szabályozási technikai standardok elfogadásával is.

A Hatóság az ezzel kapcsolatos határozatát rendszeresen, megfelelő időközönként felülvizsgálja.

7. cikk

Szabályozási
  technikai standardok

1.   
  Az EUMSz. 290. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács szabályozási technikai standardok elfogadására hatalmazhatja fel a Bizottságot a következetes harmonizáció biztosítása érdekében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  konkrétan meghatározott területeken.
  E standardok technikai jellegűek, nem tartalmaznak stratégiai vagy szakpolitikai döntéseket, és tartalmukat az alapul szolgáló jogalkotási aktusok korlátozzák. A szabályozási technikai standardok tervezetét a Hatóság dolgozza ki és jóváhagyásra benyújtja a Bizottságnak.

Amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság szabályozási technikai standardot fogadhat el.

1a.
     
  A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság nyilvános konzultációt folytat a szabályozási technikai standardokról, és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat, kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó szabályozási technikai standardok alkalmazási köréhez vagy hatásához képest vagy az ügy különösen sürgős volta miatt. A Hatóság ezenkívül kikéri a 22. cikkben említett érdekképviseleti csoportok véleményét vagy tanácsát.

1b.
     
  A Bizottság amint megkapja a Hatóságtól a szabályozási technikai standard tervezetét, haladéktalanul továbbítja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

1c.
     
  A Bizottság a továbbítást követő három hónapon belül dönt arról, hogy elfogadja-e a szabályozási technikai standardot. A szabályozási technikai standardok elfogadása rendeletek vagy határozatok formájában történik. Ha a Bizottságnak nem áll szándékában elfogadni a standardot, akkor erről és ennek indokairól tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

7a. cikk

Szabályozási standardok tervezetének elutasítása vagy módosítása

1.
     
  Ha a Bizottságnak nem áll szándékában jóváhagyni a szabályozási technikai standardok tervezetét, illetve csak részben vagy módosításokkal hagyja jóvá azokat, akkor a szabályozási technikai standardok tervezetét visszaküldi a Hatóságnak, és indokolással ellátott módosításokat javasol.

2.
     
  A Hatóság 6 héten belül módosíthatja a szabályozási technikai standardok tervezetét a Bizottság által javasolt módosítások alapján, és azokat újból benyújthatja a Bizottságnak jóváhagyásra. A Hatóság határozatáról tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot.

3.
     
  Ha a Hatóság nem ért egyet az eredeti javaslatának elutasítására vagy módosítására vonatkozó bizottsági javaslattal, az Európai Parlament vagy a Tanács egy hónapon belül meghívhatja a Parlament vagy a Tanács illetékes bizottsága eseti ülésére az illetékes biztost és a Hatóság elnökét eltérő véleményeik ismertetésére és kifejtésére.

7b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.
     
  A Bizottságnak a 7. cikkben említett, szabályozási technikai standardok elfogadására adott felhatalmazás az e rendelet hatálybalépését követő négyéves időtartamra szól. A Bizottság a négyéves időszak vége előtt legalább 6 hónappal jelentést készít az átruházott hatáskörökről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 7c. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.

2.
     
  A Bizottság a szabályozási technikai standard elfogadását követően erről haladéktalanul és értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

3.
     
  A 35. cikk (2) bekezdésében említett jelentésében a Hatóság elnöke az Európai Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatja a jóváhagyott szabályozási standardokról, valamint azokról, amelyeket az illetékes hatóságok nem tartottak be.

7c. cikk

A szabályozási technikai standardok elleni kifogások

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a szabályozási technikai standarddal szemben a Bizottság általi bejelentés időpontjától kezdődő három hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak további három hónappal meghosszabbítható.

2.
     
  A szabályozási technikai standardot az említett határidő lejárta előtt közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az aktus hatályba is lép, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács arról értesíti a Bizottságot, hogy egyiküknek sem áll szándékában kifogást emelni. Ha a fenti határidő lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a szabályozási technikai standarddal szemben, akkor azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

3.
     
  Amint sor került a tervezet Bizottság általi továbbítására, az Európai Parlament és a Tanács előzetes és feltételhez kötött nyilatkozatot fogadhat el arról, hogy nem emel kifogást, amely akkor lép hatályba, amikor a Bizottság a tervezet módosítása nélkül elfogadja a szabályozási standardot.

4.
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely szabályozási technikai standarddal szemben, az nem lép hatályba. Az EUMSz. 296. cikkével összhangban a kifogást emelő intézmény megindokolja a szabályozási technikai standarddal szembeni kifogását.

7d. cikk

A felhatalmazás visszavonása

1.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 7. cikkben említett felhatalmazást.

2.
     
  A visszavonásról szóló határozattal a felhatalmazás megszűnik.

3.
     
  Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező, szabályozási technikai standardra vonatkozó hatásköröket.

7e. cikk

Végrehajtási technikai standardok

1.
     
  Amennyiben az EUMSz. 291. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács végrehajtási technikai standardok elfogadására hatalmazza fel a Bizottságot azon területeken, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban konkrétan meghatározott területeken belül a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához egységes feltételekre van szükség, az alábbi rendelkezések alkalmazandók:

| a) | amennyiben a fent említett jogalkotási aktusoknak megfelelően a Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűek, nem tartalmaznak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktus alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódnak; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a fent említett jogalkotási aktusoknak megfelelően a Hatóság végrehajtási technikai standardokat dolgoz ki a Bizottság számára, e standardoknak technikai jellegűek, nem tartalmaznak szakpolitikai döntéseket és csak a kötelező erejű uniós jogi aktus alkalmazási feltételeinek meghatározására korlátozódnak;

| b) | amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktus formájában. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy a 19. cikknek megfelelően a Bizottság által a Hatóságnak címzett kérésben megjelölt határidőn belül nem nyújt be tervezetet a Bizottságnak, a Bizottság végrehajtási technikai standardot fogadhat el végrehajtási aktus formájában.

2.
     
  A Bizottsághoz történő benyújtás előtt a Hatóság nyilvános konzultációt folytat a végrehajtási technikai standardokról és elemzi a kapcsolódó potenciális költségeket és hasznokat, kivéve, ha ezen konzultációk és elemzések aránytalanok a szóban forgó technikai standardok alkalmazási köréhez vagy hatásához képest vagy az ügy különösen sürgős volta miatt.

A Hatóság ezenkívül kikéri a 22. cikkben említett érdekképviseleti csoport véleményét vagy tanácsát.

3.
     
  A Hatóság a végrehajtási technikai standardok tervezetét a Bizottság elé terjeszti az EUMSz. 291. cikkének megfelelő jóváhagyásra, ezzel egy időben pedig eljuttatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

4.
     
  A Bizottság a végrehajtási technikai standardok tervezetének kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz azok jóváhagyásáról. A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja. Ha az Európai Unió érdeke úgy kívánja, a Bizottság csak részben vagy módosításokkal is jóváhagyhatja a standardokat.

Minden esetben, amikor a Bizottság a végrehajtási technikai standardok Hatóság által benyújtott tervezetét módosító végrehajtási technikai standardokat fogad el, tájékoztatja az Európai Parlament és a Tanácsot.

5.
     
  A Bizottság a standardokat rendeletek vagy határozatok formájában fogadja el, és azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

8. cikk

Iránymutatások és ajánlások

1.
     Az ESFS keretében következetes, hatékony és eredményes felügyeleti gyakorlatok létrehozása, és
  az európai uniós
  jogszabályok közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítása céljából a Hatóság
  az illetékes
  hatóságoknak vagy a pénzügyi intézményeknek címzett iránymutatásokat és ajánlásokat bocsát ki.

1a.
     
  A Hatóság adott esetben nyilvános konzultációkat folytat az iránymutatásokról és az ajánlásokról, valamint elemzi a potenciálisan kapcsolódó költségeket és hasznokat. A Hatóság ezenkívül adott esetben kikéri a 22. cikkben említett érdekképviseleti csoportok véleményét vagy tanácsát. Ezeknek a konzultációknak, elemzéseknek, véleményeknek és tanácsoknak arányban kell állniuk az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazási körével, jellegével és hatásával.

2.
     
  Az illetékes
  hatóságok
  és a pénzügyi intézmények
  minden erőfeszítést megtesznek azért, hogy megfeleljenek az iránymutatásoknak és az ajánlásoknak.
  Egy iránymutatás vagy ajánlás kiadását követő két hónapon belül az egyes illetékes hatóságok visszaigazolják, hogy meg kívánnak-e felelni az iránymutatásnak vagy ajánlásnak. Ha egy illetékes hatóság nem kíván azoknak megfelelni, úgy erről indokokkal alátámasztva tájékoztatja a Hatóságot. A Hatóság az indokolást közzéteszi.

Ha az illetékes hatóság nem alkalmaz valamilyen iránymutatást vagy ajánlást, a Hatóság ezt közzéteszi.

A Hatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy közzéteszi az iránymutatás vagy ajánlás alkalmazásának az illetékes hatóság általi elutasítására vonatkozó indokokat. Az illetékes hatóságot az ilyen közzétételről előzetesen értesíteni kell.

Amennyiben az adott iránymutatás vagy ajánlás megköveteli, a pénzügyi intézmények évente világos és részletes jelentést készítenek arról, hogy megfelelnek-e az iránymutatásnak vagy ajánlásnak.

2a.
     
  A Hatóság a 28. cikk (4) bekezdése a) pontjában említett jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a kiadott iránymutatásokról és ajánlásokról, amelyben megjelöli, mely illetékes hatóságok nem felelnek meg ezeknek, valamint ismerteti, hogy milyen módon kívánja biztosítani, hogy a hatóságok a jövőben kövessék ajánlásait és iránymutatásait.

9. cikk

Az uniós jog megszegése

1.   A Hatóság az e cikk (2), (3) és (6) bekezdésében meghatározott hatáskörökkel élhet, ha
  az illetékes
  hatóság nem alkalmazza ▐
  vagy az uniós joggal vélhetően ellentétes módon alkalmazza
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokat, beleértve a 7. és 7e. cikknek megfelelően megállapított szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokat
  , különösen ha nem gondoskodik arról, hogy a pénzügyi intézmények teljesítsék az említett jogszabályokban meghatározott követelményeket.

2.   A Hatóság egy vagy több
  illetékes
  hatóság
  ,
  a Bizottság
  , az Európai Parlament, a Tanács
  vagy
  az érdekképviseleti csoportok
  kérésére, vagy saját kezdeményezésére és az érintett
  illetékes
  hatóság tájékoztatását követően kivizsgálhatja
  az uniós jog
  feltételezett
  megsértését vagy alkalmazásának elmulasztását
  .

2a.
     A 20. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül
  az illetékes
  hatóság minden olyan információt haladéktalanul a Hatóság rendelkezésére bocsát, amelyet a Hatóság a vizsgálatához szükségesnek tart.

3.   A Hatóság legkésőbb a vizsgálat megkezdésétől számított két hónapon belül ajánlást címezhet az érintett
  illetékes
  hatósághoz, amelyben meghatározza
  az uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

3a.
     
  Az illetékes
  hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot
  az uniós
  jognak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

4.   Ha
  az illetékes
  hatóság nem felel meg
  az uniós
  jognak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, a Bizottság a Hatóságtól kapott tájékoztatást követően vagy saját kezdeményezésére
  hivatalos véleményt adhat ki
  , amelyben előírja az illetékes hatóság számára, hogy hozza meg
  az európai uniós
  jognak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.
  A Bizottságnak hivatalos véleményében figyelembe kell vennie a Hatóság ajánlásait.

A Bizottság ezt a
  hivatalos véleményt
  az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónappal
  kiadja
  . A Bizottság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

▐

A Hatóság és
  az illetékes
  hatóságok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.

5.   
  Az illetékes
  hatóság a (4) bekezdésben említett
  hivatalos vélemény
  kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Bizottságot és a Hatóságot a bizottsági
  hivatalos véleményben foglaltak
  végrehajtása érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.

6.   
  Az EUMSz 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha
  az illetékes
  hatóság nem felel meg a ▐ (4)
  bekezdésben
  említett
  hivatalos véleménynek
  az abban meghatározott időtartamon belül, és ha a piaci verseny egyenlő feltételeinek fenntartása vagy helyreállítása, illetve a pénzügyi rendszer szabályos működésének és integritásának biztosítása érdekében szükséges ▐ kellő időben
  orvosolni
  a megfelelés hiányát, a Hatóság – amennyiben
  az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusok értelmében
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok vonatkozó előírásai a pénzügyi intézményekre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi intézményeknek címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja
  az uniós
  jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

A Hatóság határozatának összhangban kell lennie a Bizottság által a (4) bekezdés alapján
  kiadott hivatalos véleménnyel
  .

7.   A (6) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók
  az illetékes
  hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (4)
  bekezdés szerinti hivatalos vélemény
  vagy a (6) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező
  kérdésekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalakor az illetékes hatóságoknak meg kell felelniük az említett hivatalos véleményben vagy – az adott esettől függően – határozatban foglaltaknak
  .

7a.
     
  A Hatóság a 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésében megnevezi, mely illetékes hatóságok és pénzügyi intézmények nem felelnek meg a (4) és (6) bekezdésben említett határozatoknak.

10. cikk

Fellépés vészhelyzetekben

1.   Káros fejlemények esetén, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását
  az Európai Unióban
  , a Hatóság
  aktívan megkönnyíti és – ha szükségesnek tekinti – koordinálja az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseket.

A Hatóságot – annak érdekében, hogy be tudja tölteni ezt a segítő és koordináló szerepet – minden vonatkozó fejleményről teljes körűen tájékoztatni kell, és megfigyelőként meg kell hívni az érintett illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok minden ezzel kapcsolatos találkozójára.

1a.
     
  A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy az Európai Parlament, a Tanács, az ESRB vagy a Hatóság kérésére – a Hatóságnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja vészhelyzet fennállását e rendelet alkalmazásában. A Bizottság havonta felülvizsgálja ezt a határozatot, és amint lehet, bejelenti a vészhelyzet megszűnését.

Amennyiben a Bizottság vészhelyzet fennállását állapítja meg, arról megfelelő módon és késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

2.   Ha a Bizottság az
  (1a) bekezdés
  szerinti határozatot fogadott el,
  valamint kivételes körülmények esetén, amikor a nemzeti hatóságok összehangolt intézkedése szükséges a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását veszélyeztető káros fejlemények kezelése céljából az Európai Unióban
  , a Hatóság egyedi határozatokat hozhat, amelyben előírja
  az illetékes
  hatóságok számára, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokkal összhangban hozzák meg
  az ezen fejlemények kezeléséhez
  szükséges intézkedéseket, annak biztosításával, hogy a pénzügyi intézmények és
  az illetékes
  hatóságok teljesítsék az adott jogszabályokban meghatározott előírásokat.

3.   
  Az EUMSz. 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha
  az illetékes
  hatóság nem felel meg a Hatóság (2) bekezdésben említett határozatának az abban meghatározott időtartamon belül, a Hatóság – amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó előírások a pénzügyi intézményekre közvetlenül alkalmazandók – a pénzügyi intézménynek címzett egyedi határozatot hozhat, amelyben előírja az említett jogszabályok szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

4.   A (3) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók
  az illetékes
  hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben.

A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező
  kérdésekkel
  kapcsolatban
  az illetékes
  hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

11. cikk

Az illetékes
  hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezése

1.   A 9. cikkben meghatározott hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely
  illetékes
  hatóság nem ért egyet egy másik
  illetékes
  hatóság eljárásával vagy egy intézkedésének tartalmával vagy a tétlenségével olyan területen, ahol az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  együttműködést, koordinációt vagy közös döntéshozatalt írnak elő egynél több tagállam
  illetékes
  hatóságai számára, a Hatóság
  saját kezdeményezésére vagy
  egy vagy több érintett illetékes hatóság kérésére a
  (2)–(4)
  bekezdésben meghatározott eljárással összhangban
  kezdeményezi az illetékes hatóságok támogatását
  a megállapodás elérésében.

2.   A Hatóság az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusokban
  meghatározott vonatkozó időtartamok és az ügy összetettségének és sürgősségének figyelembevételével megszabja
  az illetékes
  hatóságok közötti egyeztetés határidejét.
  Ebben a szakaszban a Hatóság közvetítői szerepet tölt be.

3.   Ha az egyeztető szakasz végén
  az illetékes
  hatóságok nem jutottak megállapodásra, a Hatóság
  a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően
  határozatot
  hoz a vita rendezéséről, és az érintett illetékes hatóságok számára kötelező érvénnyel
  felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára ▐
  , az uniós joggal
  összhangban.

4.   
  Az EUMSz. 258. cikke
  szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül, ha valamely
  illetékes
  hatóság nem felel meg a Hatóság határozatának, és így nem biztosítja, hogy a pénzügyi intézmény teljesítse az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  értelmében rá közvetlenül alkalmazandó előírásokat, a Hatóság a pénzügyi intézménynek címzett egyedi határozatot hoz, amelyben előírja
  az uniós
  jog szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalát, beleértve tevékenységek megszüntetését.

4a.
     
  A (4) bekezdés alapján elfogadott határozatok irányadók az illetékes hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott bármely korábbi határozattal szemben. A (3) vagy a (4) bekezdés szerinti határozat tárgyát képező tényekkel kapcsolatban az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az említett határozatokkal.

4b.
     
  A 35. cikk (2) bekezdésében említett jelentésében az elnök rögzíti az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbséget, a létrejött megállapodásokat és az ilyen nézetkülönbségek rendezése érdekében elfogadott határozatot.

11a. cikk

Az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek ágazatokat átfogó rendezése

A vegyes bizottság a 11. és 42. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az e rendelet, az [ESMA]-ról szóló .../2010/EU rendelet és az [EBA]-ról szóló .../2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több illetékes hatóság között kialakult, ágazat közötti nézetkülönbségeket rendezi.

12. cikk

Felügyeleti kollégiumok

1.   A Hatóság hozzájárul a
  2006/48/EK irányelvben említett
  felügyeleti kollégiumok hatékony
  , eredményes
  és következetes működésének ösztönzéséhez
  és nyomon követéséhez
  , valamint az uniós jogszabályok minden kollégiumot átfogóan egységes alkalmazásának elősegítéséhez.
  A Hatóság személyi állományának képesnek kell lennie arra, hogy részt vegyen a két vagy több illetékes hatóság által közösen végzett tevékenységekben, ideértve a helyszíni vizsgálatokat is.

2.   A Hatóság
  vezeti a felügyeleti kollégiumokat olyan módon, ahogy azt megfelelőnek
  ítéli.
  E célból
  a vonatkozó jogszabályok értelmében „
  illetékes
  hatóságnak” kell tekinteni.
  A Hatóság minimumfeladatként

| a) | normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára; |
| --- | --- |

a)

normál körülmények között és vészhelyzetekben összegyűjti és megosztja az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy megkönnyítse a felügyeleti kollégiumok munkáját, valamint központi rendszert hoz létre és üzemeltet azzal a céllal, hogy ezek az információk elérhetők legyenek a felügyeleti kollégiumokban dolgozó illetékes hatóságok számára;

| b) | Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legegységesebb módszertannal végezzék; |
| --- | --- |

b)

Unió-szerte kezdeményezi és összehangolja elsősorban a 12b. cikkben említett pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szembeni rugalmasságát értékelő stresszteszteket, továbbá biztosítja, hogy e teszteket nemzeti szinten a lehető legegységesebb módszertannal végezzék;

| c) | megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és |
| --- | --- |

c)

megtervezi és vezeti a felügyeleti tevékenységeket normális körülmények között és rendkívüli helyzetek esetén, beleértve azon kockázatok értékelését, amelynek a pénzintézetek ki vannak, vagy ki lehetnek téve; és

| d) | felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat. |
| --- | --- |

d)

felügyeli az illetékes hatóságok által végzett feladatokat.

3a.
     
  A Hatóság a 7., 7e. és 8. cikk alapján elfogadott szabályozási és végrehajtási standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat adhat ki a felügyeletek működésének és a felügyeleti kollégiumok által elfogadott legjobb gyakorlatok harmonizálása érdekében. A hatóságok írásbeli megállapodásokat hagynak jóvá minden egyes kollégium működésére vonatkozóan egységes működésük biztosítása érdekében.

3b.
     
  A jogilag kötelező erejű közvetítői szerep a 11. cikkben foglalt eljárás alkalmazásával lehetővé teszi a Hatóság számára az illetékes hatóságok közötti nézetkülönbségek rendezését. Amennyiben a megfelelő felügyeleti kollégium nem tud egyezségre jutni, a Hatóság az adott intézményre közvetlenül alkalmazható felügyeleti határozatokat hozhat.

12a. cikk

Általános rendelkezések

1.
     
  A Hatóság kiemelt figyelmet fordít a pénzügyi szolgáltatásokban bekövetkező fennakadásokra vonatkozó azon kockázatokra, amelyeket i) a pénzügyi rendszer egészének vagy bizonyos részeinek jelentős sérülése okoz, és ii) amelyek esetlegesen súlyos, negatív következményekkel járhatnak a belső piacra és a reálgazdaságra nézve (rendszerszintű kockázatok), valamint kezeli e kockázatokat. A pénzügyi közvetítők, piacok és infrastruktúrák valamennyi típusa bírhat bizonyos fokig rendszerszempontú jelentőséggel.

2.
     
  A Hatóság, az ESRB-vel együttműködésben, olyan közös mennyiségi és minőségi mutatókat („risk dashboard”) dolgoz ki, amelyek alapul szolgálhatnak a 12b. cikkben azonosított, határokon átnyúló pénzpiaci szereplők felügyeleti minősítésének meghatározására. A minősítést rendszeres jelleggel felülvizsgálják az intézmény kockázati profiljában bekövetkezett lényeges változások figyelembevétele érdekében. A felügyeleti minősítés egy intézmény problémás helyzete esetén a közvetlen felügyeletre vagy beavatkozásra vonatkozó döntés kulcsfontosságú eleme.

3.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogalkotási aktusok sérelme nélkül a Hatóság szükség szerint további szabályozási és végrehajtási standardtervezeteket, valamint iránymutatásokat és ajánlásokat javasol a 12b. cikkben azonosított intézmények számára.

4.
     
  A Hatóság felügyeletet gyakorol azon határokon átnyúló tevékenységet végző intézmények felett, amelyek a 12b. cikkben megállapított rendszerkockázatot jelenthetnek. Ezekben az esetekben a Hatóság az illetékes hatóságokon keresztül jár el.

5.
     
  A Hatóság rendezési egységet hoz létre, melynek feladata, hogy átültesse a gyakorlatba a válságkezelés egyértelműen meghatározott irányítási módját és működési rendjét, a korai beavatkozástól a rendezésen át a fizetésképtelenségi eljárásig, és hogy irányítsa ezeket az eljárásokat.

12b. cikk

A potenciálisan rendszerszintű kockázatot jelentő, határokon átnyúló intézmények azonosítása

1.
     
  Az ESRB-vel folytatott konzultációt követően a felügyelőtanács a 29. cikk (1) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően azonosíthatja azokat a határokon átnyúló intézményeket, amelyeket az általuk jelentett potenciális rendszerszintű kockázat miatt a Hatóság közvetlen felügyelete alá kell vonni, vagy a 12c. cikkben említett rendezési egység hatásköre alá kell helyezni.

2.
     
  Az ilyen pénzügyi intézmények azonosítására vonatkozó kritériumoknak összhangban kell lenniük a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB), az IMF és a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) által megállapított kritériumokkal.

12c. cikk

Rendezési egység

1.
     
  A rendezési egység védi a 12b. cikk szerint azonosított, nehézségekkel küzdő intézmények pénzügyi stabilitását, valamint gondoskodik arról, hogy ezek az intézmények a lehető legkisebb mértékben gyakoroljanak káros hatásokat a rendszer többi részére és a gazdaság egészére, továbbá ügyel arra, hogy minél kevesebb költség háruljon az adófizetőkre, tiszteletben tartva az arányosság és a hitelezői sorrend elvét, és a határokon átnyúló esetekben is garantálva az egyenlő elbánást.

2.
     
  A rendezési egység felhatalmazást kap az (1) bekezdésben említett feladatok elvégzésére azzal a céllal, hogy rendezze a nehézségekkel küzdő intézmények helyzetét vagy határozzon a nem életképes intézmények felszámolásáról (ami rendkívül fontos az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében). Ez szükségessé teheti többek között a tőke- és likviditáskészletek kiigazítását, az üzleti tevékenység struktúrájának átalakítását, az eljárások javítását, vezetőség kinevezését vagy leváltását, garanciák ajánlását, hiteleket és likviditási segítséget, teljes vagy részleges értékesítést, jó bank/rossz bank felosztást, hídbank létrehozását, az adósság átváltását részvénytulajdonra (a piaci érték megfelelő csökkentésével), vagy akár az intézmény ideiglenes köztulajdonba vételét is.

3.
     
  A bankrendezési egység a Hatóság felügyelőtanácsa által kinevezett olyan szakértőkből áll, akik kellő tudással és tapasztalattal rendelkeznek pénzügyi intézmények átalakítása, életképessé tétele és felszámolása terén.

12d. cikk

A Nemzeti Biztosítási Garanciarendszerek Európai Kerete

1.
     
  A Hatóságnak hozzá kell járulnia a Nemzeti Biztosítási Garanciarendszerek Európai Keretének fejlesztéséhez az e rendelet által ráruházott hatáskörökön belül, annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti biztosítási garanciarendszerek megfelelő finanszírozást kapjanak az érdekelt pénzügyi intézményektől, többek között az Unión belül működő, de más tagállamban, vagy az Unión kívüli székhellyel rendelkező intézményektől, valamint magas szintű védelmet kell nyújtania valamennyi biztosított számára egy Unió-szerte harmonizált rendszer keretében.

2.
     
  A Hatóság iránymutatások és ajánlások elfogadására vonatkozó hatásköreiről szóló 8. cikk alkalmazandó a kárrendezési rendszerekre.

3.
     
  A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott jogalkotási aktusokban meghatározott szabályozási és végrehajtási technikai standardokat fogadhat el e rendelet 7–7d. cikkeiben foglalt eljárásnak megfelelően.

12e. cikk

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-stabilitási Alap

1.
     
  A pénzügyi rendszer költségei internalizálásának megerősítése –beleértve a fiskális költségek teljes behajtását –, valamint a határokon átnyúló tevékenységet folytató csődközeli helyzetben lévő pénzügyi intézmények számára nyújtott válságkezelési segítségnyújtás érdekében létre kell hozni egy Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-stabilitási Alapot („Stabilitási Alap”). Az egyetlen tagállamban működő pénzügyi intézmények számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy csatlakozzanak az Alaphoz. A Stabilitási Alapnak megfelelő intézkedéseket kell elfogadnia annak elkerülése érdekében, hogy a támogatás rendelkezésre állása erkölcsi kockázatot eredményezzen.

2.
     
  A Stabilitási Alapot a 12b. cikkben megjelölt valamennyi pénzügyi intézménytől származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A kockázatokkal kapcsolatos mennyiségi és minőségi mutatók alapján („Risk Dashboard”) e hozzájárulások arányosak a kockázati szinttel és a rendszerszintű kockázathoz való hozzájárulás mértékével, valamint azzal, hogy az idő múlásával hogyan változik az általános kockázat. A hozzájárulás meghatározásakor figyelembe veszik a szélesebb értelemben vett gazdasági feltételeket, valamint azt, hogy a pénzügyi intézményeknek más szabályozási és üzleti előírások miatt meghatározott tőkearányt kell fenntartaniuk.

3.
     
  A Stabilitási Alapot a Hatóság által ötéves időtartamra kinevezett igazgatótanács vezeti. Az igazgatótanács tagjait a nemzeti hatóságok által javasolt munkatársak közül kell megválasztani. A Stabilitási Alap egy tanácsadó testületet is létrehoz, amelyet a Stabilitási Alapban részt vevő pénzügyi intézmények szavazati joggal nem rendelkező képviselői alkotnak. A Stabilitási Alap igazgatótanácsa javasolhatja, hogy a Stabilitási Alap likviditásainak kezelését a Hatóság külső, elismert intézményekre bízza (például az Európai Beruházási Bankra), e likviditásokat biztonságos és likvid eszközökbe kell befektetni.

4.
     
  Amennyiben a pénzügyi intézmények által befizetett hozzájárulásokból származó összes forrás nem elegendő a nehézségekkel való szembenézéshez, a Stabilitási Alap forrásait növelheti hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátása vagy egyéb pénzügyi eszközök révén.

13. cikk

Feladatok és felelősségi körök átruházása

1.   
  Az e cikkben foglalt feltételek mellett az illetékes
  hatóságok
  a megbízott hozzájárulásával a Hatóságra vagy
  más illetékes felügyeleti hatóságokra ruházhatnak át feladatokat és felelősségi köröket.
  A tagállamok konkrét szabályokat határozhatnak meg a felelősségi körök átruházására vonatkozóan, amelyeknek meg kell felelni, mielőtt illetékes hatóságaik ilyen megállapodásokat kötnek, és az átruházás hatályát a határokon átnyúlóan tevékenykedő pénzügyi intézmények és csoportok hatékony felügyeletéhez szükséges szintre korlátozhatják.

2.   Az átruházható vagy együttesen gyakorolható feladatok és felelősségi körök meghatározásával és a legjobb gyakorlatok terjesztésével a Hatóság
  ösztönzi és
  megkönnyíti
  az illetékes
  hatóságok között a feladatok és felelősségi körök átruházását.

2a.
     
  A felelősségi körök átruházásának az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott hatáskörök újraelosztását kell eredményeznie. Az átruházott felelősségi körökkel kapcsolatos eljárásokra, végrehajtásra, adminisztratív és igazságügyi felülvizsgálatra a megbízott hatóság joga az irányadó.

3.   
  Az illetékes
  hatóságok tájékoztatják a Hatóságot a megkötni kívánt átruházási megállapodásokról. A megállapodásokat legkorábban a Hatóság tájékoztatását követően egy hónappal léptethetik hatályba.

A Hatóság a tájékoztatását követő egy hónapon belül véleményezheti a megkötni kívánt megállapodást.

Az összes érintett fél megfelelő tájékoztatása érdekében a Hatóság a megfelelő módon közzéteszi
  az illetékes
  hatóságok által kötött átruházási megállapodásokat.

14. cikk

Közös felügyeleti kultúra

1.   A Hatóság aktív szerepet játszik a közös európai felügyeleti kultúra és az összehangolt felügyeleti gyakorlatok kialakításában, és az egész
  Európai Unióra
  kiterjedő egységes eljárások és következetes megközelítések biztosításában, valamint végrehajtja legalább a következő tevékenységeket:

| a) | véleményeket terjeszt
  az illetékes
  hatóságok elé; |
| --- | --- |

a)

véleményeket terjeszt
  az illetékes
  hatóságok elé;

| b) | a vonatkozó
  európai uniós
  jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti
  az illetékes
  hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó
  európai uniós
  jogszabályokban előírt, alkalmazandó titoktartási és adatvédelmi rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartása mellett elősegíti
  az illetékes
  hatóságok közötti hatékony, kétoldalú és többoldalú információcserét;

| c) | hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

hozzájárul kiváló minőségű egységes felügyeleti standardok, köztük beszámolási standardok
  , továbbá nemzetközi számviteli standardok
  kidolgozásához
  az 1. cikk (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően;

| d) | felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol; |
| --- | --- |

d)

felülvizsgálja a Bizottság által elfogadott vonatkozó
  szabályozási technikai és végrehajtási
  technikai standardok és a saját maga által kibocsátott iránymutatások és ajánlások alkalmazását, és szükség esetén módosításokat javasol;

| e) | ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és
  az illetékes
  hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára. |
| --- | --- |

e)

ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzeti csereprogramokat, és
  az illetékes
  hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.

2.   A Hatóság adott esetben az egységes felügyeleti szemléletmód és gyakorlat elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszthet ki.

15. cikk

Az illetékes
  hatóságok szakértői értékelése

1.   A Hatóság a felügyeleti eredmények konvergenciájának fokozása érdekében
  az illetékes
  hatóságok néhány vagy összes tevékenységéről rendszeres időközönként szakértői értékelést
  szervez és
  végez. E célból a Hatóság a felülvizsgált illetékes hatóságok objektív értékelését és összehasonlítását lehetővé tevő módszereket dolgoz ki.
  A szakértői értékelés során figyelembe kell venni az illetékes hatóságokkal kapcsolatban meglévő információkat és korábban végzett értékeléseket.

2.   A szakértői elemzés a következőket értékeli, de nem kizárólagosan:

| a) | az illetékes
  hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének ▐ megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7. és 7e. cikkben említett szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére; |
| --- | --- |

a)

az illetékes
  hatóság
  erőforrásainak és irányítási
  hátterének ▐ megfelelőségét, különös tekintettel
  a 7. és 7e. cikkben említett szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardok, valamint
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogalkotási aktusok
  hatékony alkalmazására és a piaci fejleményekre való reagálás képességére;

| b) | az
  uniós
  jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási technikai és végrahajtási
  technikai standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti az
  uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket; |
| --- | --- |

b)

az
  uniós
  jog alkalmazásában és a felügyeleti gyakorlatban elért konvergencia mértékét, beleértve a 7. és 8. cikk alapján elfogadott
  szabályozási technikai és végrahajtási
  technikai standardokat, iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint azt, hogy a felügyeleti gyakorlat milyen mértékben teljesíti az
  uniós
  jogban meghatározott célkitűzéseket;

| c) | az illetékes
  hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más
  illetékes
  hatóságoknak is bevezetniük; |
| --- | --- |

c)

az illetékes
  hatóságok által kidolgozott bevált gyakorlatokat, amelyeket érdemes lenne más
  illetékes
  hatóságoknak is bevezetniük;

| d) | az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben. |
| --- | --- |

d)

az uniós jog alkalmazása során elfogadott rendelkezések végrehajtása tekintetében elért konvergencia eredményességét és mértékét, ideértve a felelős személyekkel szemben azokban az esetekben alkalmazott adminisztratív intézkedéseket és szankciókat, amikor e rendelkezéseket nem tartják tiszteletben.

3.   A szakértői értékelés alapján a Hatóság
  iránymutatásokat és
  ajánlásokat bocsáthat ki az érintett
  illetékes
  hatóságok részére
  a 8. cikkben foglaltakkal összhangban
  .
  A Hatóság a szabályozási technikai vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetek 7–7e. cikk szerinti kidolgozásakor figyelembe veszi a szakértői értékelés eredményét. Az illetékes hatóságok a Hatóság által adott tanácsok követésére törekednek. Ha az illetékes hatóság nem követi e tanácsokat, indokairól tájékoztatja a Hatóságot.

A Hatóság a szakértői vizsgálatok alapján azonosítható bevált gyakorlatokat nyilvánosságra hozza. Emellett az értékelésen átesett illetékes hatóság hozzájárulásával a szakértői értékelések minden egyéb eredménye is nyilvánosságra hozható.

16. cikk

Koordinációs feladatkör

1.
     A Hatóság az
  illetékes
  hatóságok között általános koordinációs szerepet tölt be, többek között káros fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer stabilitását
  az Európai Unióban
  .

2.
     A Hatóság összehangolt
  európai uniós
  válaszra törekszik, többek között az alábbiak révén:

| (1) | az
  illetékes
  hatóságok közötti információcsere megkönnyítése; |
| --- | --- |

(1)

az
  illetékes
  hatóságok közötti információcsere megkönnyítése;

| (2) | az érintett
  illetékes
  hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és
  – amennyiben lehetséges és szükséges –
  megbízhatóságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

(2)

az érintett
  illetékes
  hatóságok rendelkezésére bocsátandó információk körének meghatározása és
  – amennyiben lehetséges és szükséges –
  megbízhatóságának ellenőrzése;

| (3) | a 11. cikk sérelme nélkül,
  az illetékes
  hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ; |
| --- | --- |

(3)

a 11. cikk sérelme nélkül,
  az illetékes
  hatóságok kérésére vagy saját kezdeményezésére
  nem kötelező jellegű közvetítés biztosítása
  ;

| (4) | az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről. |
| --- | --- |

(4)

az ESRB haladéktalan értesítése a potenciális vészhelyzetekről.

| (4a) | valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, az érintett illetékes hatóságok intézkedései összehangolásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

(4a)

valamennyi megfelelő intézkedés meghozatala olyan fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok működését, az érintett illetékes hatóságok intézkedései összehangolásának elősegítése érdekében;

| (4b) | az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozási jelentéstételi kötelezettségéből eredő, a 12. és 20. cikkel összhangban az illetékes hatóságoktól kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal. |
| --- | --- |

(4b)

az egynél több tagállamban tevékenykedő intézmények szabályozási jelentéstételi kötelezettségéből eredő, a 12. és 20. cikkel összhangban az illetékes hatóságoktól kapott információk központi kezelése. A Hatóság megosztja az információkat a többi érintett illetékes hatósággal.

17. cikk

Piaci fejlemények értékelése

1.   A Hatóság hatáskörén belül figyelemmel kíséri és értékeli a piaci fejleményeket, és szükség esetén értesíti az
  Európai Felügyeleti Hatóságot
  (Európai Bankfelügyeleti Hatóságot),
  az Európai Felügyeleti Hatóságot
  (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságot), az ESRB-t, valamint az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a lényeges mikroprudenciális tendenciákról, az esetleges kockázatokról és a gyenge pontokról.
  A Hatóság értékelésének közgazdasági elemzést is tartalmaznia kell azokra a piacokra vonatkozóan, amelyeken a pénzügyi intézmények működnek, valamint a lehetséges piaci fejlemények rájuk gyakorolt hatására vonatkozóan.

1a.
     A Hatóság az ESRB-vel együttműködve az egész
  Európai Unióra
  kiterjedő értékelést kezdeményez és koordinál, amelynek célja a pénzügyi intézmények káros piaci fejleményekkel szemben mutatott rugalmasságának felmérése. E célból kidolgozza a következő,
  az illetékes
  hatóságok által alkalmazandó elemeket:

| a) | különböző gazdasági forgatókönyvek által az intézmények pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan, |
| --- | --- |

a)

különböző gazdasági forgatókönyvek által az intézmények pénzügyi helyzetére gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan,

| b) | a pénzügyi intézmények rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés, |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi intézmények rugalmasságára vonatkozó értékelések eredményeinek közzétételére vonatkozó egységes megközelítés,

| ba) | az egyes termékek és forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a biztosítottakra, kedvezményezettekre és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan. |
| --- | --- |

ba)

az egyes termékek és forgalmazási folyamatok által az intézmények pénzügyi helyzetére és a biztosítottakra, kedvezményezettekre és a fogyasztók tájékoztatására gyakorolt hatások értékelésére szolgáló közös módszertan.

2.   Az ESRB .../2010/EU [ESRB] rendeletben meghatározott feladatainak sérelme nélkül, a Hatóság legalább évente egyszer és szükség esetén gyakrabban a hatáskörébe eső tendenciákról, esetleges kockázatokról és gyenge pontokról szóló értékelést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az ESRB-hez.

A Hatóság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és – amennyiben szükséges – megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.

3.   A Hatóság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy
  a vegyes bizottságon keresztül
  szorosan együttműködik az
  Európai Felügyeleti Hatósággal (
  Európai Bankfelügyeleti Hatósággal
  )
  és az
  Európai Felügyeleti Hatósággal (
  Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal
  )
  .

18. cikk

Nemzetközi kapcsolatok

1.
     
  Az európai uniós
  intézmények
  és a tagállamok
  hatásköreinek sérelme nélkül, a Hatóság kapcsolatokat alakíthat ki ▐
  és
  igazgatási megállapodásokat köthet
  felügyeleti hatóságokkal,
  nemzetközi szervezetekkel és harmadik országok közigazgatásával.
  Ezek a megállapodások nem teremtenek az Európai Uniót és tagállamait terhelő jogi kötelezettségeket, és nem akadályozzák meg a tagállamokat és illetékes hatóságaikat abban, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössenek harmadik országokkal

2.
     A Hatóság segítséget nyújt a harmadik országbeli felügyeleti rendszerek egyenértékűségével kapcsolatos határozatok előkészítésében, az 1. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályokkal összhangban.

3.
     
  A 28. cikk (4a) bekezdésében említett jelentésébe a Hatóság belefoglalja a nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országok közigazgatásával kötött igazgatási megállapodásokat és az azokkal egyenértékű határozatokat, valamint az egyenértékűségi határozatok előkészítésében nyújtott segítséget.

19. cikk

Egyéb feladatok

1.   A Hatóság az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére véleményt terjeszthet az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság elé a hatáskörébe tartozó minden kérdésben.

1a.
     
  Azokban az esetekben, amikor a Hatóság az 1 cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott határidőn belül nem nyújt be szabályozási technikai vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezetet, vagy amikor nincs előre megállapított határidő, a Bizottság kérheti az ilyen tervezet benyújtását, és megszabhatja a benyújtás határidejét.

A Bizottság, az ügy sürgősségére való tekintettel, kérheti a szabályozási technikai vagy végrehajtási technikai standardokra irányuló tervezet az 1 cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusokban meghatározott határidőnél korábban történő benyújtását. Ebben az esetben a Bizottságnak a kérést megfelelően indokolnia kell.

2.   A
  2009/138/EK
  irányelv
  hatálya alá tartozó és az irányelv szerint két vagy több tagállam illetékes hatóságainak konzultációját igénylő
  egyesülések és részesedésszerzések prudenciális értékelésére tekintettel, a Hatóság ▐ valamelyik
  érintett illetékes
  hatóság kérelmére véleményt bocsáthat ki és tehet közzé ▐ prudenciális értékelésről.
  A véleményt haladéktalanul, de mindenképpen a 2009/138/EK irányelv szerinti értékelési időszak vége előtt kiadják.
  A 20. cikk alkalmazandó
  azokra a területekre, amelyekről a Hatóság véleményt adhat ki
  .

20. cikk

Információgyűjtés

1.   A Hatóság kérésére a tagállamok illetékes hatóságai ▐ a Hatóság rendelkezésére bocsátják az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges összes információt,
  feltéve, hogy a címzett jogszerűen hozzáfér a szóban forgó adatokhoz, az információkérés pedig a szóban forgó feladat tekintetében szükséges
  .

1a.
     A Hatóság kérheti, hogy az információt rendszeres időközönként bocsássák rendelkezésére.
  E kérelmeket lehetőség szerint egységes formanyomtatványon kell benyújtani.

1b.
     
  Valamely tagállam illetékes hatóságának kellően indokolt kérésére a Hatóság átadhat minden olyan információt, amelyre az illetékes hatóságnak feladatai elvégzéséhez szüksége van, összhangban az ágazati jogszabályokban és az 56. cikkben rögzített szakmai titoktartási szabályokkal.

1c.
     
  Mielőtt e cikkel összhangban adatokat kérne, valamint elkerülendő a beszámolási kötelezettség megkettőzését, a Hatóság először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által előállított, terjesztett és továbbfejlesztett valamennyi rendelkezésre álló és a tárgyhoz tartozó statisztikát.

2.   Ha az információ nem elérhető vagy
  az
  ▐
  illetékes hatóságok
  ▐ nem bocsátották kellő időben rendelkezésre, a Hatóság
  kellő
  indokolással
  és magyarázattal
  ellátott kérést címezhet az érintett
  tagállam egyéb felügyeleti hatóságaihoz
  ,
  pénzügyminisztériumához – amennyiben ez utóbbi prudenciális információkkal rendelkezik –, központi bankjához vagy statisztikai hivatalához
  . ▐

2a.
     
  Ha az információ nem elérhető vagy az (1) és (2) bekezdés értelmében nem bocsátották kellő időben rendelkezésre, a Hatóság kellő indokolással és magyarázattal ellátott kérést címezhet közvetlenül az érintett pénzügyi intézményekhez. A magyarázattal ellátott kérésnek tartalmaznia kell, hogy miért szükségesek az adott pénzügyi intézményre vonatkozó adatok.

A Hatóság a (2) és (2a) bekezdéssel összhangban tájékoztatja az érintett illetékes hatóságokat a kérésekről.

A Hatóság kérésére
  az
  ▐
  illetékes hatóságok
  segítik a Hatóságot az említett információk megszerzésében.

3.   A Hatóság kizárólag az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzése céljára használhatja az
  e cikk értelmében
  kapott bizalmas információt.

21. cikk

Kapcsolat az ESRB-vel

1.   
  A
  ▐ Hatóság
  szorosan és rendszeresen
  együttműködik az ESRB-vel.

2.   Rendszeresen ellátja az ESRB-t a feladatai teljesítéséhez szükséges naprakész információkkal. Minden nem összefoglaló vagy összegzett formában lévő, az ESRB feladatai teljesítéséhez szükséges adatot indokolt kérésre haladéktalanul az ESRB rendelkezésére kell bocsátani, a(z) ..../2010/EU [ESRB] rendelet [15]. cikkében meghatározottak szerint.
  A Hatóság az ESRB-vel együttműködésben megfelelő belső eljárásokat dolgoz ki elsősorban az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos bizalmas információk továbbítására.

3.   A Hatóság a (4) és (5) bekezdéssel összhangban biztosítja az ESRB ..../2010/
  EU
  [ESRB] rendelet [16]. cikkében említett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését.

4.   Az ESRB Hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság haladéktalanul összehívja a felügyelőtanács ülését és értékeli a figyelmeztetés vagy ajánlás hatását feladatai teljesítésére nézve.

A Hatóság a megfelelő döntéshozatali eljárással határoz a figyelmeztetésekben és ajánlásokban meghatározott kérdések kezelésére irányuló, az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörökkel összhangban meghozandó
  bármely intézkedésről
  .

Ha a Hatóság egy ajánlás nyomán nem hoz további intézkedést, ennek okairól magyarázatot kell adnia az
  Európai Parlament, a Tanács és az
  ESRB számára.

5.   Az ESRB valamely
  illetékes
  hatóságnak címzett figyelmeztetéseinek és ajánlásainak kézhezvételekor a Hatóság adott esetben az ezzel a rendelettel ráruházott hatáskörök felhasználásával biztosítja a megfelelő idejű nyomon követést.

Ha a címzett nem kívánja követni az ESRB ajánlásait, ennek okait közli és megvitatja a felügyelőtanáccsal.

Az
  illetékes
  hatóság kellően figyelembe veszi a felügyelőtanács álláspontját, amikor a(z) .../2010/
  EU
  [ESRB] rendelet [17]. cikkével összhangban tájékoztatja
  a Tanácsot és
  az ESRB-t.

6.   Az ebben a rendeletben meghatározott feladatai ellátása során a Hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az ESRB figyelmeztetéseit és ajánlásait.

22. cikk

Biztosítási
  és
  viszontbiztosítási
  érdekképviseleti csoport
  és foglalkoztatóinyugdíj-érdekképviseleti csoport

1.   A Hatóság feladataival érintett területeken az érdekeltekkel folytatott konzultáció elősegítése céljából létre kell hozni egy biztosítási
  és
  viszontbiztosítási
  érdekképviseleti csoportot, valamint egy
  foglalkoztatóinyugdíj-érdekképviseleti csoportot
  (továbbiakban az „érdekképviseleti csoportok”)
  .
  Az érdekképviseleti csoportokkal a 7. cikknek megfelelően hozott, a szabályozási technikai és végrehajtási technikai standardokra vonatkozó fellépésekről, és amennyiben az egyes pénzügyi intézményekre nem vonatkoznak, az iránymutatásokra és ajánlásokra vonatkozó 8. cikknek megfelelő fellépésekről kell konzultálni. Amennyiben sürgős fellépésre van szükség és a konzultáció lehetetlen, az érdekképviseleti csoportokat a lehető leghamarabb tájékoztatják.

Az érdekképviseleti csoportok évente legalább négyszer, ugyanazon a napon és ugyanazon a helyszínen üléseznek, és tájékoztatják egymást a nem közösen megvitatott a kérdésekről.

Az egyik érdekképviseleti csoport tagjai a másik érdekképviseleti csoportnak is tagjai lehetnek.

2.   Az biztosítási
  és
  viszontbiztosítási ▐ érdekképviseleti csoport 30 tagból áll, kiegyensúlyozott arányban képviselve
  az Unióban működő
  biztosítókat, a viszontbiztosítókat
  és a biztosítási közvetítőket
  , alkalmazottaikat, valamint a fogyasztókat és a biztosítási
  és
  viszontbiztosítási ▐ szolgáltatások használóit
  és a kkv-k képviselőit
  .
  A tagok közül legalább ötnek független, élvonalbeli tudományos szakembernek kell lennie. Tíz tagnak pénzügyi intézményeket kell képviselnie, közülük háromnak szövetkezeti és kölcsönös biztosítókat vagy viszontbiztosítókat.

2a.
     
  A foglalkoztatóinyugdíj-érdekképviseleti csoport 30 tagból áll, kiegyensúlyozott arányban képviselve az Unióban működő foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeket, alkalmazottaik képviselőit, valamint a fogyasztókat, a foglalkoztatói nyugdíjellátási szolgáltatások igénybe vevőit és a kkv-k képviselőit. A tagok közül legalább ötnek független, élvonalbeli tudományos szakembernek kell lennie. Tíz tagnak pénzügyi intézményeket kell képviselnie.

3.   
  Az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok
  tagjait az érintett érdekeltek javaslatai alapján a Hatóság felügyelőtanácsa jelöli ki. A felügyelőtanács az ilyen irányú határozathozatal során a lehető legnagyobb mértékben biztosítja a megfelelő földrajzi
  és nemek közötti
  egyensúlyt és az érdekeltek
  Európai Uniót
  átfogó képviseletét.

A felügyelőtanács az ilyen irányú határozathozatal során biztosítja, hogy a nem a szakmai piaci szereplőket vagy azok alkalmazottait képviselő tagok bármilyen lehetséges összeférhetetlenséget nyilvánosságra hozzanak.

3a.
     A Hatóság
  minden szükséges információt megad és
  megfelelő titkársági támogatást biztosít
  az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok
  számára.
  Az utazási költségek megfelelő ellentételezését biztosítani kell az érdekképviseleti csoportok nonprofit szervezeteket képviselő tagjai számára. A csoportok technikai kérdésekkel foglalkozó munkacsoportokat hozhatnak létre.

4.   
  Az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok
  tagjainak megbízatása két és fél éves időtartamra szól, amelyet követően új kiválasztási eljárásra kerül sor.

A tagok két egymást követő időszakon át láthatják el feladatukat.

5.   
  Az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok
  véleményt és tanácsot
  nyújthatnak
  a Hatóságnak a Hatóság ▐ feladataihoz kapcsolódó bármely kérdésről
  , külön figyelmet fordítva a 7–7e., 8., 14., 15. és 17. cikkben meghatározott feladatokra
  .

6.   
  Az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok tagjaik kétharmados többségével elfogadják
  az eljárási
  szabályzatukat
  .

7.   A Hatóság nyilvánosságra hozza
  az
  ▐ érdekképviseleti
  csoportok
  véleményeit és tanácsait, valamint a konzultációk eredményét.

23. cikk

Jogi biztosítékok

1.   Ha valamely tagállam úgy véli, hogy
  a 10 cikk (2) bekezdése vagy
  a 11. cikk alapján hozott határozat
  közvetlenül vagy jelentős mértékben
  hatással van költségvetési felelősségére, a tagállam
  az illetékes
  hatóságnak a Hatóság határozatáról való értesítését követő
  tíz munkanapon
  belül
  értesíti
  a Hatóságot
  ,
  a Bizottságot
  és az Európai Parlamentet
  .
  A tagállam az értesítésében indokolja, hogy a határozat miért és – hatásvizsgálat segítségével bemutatva – milyen mértékben gyakorol hatást költségvetési felelősségére.

2.   
  A Hatóság a tagállamtól kapott értesítést követő egy hónapon belül tájékoztatja a tagállamot arról, hogy fenntartja, módosítja vagy visszavonja határozatát.

3.   
  Ha a Hatóság fenntartja vagy módosítja határozatát, a Tanács határoz a Hatóság határozatának fenntartásáról vagy visszavonásáról. A Hatóság határozatának fenntartására vonatkozó határozatot a tagok egyszerű többségével kell elfogadni. A Hatóság határozatának visszavonására vonatkozó határozatot a tagok minősített többségével kell elfogadni. Egyik fenti esetben sem szabad figyelembe venni az érintett tagok szavazatát.

3a.
     Ha a Tanács
  a 10. cikk esetében
  tíz munkanapon belül
  , a 11. cikk esetében pedig egy hónapon belül
  nem hoz határozatot, a Hatóság határozata fenntartottnak minősül.

3b.
     
  Ha a 10. cikk alapján hozott határozat a 12d. vagy 12e. cikknek megfelelően létrehozott alapok felhasználásához vezet, akkor a tagállamok nem kérhetik fel a Tanácsot, hogy tartsa fenn vagy vonja vissza a Hatáság által hozott határozatot.

24. cikk

Döntéshozatali eljárások

1.   
  Az ezen rendeletben előírt
  határozatok meghozatala előtt a Hatóság tájékoztatja
  bármely megnevezett
  címzettet a határozat elfogadására irányuló szándékáról, és az ügy sürgősségének,
  összetettségének és lehetséges következményeinek
  figyelembevételével határidőt szab meg, amelyen belül a címzett kifejtheti az üggyel kapcsolatos álláspontját.
  E rendelkezés értelemszerűen alkalmazandó a 9. cikk (4) bekezdésében említett ajánlások esetében is.

2.   A Hatóság határozatait indokolni kell.

3.   A Hatóság határozatainak címzettjeit tájékozatni kell az e rendelet keretében rendelkezésre álló jogorvoslatokról.

4.   Ha a Hatóság a 10. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia.

5.   5. A Hatóság 9., 10. és 11. cikk szerinti határozatait nyilvánosságra kell hozni és bennük meg kell nevezni az érintett
  illetékes
  hatóságot vagy pénzügyi intézményt, valamint a határozat lényegét,
  kivéve, ha e nyilvánosságra hozatal ellentétes
  a pénzügyi intézményeknek az üzleti titkaik védelmével kapcsolatos jogos érdekeivel
  , illetve súlyosan veszélyeztetheti a pénzpiacok rendes működését és integritását, illetve az Európai Unió pénzügyi rendszere egy részének vagy egészének stabilitását
  .

III.   FEJEZET

SZERVEZET

1.   szakasz

FELÜGYELŐTANÁCS

25. cikk

Összetétel

1.   A felügyelőtanács a következő tagokból áll:

| a) | az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

a)

az elnök, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| b) | az egyes tagállamokban a
  2. cikk (1) bekezdésben említett
  pénzügyi intézmények felügyeletéért felelős
  állami
  hatóság vezetője
  , akinek legalább évente kétszer személyesen részt kell vennie az ülésen
  ; |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamokban a
  2. cikk (1) bekezdésben említett
  pénzügyi intézmények felügyeletéért felelős
  állami
  hatóság vezetője
  , akinek legalább évente kétszer személyesen részt kell vennie az ülésen
  ;

| c) | a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| d) | az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal; |
| --- | --- |

d)

az Európai Rendszerkockázati Testület egy képviselője, aki nem rendelkezik szavazati joggal;

| e) | a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal. |
| --- | --- |

e)

a másik két európai felügyeleti hatóság egy-egy képviselője, akik nem rendelkeznek szavazati joggal.

1a.
     
  A felügyelőtanács rendszeresen, de évente legalább kétszer az érdekképviseleti csoportokkal közösen tartott ülést hív össze.

2.   Mindegyik
  illetékes
  hatóság ▐ felelős egy magas rangú póttag kijelöléséért a hatóságon ▐ belül, aki helyettesítheti a felügyelőtanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett tagját, annak akadályoztatása esetén.

2a.
     
  Azokban a tagállamokban, ahol egynél több illetékes hatóság látja el az e rendeletnek megfelelő felügyeletet, e hatóságok megállapodnak arról, hogy hogyan gyakorolják a képviseletet, többek között a 29. cikknek megfelelő szavazások alkalmával.

3.   A felügyelőtanács döntése alapján ülésein részt vehetnek megfigyelők.

Az ügyvezető igazgató szavazati jog nélkül részt vehet a felügyelőtanács ülésein.

26. cikk

Belső bizottságok és munkacsoportok

1.   A felügyelőtanács a ráruházott specifikus feladatok elvégzéséhez belső bizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre és rendelkezhet egyes egyértelműen meghatározott feladatoknak és határozatoknak belső bizottságokra vagy munkacsoportokra, az igazgatótanácsra vagy az elnökre való átruházásáról.

2.   A 11. cikk alkalmazásában a felügyelőtanács
  kiegyensúlyozott összetételű, független
  munkacsoportot hív össze a nézetkülönbség
  pártatlan
  rendezésének megkönnyítéséhez, amely az elnökből és a felügyelőtanács két olyan tagjából áll, aki nem a nézetkülönbségben érintett illetékes hatóság képviselője,
  semmilyen módon nem értintett a konfliktusban és nem áll közvetlen kapcsolatban az érintett illetékes hatóságokkal.

2a.
     
  A 11. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a munkacsoport javaslatot tesz a felügyelőtanács által a 29. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárással véglegesen elfogadandó határozatra.

2b.
     
  A felügyelőtanács elfogadja a (2) bekezdésben említett munkacsoport eljárási szabályzatát.

27. cikk

Függetlenség

1.
     Az e rendelettel ráruházott feladatok ellátása során az elnök és a felügyelőtanács szavazati joggal rendelkező tagjai függetlenül és objektívan járnak el,
  kizárólag az Unió mint egységes egész érdekében,
  nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

2.
     
  Sem a tagállamok, sem az uniós intézmények, sem pedig más állami vagy magánszervezet nem befolyásolhatja a felügyelőtanács tagjait feladataik ellátása kapcsán.

28. cikk

Feladatok

1.   A felügyelőtanács iránymutatást ad a Hatóság munkájához és felelős a II. fejezetben említett határozatok meghozataláért.

2.   A felügyelőtanács fogadja el a II. fejezetben említett véleményeket, ajánlásokat és határozatokat, valamint tanácsot ad.

3.   Az elnököt a felügyelőtanács nevezi ki.

4.   Az igazgatótanács javaslata alapján a felügyelőtanács minden év szeptember 30-áig elfogadja a Hatóság következő évi munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

4a.
     
  A felügyelőtanács – az igazgatótanács javaslata alapján – a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján elfogadja a Hatóság tevékenységéről - beleértve az elnök feladatainak ellátásáról - szóló jelentést, és minden év június 15-ig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentést közzé kell tenni.

5.   A felügyelőtanács fogadja el a Hatóság többéves munkaprogramját, amelyet tájékoztatásul továbbít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

A többéves munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

6.   A felügyelőtanács a 49. cikkel összhangban
  elfogadja
  a
  költségvetést
  .

7.   A felügyelőtanács fegyelmi jogkört gyakorol az elnök és az ügyvezető igazgató felett és a 33. cikk (5) bekezdésének vagy a 36. cikk (5) bekezdésének megfelelően felmentheti őket megbízatásuk alól.

29. cikk

Döntéshozatal

1.   ▐ A felügyelőtanács ▐ határozatát tagjainak egyszerű többségével hozza
  , annak az elvnek megfelelően, amely szerint minden tag egy szavazattal rendelkezik.
  ▐

A felügyelőtanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően tagjainak minősített többségével hozza meg döntéseit a 7. és 8. cikkben meghatározott intézkedések, valamint a VI. fejezet értelmében elfogadott valamennyi intézkedés és határozat esetében, és az első albekezdésben foglaltaktól eltérve.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti határozatok tekintetében, a konszolidáló felügyeleti hatóság határozataival kapcsolatban a munkacsoport által javasolt határozatot elfogadottnak kell tekinteni, ha azt egyszerű többséggel jóváhagyják, kivéve, ha az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott blokkoló kisebbséget képviselő tagok elutasítják.

A 11. cikk (3) bekezdése szerinti minden más határozat esetében a munkacsoport által javasolt határozatot a felügyelőtanács tagjainak egyszerű többségével, az egy tag–egy szavazat elve alapján kell elfogadni.

2.   A felügyelőtanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának a kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

3.   A felügyelőtanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

4.   Az eljárási szabályzat részletesen meghatározza a szavazásra vonatkozó rendelkezéseket és – adott esetben – a határozatképességre vonatkozó szabályokat is. A szavazati joggal nem rendelkező tagok és a megfigyelők – az elnök és az ügyvezető igazgató kivételével – nem vesznek részt a felügyelőtanács olyan vitáiban, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel kapcsolatosak, kivéve ha a 61. cikk vagy az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  máshogy rendelkeznek.

2.   szakasz

MANAGEMENT BOARD

30. cikk

Összetétel

1.   Az igazgatótanács az elnökből és a
  felügyelőtanács szavazati joggal rendelkező
  tagjai
  által
  a felügyelőtanács tagjainak sorából választott
  hat másik
  személyből áll.

Az elnök kivételével valamennyi tag mellé póttagot kell választani, aki az igazgatótanácsi tagot akadályoztatása esetén helyettesítheti.

A felügyelőtanács által választott tagok megbízatása két és fél évig tart. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.
  Az igazgatótanács összetétele kiegyensúlyozott, arányos, és az Európai Unió egészét tükrözi. A megbízatásoknak át kell fedniük egymást, és megfelelő rotációs szabályokat kell alkalmazni.

2.   Az igazgatótanács a jelen levő tagok többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.

Az ügyvezető igazgató
  és a Bizottság egy képviselője
  szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatótanács ülésein.

A Bizottság képviselője szavazati joggal rendelkezik a 49. cikkben említett ügyekben.

Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

3.   Az igazgatótanács üléseit az elnök kezdeményezésére, illetve tagjai legalább egyharmadának kérésére hívják össze és azokat az elnök vezeti.

Az igazgatótanács az általa szükségesnek ítélt rendszerességgel, és minden felügyelőtanácsi ülés előtt tart ülést
  . Az igazgatótanács legalább
  évente ötször
  ▐ ülést tart.

4.   Az igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.
  A szavazati joggal nem rendelkező tagok– az elnök kivételével – nem vesznek részt az igazgatótanács azon megbeszélésein, amelyek egyedi pénzügyi intézményekkel kapcsolatosak.

31. cikk

Függetlenség

Az igazgatótanács tagjai függetlenül és objektívan járnak el
  kizárólag az Unió egészének
  érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem
  uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

A tagállamok, az uniós intézmények vagy szervek, vagy más állami vagy magánszervezet nem befolyásolhatja az igazgatótanács tagjait feladataik ellátása kapcsán.

32. cikk

Feladatok

1.   Az igazgatótanács biztosítja, hogy a Hatóság e rendeletnek megfelelően teljesítse küldetését és végezze el a rábízott feladatokat.

2.   Az éves és a többéves munkaprogramot az igazgatótanács terjeszti a felügyelőtanács elé elfogadásra.

3.   Az igazgatótanács a 49. és az 50. cikkel összhangban gyakorolja költségvetési hatáskörét.

4.   Az igazgatótanács fogadja el a Hatóság személyzetpolitikai tervét és – az 54. cikk (2) bekezdésének megfelelően – az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

5.   Az igazgatótanács az 58. cikkel összhangban elfogadja a Hatóság dokumentumaihoz való hozzáférési jogra vonatkozó külön rendelkezéseket.

6.   Az igazgatótanács a
  felügyelőtanácsnak javaslatot tesz
  egy, a Hatóság tevékenységéről -
  beleértve az elnök feladatainak ellátásáról
  - szóló éves
  jelentésnek
  a 38. cikk (7) bekezdésében említett jelentéstervezet alapján
  való elkészítésére
  ,
  amelyet az Európai Parlamentnek nyújt be jóváhagyásra
  . ▐

7.   Az igazgatótanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

8.   Az igazgatótanács a 44. cikk (3) és (5) bekezdésével összhangban jelöli ki, illetve menti fel a fellebbezési tanács tagjait.

3.   szakasz

ELNÖK

33. cikk

Kinevezés és feladatok

1.   A Hatóságot az elnök képviseli, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

Az elnök felelős a felügyelőtanács munkájának előkészítéséért és elnökli a felügyelőtanács és az igazgatótanács üléseit.

2.   A felügyelőtanács az elnököt – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi piaci szereplőkkel és piacokkal kapcsolatos ismeretei, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata alapján,
  a Bizottság által szervezett és irányított
  nyílt kiválasztási eljárást követően nevezi ki.

A Bizottság a három kiválasztott jelölt nevét az Európai Parlament elé terjeszti. A jelöltek meghallgatása után az Európai Parlament egyiküket kiválasztja. Az így kiválasztott jelöltet a felügyelőtanács nevezi ki.

A felügyelőtanács tagjai közül alelnököt is választ, aki az elnök távolléte idején ellátja annak feladatait.
  Az alelnök nem lesz az igazgatótanács tagja.

3.   Az elnök megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

4.   Az elnök ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékeli:

| (a) | az első megbízatási időszak során elért eredményeket és megvalósításuk módját; |
| --- | --- |

(a)

az első megbízatási időszak során elért eredményeket és megvalósításuk módját;

| (b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatokat és követelményeket. |
| --- | --- |

(b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatokat és követelményeket.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően.

5.   Az
  elnököt
  csak az Európai Parlament mentheti fel,
  a felügyelőtanács határozatát követően.

Az elnök nem akadályozhatja meg a felügyelőtanácsot az elnökkel kapcsolatos kérdések megvitatásában, különösen ami felmentését illeti, és nem vesz részt az ilyen kérdéseket érintő vitákban.

34. cikk

Függetlenség

A felügyelőtanács által az elnök feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az elnök nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem
  Európai Uniós
  intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

Sem a tagállamok, sem az Unió intézményei, sem bármely állami vagy magánszervezet nem gyakorolhatnak befolyást a felügyelőtanács tagjaira a Hatósággal kapcsolatos feladataik ellátása során.

Az elnök – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

35. cikk

Jelentés

1.   Az Európai Parlament
  és a Tanács
  az elnököt vagy az alelnököt - függetlenségének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett - felkérheti arra, hogy rendszeresen tegyen nyilatkozatot ▐.
  Az elnök nyilatkozatot tesz az Európai Parlament előtt
  , és válaszol
  bármely
  , a képviselők által feltett kérdésre,
  amikor csak kérik
  .

2.   ▐Az elnök
  kérésre
  ,
  az (1) bekezdésben említett nyilatkozat megtétele előtt legalább 15 nappal írásbeli jelentést nyújt be a Hatóság főbb tevékenységeiről az Európai Parlamentnek.

2a.
     
  A 7a-e. cikk, a 8., 9., 10., 11a és a 18. cikkben hivatkozott információn kívül a jelentésnek tartalmaznia kell az Európai Parlament által ad hoc alapon igényelt valamennyi kapcsolódó információt is.

4.   szakasz

ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ

36. cikk

Kinevezés

1.   A Hatóságot az ügyvezető igazgató irányítja, aki feladatát teljes munkaidőben ellátó független szakember.

2.   A felügyelőtanács az ügyvezető igazgatót – érdemei, alkalmassága, a pénzügyi
  intézményekkel
  és piacokkal kapcsolatos tudása, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás terén szerzett tapasztalata és vezetői tapasztalata alapján – nyílt kiválasztási eljárást és
  az Európai Parlament jóváhagyását
  követően nevezi ki.

3.   Az ügyvezető igazgató megbízatása öt évre szól és egy alkalommal meghosszabbítható.

4.   Az ügyvezető igazgató ötéves megbízatásának leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a felügyelőtanács értékelést készít.

Az értékelés során a felügyelőtanács különösen a következőket veszi figyelembe:

| (a) | az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja; |
| --- | --- |

(a)

az első megbízatási időszak során elért eredmények és megvalósításuk módja;

| (b) | az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

(b)

az elkövetkezendő években a Hatóságra háruló feladatok és követelmények.

A felügyelőtanács – az értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.

5.   Az ügyvezető igazgató csak a felügyelőtanács határozata alapján menthető fel.

37. cikk

Függetlenség

1.
     Az igazgatótanács és a felügyelőtanács által az ügyvezető igazgató feladataival kapcsolatban betöltött szerep sérelme nélkül az ügyvezető igazgató nem kérhet és nem fogadhat el utasítást egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy a Hatóságon kívüli személytől sem.

2.
     
  Sem a tagállamok, sem az Unió intézményei, sem bármely állami vagy magánszervezet nem gyakorolhatnak befolyást a felügyelőtanács tagjaira a Hatósággal kapcsolatos feladataik ellátása során.

Az ügyvezető igazgató – az 54. cikkben említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

38. cikk

Feladatok

1.   Az ügyvezető igazgató felelős a Hatóság irányításáért és előkészíti az igazgatótanács munkáját.

2.   Az ügyvezető igazgató felel azért, hogy a felügyelőtanács iránymutatásával és az igazgatótanács ellenőrzése mellett megvalósuljon a Hatóság éves munkaprogramja.

3.   Az ügyvezető igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy a Hatóság e rendelettel összhangban működjék.

4.   Az ügyvezető igazgató a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészíti a többéves munkaprogramot.

5.   Minden év június 30-ig a 32. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató elkészíti a következő évi munkaprogramot.

6.   Az ügyvezető igazgató a 49. cikknek megfelelően elkészíti a Hatóság előzetes költségvetés-tervezetét, és az 50. cikk értelmében végrehajtja a Hatóság költségvetését.

7.   Az ügyvezető igazgató minden évben elkészíti az éves jelentés tervezetét, külön-külön szakaszban kitérve a Hatóság szabályozási és felügyeleti tevékenységeire, illetőleg a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

8.   Az ügyvezető igazgató az e rendelet 54. cikkében megállapított hatásköröket gyakorolja a Hatóság személyzetével szemben és kezeli a személyzeti ügyeket.

IV.   FEJEZET

PÉNZÜGYI FELÜGYELETEK EURÓPAI RENDSZERE ▐

2.   szakasz

EURÓPAI FELÜGYELETI HATÓSÁGOK VEGYES BIZOTTSÁGA

40. cikk

Létrehozás

1.   
  Az Európai Felügyeleti Hatóság (vegyes bizottság) létrejön
  .

2.   A vegyes bizottság olyan fórum, amelynek keretében a Hatóság rendszeresen és szorosan együttműködik
  a többi európai felügyeleti hatósággal
  és biztosítja az ágazatközi következetességet
  , különösen az alábbiak terén:

| — | pénzügyi konglomerátumok; |
| --- | --- |

—

pénzügyi konglomerátumok;

| — | könyvvitel és könyvvizsgálat; |
| --- | --- |

—

könyvvitel és könyvvizsgálat;

| — | az ágazatközi fejlemények, kockázatok és a pénzügyi stabilitás sérülékenységének mikroprudenciális elemzése; |
| --- | --- |

—

az ágazatközi fejlemények, kockázatok és a pénzügyi stabilitás sérülékenységének mikroprudenciális elemzése;

| — | kisbefektetői termékek; |
| --- | --- |

—

kisbefektetői termékek;

| — | pénzmosás elleni intézkedések; és |
| --- | --- |

—

pénzmosás elleni intézkedések; és

| — | az Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott információcsere, valamint az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok közötti kapcsolat kialakítása
  . |
| --- | --- |

—

az Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott információcsere, valamint az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok közötti kapcsolat kialakítása
  .

3.   
  A vegyes bizottság elkötelezett, a három európai felügyelő hatóság által biztosított munkatársakból álló személyzettel rendelkezik, amely titkárságként működik.
  A Hatóság megfelelő forrásokat különít el az igazgatási, infrastrukturális és működési költségek fedezésére.

40a. cikk

Felügyelet

Amennyiben egy pénzügyi intézmény több ágazati területen érintett, a vegyes bizottság a nézetkülönbségeket ezen rendelet 42. cikkének megfelelően rendezi el.

41. cikk

Összetétel

1.   A vegyes bizottság az ▐
  európai felügyeleti hatóságok elnökeiből
  , és – adott esetben – a 43. cikknek megfelelően létrehozott albizottság elnökéből áll.

2.   Az ügyvezető igazgatót, a
  Bizottság képviselőjét
  és az ESRB-t megfigyelőként meghívják ▐ a vegyes bizottságának és a 43. cikkben említett albizottságoknak az üléseire.

3.   A ▐ vegyes
  bizottság
  elnökét évente rotációs alapon az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke közül nevezik ki.
  A vegyes bizottság ezen cikk (3) bekezdése szerint kinevezett elnökét egyben az Európai Rendszerkockázati Testület alelnökének is kinevezik.

4.   
  A
  ▐ vegyes
  bizottság
  elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. A szabályzat meghatározhatja a vegyes bizottság üléseinek további résztvevőit.

A ▐ vegyes
  bizottság
  legalább kéthavonta ülésezik.

42. cikk

Közös álláspontok és közös intézkedések

A II. fejezetben meghatározott feladatainak hatókörén belül és különös tekintettel a 2002/87/EK irányelv végrehajtására – ha releváns –, a Hatóság közös álláspontot alakít ki az Európai Bankfelügyeleti Hatósággal és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal, amennyiben szükséges.

Az e rendelet 7., 9., 10. vagy 11. cikkében meghatározott, a 2002/87/EK irányelv és az 1. cikk (2) bekezdésében említett egyéb – az Európai Bankfelügyeleti Hatóság vagy az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság hatáskörébe is tartozó –
  jogi aktusok
  alkalmazásával kapcsolatos intézkedéseket a Hatóság, az Európai Bankfelügyeleti Hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság fogadja el, adott esetben egyidejűleg.

43. cikk

Albizottságok

1.
     A 42. cikk alkalmazásában létre kell hozni ▐ a vegyes
  bizottság
  pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó albizottságát.

2.
     Az albizottság a 41. cikk (1) bekezdésében említett személyekből és az egyes tagállamok releváns nemzeti felügyeleti hatósága mindenkori személyzetének egy magas rangú képviselőjéből áll.

3.
     Az albizottság tagjai közül választ elnököt, aki tagja
  a
  ▐ vegyes
  bizottságnak
  is.

4.
     A vegyes bizottság további albizottságokat hozhat létre.

3.   szakasz

FELLEBEZÉSI TANÁCS

44. cikk

Összetétel

1.   A fellebbezési tanács
  a három európai felügyeleti hatóság
  közös testülete.

2.   A fellebbezési tanács hat tagból és hat póttagból áll, akik
  nagyra becsült, bizonyítottan
  megfelelő tudással és
  banki, biztosítási és értékpapír-piaci területen vagy más pénzügyi szolgáltatások területén kellően magas szinten szerzett szakmai – többek közt felügyeleti
  – ismeretekkel rendelkező személyek, és nem tartoznak a Hatóság tevékenységében részt vevő illetékes hatóságok vagy más nemzeti, illetve
  európai uniós
  intézmény jelenlegi alkalmazottai közé.
  A fellebbezési tanács tagjai között számosnak megfelelő jogi szakértelemmel kell rendelkeznie ahhoz, hogy jogi szaktanácsadást biztosítsanak a Hatóság hatáskörének gyakorlásával kapcsolatban.

A fellebbezési tanács kijelöli elnökét.

A fellebbezési tanács határozatainak meghozatalához a hat tagból legalább négy fő szavazata szükséges.
  Ha a megtámadott határozat ezen rendelet hatálya alá tartozik, e négy tagból álló többségnek a fellebbezési tanács Hatóság által kinevezett két tagja közül legalább egyet magában kell foglalnia.

A fellebbezési tanács szükség szerint, az elnök kezdeményezésére ülésezik.

3.   A fellebbezési tanács két tagját és két póttagját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívást követően egy, a Bizottság által javasolt szűkített listáról a Hatóság igazgatótanácsa nevezi ki, a felügyelőtanáccsal folytatott konzultációt követően.

A többi tagot a(z) .../2010/EK [
  EBA
  ] rendelettel és a(z) .../2010/EK [
  ESMA
  ] rendelettel összhangban kell kinevezni.

4.   A fellebbezési tanács tagjainak megbízatása öt évre szól. A megbízatás egyszer meghosszabbítható.

5.   A fellebbezési tanácsnak a Hatóság igazgatótanácsa által kinevezett tagja megbízatásának ideje alatt e tisztségéből nem menthető fel, kivéve akkor, ha súlyos hivatali mulasztást követett el, és az igazgatótanács – miután egyeztetett a felügyelőtanáccsal – erről határozatot hoz.

6.   
  Az ▐
  Európai Bankfelügyeleti Hatóság, ▐ az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság
  és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság a vegyes bizottságon keresztül
  megfelelő működési és titkársági támogatást biztosít a fellebbezési tanács részére.

45. cikk

Függetlenség és pártatlanság

1.   A fellebbezési tanács tagjai függetlenül hozzák meg döntéseiket. Semmilyen utasítás nem kötheti őket. A fellebbezési tanács tagjai a Hatóságnál, annak igazgatótanácsában vagy felügyelőtanácsában nem láthatnak el más feladatot.

2.   Nem vehet részt a fellebbezési eljárásban a fellebbezési tanács olyan tagja, akinek bármely személyes érdeke fűződik az eljáráshoz, aki korábban az eljárás egyik felének képviseletét látta el, illetőleg aki részt vett a fellebbezés alatt álló határozat meghozatalában.

3.   A fellebbezési tanács minden tagja értesíti a fellebbezési tanácsot, ha valamely tagtársáról – az (1) és a (2) bekezdésben említett okok egyike vagy bármely más ok miatt – úgy véli, hogy nem helyénvaló részt vennie egy adott fellebbezési eljárásban.

4.   A fellebbezési eljárás feleinek bármelyike az (1) és a (2) bekezdésben említett bármely indokra hivatkozva, illetve elfogultság gyanúja esetén a fellebbezési tanács bármely tagjának részvétele ellen kifogással élhet.

A tagok állampolgársága nem szolgálhat kifogás alapjául, továbbá nincs helye kifogásnak a fellebbezési eljárás olyan fele részéről, aki a kifogást megalapozó tény ismeretében további, a fellebbezési tanács összetételének kifogásolásától eltérő, eljárási cselekményt tett.

5.   A fellebbezési tanács az (1) és az (2) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésről az érintett tag részvétele nélkül határoz.

A szóban forgó határozat meghozatala céljából a fellebbezési tanács az érintett tag helyett annak póttagja részvételével ülésezik, kivéve akkor, ha a póttag is hasonló helyzetben van. Ez esetben az elnök a rendelkezésre álló póttagok közül jelöl ki helyettest.

6.   A fellebbezési tanács tagjai vállalják, hogy függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el.

E célból kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben vagy kijelentik, hogy nincsenek olyan érdekeltségeik, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket, vagy megnevezik azokat a közvetlen vagy közvetett érdekeltségeiket, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket.

A nyilatkozatokat évente írásos formában közzé kell tenni.

V.   FEJEZET

JOGORVOSLAT

46. cikk

Fellebbezések

1.   Bármely természetes vagy jogi személy – az illetékes hatóságokat is ideértve – fellebbezhet a Hatóság 9., 10. és 11. cikkben említett, valamint bármely más az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok szerinti neki címzett határozata ellen vagy az olyan határozat ellen, amely ugyan más személynek van címezve, de őt közvetlenül és személyében érinti.

2.   A fellebbezést indokolásával együtt írásban kell eljuttatni a Hatósághoz, attól számított két hónapon belül, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó határozatról, vagy – ha erre nem került sor – attól számítva, hogy a Hatóság közzétette a határozatot.

A fellebbezési tanács a benyújtástól számítva két hónapon belül határoz a fellebbezésről.

3.   Az (1) bekezdésnek megfelelően beadott fellebbezésnek nincsen felfüggesztő hatálya.

A fellebbezési tanács azonban a kifogásolt határozat alkalmazását felfüggesztheti, ha megítélése szerint a körülmények ezt megkövetelik.

4.   Ha a fellebbezés elfogadható, a fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy az megalapozott-e. A fellebbezési tanács ▐ felkéri
  a fellebbezési eljárás feleit
  , hogy az általa kibocsátott értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A fellebbezési eljárásban a felek jogosultak álláspontjukat szóban előadni.

5.   A fellebbezési tanács
  megerősítheti
  a Hatóság
  illetékes testülete által hozott határozatot
  vagy a Hatóság illetékes testületéhez utalhatja az ügyet. Erre a testületre nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező,
  és ez a testület módosított határozatot fogad el az adott ügyben.

6.   A fellebbezési tanács elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

7.   A fellebbezési tanács által hozott határozatokat a Hatóság megindokolja és közzéteszi.

47. cikk

Kereset benyújtása a
  Törvényszékhez
  ▐ és a Bírósághoz

1.   A fellebbezési tanács határozatai, illetőleg – ha a fellebbezési tanács nem jogosult jogorvoslatot gyakorolni – a Hatóság határozatai
  az EUMSz 263. cikkével
  összhangban indított keresettel megtámadhatók
  a Törvényszék
  vagy a Bíróság előtt.

1a.
     
  A tagállamok és az uniós intézmények, valamint természetes és jogi személyek az EUMSz 263. cikkével összhangban közvetlen fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz a Hatóság határozatai ellen.

2.   Abban az esetben, ha a Hatóság köteles eljárni és elmulasztja a döntéshozatalt,
  az EUMSz 265. cikkével
  összhangban mulasztás miatti kereset indítható
  a Törvényszéknél
  vagy a Bíróságnál.

3.   A Hatóság köteles meghozni
  a Törvényszék
  , illetőleg a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

48. cikk

A Hatóság költségvetése

1.   A Hatóság
  – amely az 1065/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének megfelelő európai szerv
  bevételei mindenekelőtt
  az alább felsoroltak bármilyen kombinációjából
  állnak:

| (a) | a pénzügyi intézmények felügyelete terén illetékes nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásai,
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ; |
| --- | --- |

(a)

a pénzügyi intézmények felügyelete terén illetékes nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásai,
  amelyeket a szavazatoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSz-hez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő súlyozásán alapuló képlettel összhangban kell meghatározni
  ;

| (b) | az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

(b)

az Európai Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott
  uniós
  támogatás;
  a hatóság uniós finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia;

| (c) | a vonatkozó
  európai uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak. |
| --- | --- |

(c)

a vonatkozó
  európai uniós
  jogi eszközökben meghatározott esetekben a Hatóságnak fizetendő díjak.

2.   A Hatóság kiadásai tartalmazzák legalább a személyzeti, a díjazással kapcsolatos, az adminisztratív, az infrastrukturális
  valamint a szakmai képzéssel kapcsolatos
  és működési költségeket.

3.   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

4.   A Hatóság valamennyi bevételének és kiadásának becslését minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a Hatóság költségvetésében be kell mutatni.

49. cikk

A költségvetés elkészítése

1.   Az ügyvezető igazgató minden év február 15-ig kimutatás-tervezetet készít a következő pénzügyi évben várható bevételekről és kiadásokról, majd ezt az előzetes költségvetés-tervezetet a létszámtervre vonatkozó javaslattal együtt megküldi az igazgatótanácsnak
  és a felügyelőtanácsnak
  . Az ügyvezető igazgató által készített
  és az igazgatótanács által jóváhagyott
  előzetes tervezet alapján
  a felügyelőtanács
  minden évben összeállítja a Hatóság következő pénzügyi évre előirányzott bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatást. Ezt a becsléseket tartalmazó kimutatást – az előzetes létszámtervvel együtt – a
  felügyelőtanács
  március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. A becsléseket tartalmazó kimutatás elfogadása előtt az ügyvezető igazgató által készített tervezetet
  az igazgatótanácsnak
  jóvá kell hagynia.

2.   A becsléseket tartalmazó kimutatást a Bizottság megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió előzetes általános költségvetés-tervezetével együtt.

3.   A becsléseket tartalmazó kimutatás alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre tekintettel szükségesnek ítélt becsléseket, valamint azon támogatás összegét, amely
  az EUMSz 303. és 314
  . cikkével összhangban az Európai Unió általános költségvetését terheli.

4.   A Hatóság létszámtervét a költségvetési hatóság fogadja el. A költségvetési hatóság hagyja jóvá a Hatóság támogatására szánt költségvetési előirányzatot.

5.   A Hatóság költségvetését
  a felügyelőtanács
  fogadja el. Az akkor tekintendő véglegesnek, ha az Európai Unió általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani.

6.   Az igazgatótanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak költségvetésének finanszírozására, és különösen az olyan, tulajdonjoggal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Minderről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, a projektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti a Hatóságot erről a szándékáról. Válasz hiányában a Hatóság lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

6a.
     
  Az európai felügyeleti hatóságok működésének 2011. december 31-én lezáruló első évére a költségvetést az adott 3. szintű bizottságok tagjai fogadják el az Európai Bizottsággal való konzultációt követően, és azt jóváhagyásra az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztik.

50. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

1.   Az ügyvezető igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja a Hatóság költségvetését.

2.   A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A Hatóság számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 31-ig a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is megküldi a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (48) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 128. cikkének megfelelően az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásai alapján konszolidált beszámolót készít.

3.   Az ügyvezető igazgató, miután beérkeztek hozzá a Hatóság előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által a költségvetési rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre az igazgatótanács elé terjeszti a Hatóság végleges beszámolóját.

4.   Az igazgatótanács véleményezi a Hatóság végleges beszámolóját.

5.   Az ügyvezető igazgató a végleges beszámolót, valamint az igazgatótanács véleményét a pénzügyi év lezárultát követő július 1-jéig eljuttatja a felügyelőtanács tagjainak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

6.   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

7.   Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig megválaszolja a Számvevőszék észrevételeit. E válaszról másolatot küld az igazgatótanácsnak és a Bizottságnak.

8.   Az igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére és összhangban a költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zökkenőmentes lebonyolításához.

9.   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az N + 2. év május 15-ig megadja a hatóság számára a mentesítést az N. pénzügyi év költségvetésének (
  beleértve a Hatóság minden költségét és bevételét
  ) végrehajtására vonatkozóan.

51. cikk

Pénzügyi szabályok

A Hatóságra alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. A szóban forgó szabályok nem térhetnek el a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (49), kivéve, ha a Hatóság sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

52. cikk

Csalás elleni intézkedések

1.   Az 1073/1999/EK rendelet előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók a Hatóságra csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.

2.   A Hatóság csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (50), és haladéktalanul meghozza a Hatóság egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

3.   A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá a Hatóság által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek elosztásáért felelnek.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

53. cikk

Kiváltságok és mentességek

A Hatóságra és személyzetére az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó.

54. cikk

Személyzet

1.   A Hatóság személyzetére – ideértve annak ügyvezető igazgatóját is – a személyzeti szabályzat, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az Európai Közösségek intézményei által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

2.   Az igazgatótanács — a Bizottsággal egyetértésben — az Európai Közösségek személyzeti szabályzatának 110. cikkében meghatározott előírásokkal összhangban elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

3.   Személyzete tekintetében a Hatóság gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

4.   Az igazgatótanács elfogad olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Hatóságon belül.

55. cikk

A hatóság felelőssége

1.   Szerződésen kívüli felelősség alapján a Hatóság – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetőleg az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták az Európai Közösségek Bíróságának joghatósága alá tartoznak.

2.   A Hatóság alkalmazottainak a Hatósággal szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében a Hatóság személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

56. cikk

Szakmai titoktartási kötelezettség

1.   A felügyelőtanács és az igazgatótanács tagjaira, az ügyvezető igazgatóra és a Hatóság személyzetének tagjaira, ideértve a tagállamok által ideiglenesen kiküldött tisztviselőket
  és a Hatóság részére szerződéses alapon feladatokat végző minden más személyt
  is,
  az EUMSz 339. cikkében
  meghatározott és a vonatkozó
  uniós
  jogszabályokban előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók, még megbízatásuk lejártát követően is.

A személyzet tagjai az 54. cikkben említett személyzeti szabályzatnak megfelelően szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően is kötelesek feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

A tagállamok, az uniós intézmények vagy szervek vagy bármilyen más köz- vagy magánjogi szerv sem próbálhatja meg befolyásolni a Hatóság tagjait.

2.   A büntetőjog hatálya alá tartozó esetek sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, szakmai kötelességük teljesítése közben kapott bizalmas információt más személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összevont formában történt közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

Emellett az (1) bekezdésben és e bekezdés első albekezdésében előírt kötelezettség nem zárja ki, hogy a Hatóság és a nemzeti felügyeleti hatóságok ezt az információt az 1. cikk (2) bekezdésében említett
  jogi aktusok
  érvényesítésére, valamint különösen a határozatok elfogadására irányuló jogi eljárásokhoz felhasználják.

3.   Az (1) és (2) bekezdés nem zárja ki, hogy a Hatóság e rendelettel és más, a pénzügyi
  intézményekre
  alkalmazandó
  uniós
  jogszabályokkal összhangban információt cseréljen a nemzeti felügyeleti hatóságokkal.

Erre az információra az (1) és (2) bekezdésben megjelölt szakmai titoktartási feltételek vonatkoznak. A Hatóság belső eljárási szabályzatában meghatározza az (1) és (2) bekezdésben említett titoktartási szabályok végrehajtására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket.

4.   A Hatóság alkalmazza a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (51).

57. cikk

Adatvédelem

Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak a személyes adatok feldolgozása tekintetében a 95/46/EK irányelv alapján fennálló, sem a Hatóságnak a feladatai ellátása során végrehajtott személyesadat-feldolgozás tekintetében a 45/2001/EK rendelet alapján fennálló kötelezettségeit.

58. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

1.   A Hatóság birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendelet alkalmazandó.

2.   Az igazgatótanács 2011. május 31-ig gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

3.   A Hatóság által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok tárgyában panasz nyújtható be az ombudsmanhoz vagy az
  EUMSz 228., illetve 263. cikkében
  megállapított feltételekkel összhangban – adott esetben – eljárás indítható a Bíróság előtt a fellebbezési tanácsnak benyújtott fellebbezést követően.

59. cikk

Nyelvhasználat

1.   A Hatóságra az 1. tanácsi rendelet (52) előírásai alkalmazandók.

2.   A Hatóság belső nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezésekről az igazgatótanács határoz.

3.   A Hatóság működéséhez szükséges fordítói szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

60. cikk

Székhely-megállapodás

A Hatóságnak a befogadó tagállamban történő elhelyezésére és az ezen állam által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges szabályokat, valamint a Hatóság ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, a Hatóság személyzetére és családtagjaikra a Hatóság székhelyét befogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Hatóság és a befogadó tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az igazgatótanács jóváhagyását követően köthető meg.

A Hatóság befogadó tagállama a lehető legjobb körülményeket biztosítja a Hatóság megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

61. cikk

Harmadik országok részvétele

1.
     A Hatóság munkájában való részvétel nyitva áll azon országok számára, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak és amelyek megállapodást kötöttek az
  Unióval
  , amelynek keretében elfogadták és alkalmazzák az
  uniós
  jogot a Hatóságnak az 1. cikk (2) bekezdésében említett hatáskörébe tartozó területen.

1a.
     
  A Hatóság engedélyezheti olyan harmadik országok részvételét, amelyek az Unióval az EUMSz 216. cikkében foglaltakkal összhangban kötött nemzetközi megállapodásoknak megfelelően a Hatóság 1. cikk (2) bekezdésében említett illetékességi körében az uniós jogszabályokkal egyenértékűnek elfogadott jogszabályokat alkalmaznak.

2.
     E megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján az adott országra nézve meg kell állapítani különösen a Hatóság munkájában való részvétel jellegét, tárgyát és eljárási vonatkozásait, kitérve a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintő kérdésekre is. E rendelkezések előírhatják, hogy ezek az országok megfigyelőként részt vehetnek a felügyelőtanácsban, de biztosítják, hogy nem vesznek részt olyan vitákban, amelyek egyedi
  pénzügyi intézményekkel
  foglalkoznak, kivéve, ha közvetlenül érintettek.

VIII.   FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

62. cikk

Előkészítő intézkedések

| -1. | Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően a CEIOPS a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti a CEIOPS-nak a Hatósággal történő felváltását. |
| --- | --- |

-1.

Az e rendelet hatálybalépését követő időszakban és a Hatóság létrehozását megelőzően a CEIOPS a Bizottsággal szorosan együttműködve előkészíti a CEIOPS-nak a Hatósággal történő felváltását.

| 1. | A Hatóság létrehozását követően
  a Bizottság felelős a Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik működési kapacitással ▐.
  E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással. |
| --- | --- |

1.

A Hatóság létrehozását követően
  a Bizottság felelős a Hatóság adminisztratív létrehozásáért és kezdeti adminisztratív működéséért mindaddig, amíg a Hatóság nem rendelkezik működési kapacitással ▐.

E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a felügyelőtanács általi és a 36. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon kinevezhet egy tisztviselőt az ügyvezető igazgató feladatainak ellátására.
  Ez az időszak arra az időre korlátozódik, amíg a Hatóság nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.

| 2. | Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet. |
| --- | --- |

2.

Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően a Hatóság költségvetése alapján rendelkezésre álló keret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket – köztük a Hatóság létszámtervének elfogadását követően munkaszerződéseket is – köthet.

| 3. | Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét. |
| --- | --- |

3.

Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a felügyelőtanács és az igazgatótanács hatáskörét.

| 3a. | A Hatóságot a CEIOPS jogutódjának kell tekinteni. Az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden foylamatban lévő ügylete a Hatóságra szállhat. Egy független könyvvizsgáló összeállít egy kimutatást a CEIOPS eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről. Az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt e nyilatkozatot a CEIOPS tagjai és a Bizottság hagyja jóvá. |
| --- | --- |

3a.

A Hatóságot a CEIOPS jogutódjának kell tekinteni. Az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának valamennyi igénybe vehető eszköze, forrása és minden foylamatban lévő ügylete a Hatóságra szállhat. Egy független könyvvizsgáló összeállít egy kimutatást a CEIOPS eszközeinek és forrásainak zárómérlegéről. Az eszközök vagy források bármilyen átruházása előtt e nyilatkozatot a CEIOPS tagjai és a Bizottság hagyja jóvá.

63. cikk

A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések

1.   Az 54. cikktől eltérve a
  CEIOPS
  vagy annak titkársága által kötött és e rendelet alkalmazásának időpontjában hatályos összes munkaszerződést
  és kiküldetési megállapodást
  lejárata napjáig tiszteletben kell tartani. Ezek a szerződések nem hosszabbíthatók meg.

2.   Az (1) bekezdésben említett szerződések hatálya alá tartozó személyzet minden tagja megkapja azt a lehetőséget, hogy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja szerint a Hatóság létszámtervében meghatározott különféle besorolási osztályoknak megfelelően ideiglenes tisztviselői szerződést kössön.

A szerződések megkötésére jogosult hatóság e rendelet hatálybalépését követően belső kiválasztási eljárást hajt végre, amely
  az (1) bekezdésben említett CEIOPS
  vagy annak
  titkársága személyzetére
  ▐ korlátozódik, hogy ellenőrizze a foglalkoztatandó személyek hozzáértését, hatékonyságát és feddhetetlenségét.
  A belső kiválasztási eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venni az egyes személyek által a felvételük előtt felmutatott készségeket és tapasztalatot.

3.   Az elvégzendő feladatok jellegétől és szintjétől függően a sikeres pályázók számára ideiglenes alkalmazotti szerződést ajánlanak fel, amelynek időtartama legalább olyan hosszú, mint az első szerződés értelmében még fennmaradó időtartam.

4.   A munkaszerződésre vonatkozó megfelelő nemzeti jogszabályok és más eszközök továbbra is alkalmazandók a személyzet azon, szerződéssel rendelkező tagjaira, akik úgy döntenek, hogy nem kötnek ideiglenes alkalmazotti szerződést, vagy akiknek nem ajánlanak fel ideiglenes alkalmazotti szerződést a (2) bekezdéssel összhangban.

63a. cikk

Nemzeti rendelkezések

A tagállamok meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása szempontjából indokolt rendelkezéseket.

64. cikk

Módosítások

A ▐ 716/2009/EK ▐ határozat úgy módosul, hogy a kapcsolódó melléklet B. szakaszában a kedvezményezettek jegyzékéből kikerül a
  CEIOPS
  .

65. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az
  európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának
  létrehozásáról szóló 2009/78/EK bizottsági határozat
  2011. január 1-jétől kezdődően
  hatályát veszti.

66. cikk

Felülvizsgálati záradék

| -1. | .... ig

   (53)

  a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerkockázatot jelenthetik, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozási megállapodásokat beleértve. |
| --- | --- |

-1.

.... ig

   (53)

  a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat azon intézmények felügyeletének megerősítéséről, amelyek a 12b. cikkben meghatározott rendszerkockázatot jelenthetik, valamint a pénzügyi válságkezelés új keretének megteremtéséről, a finanszírozási megállapodásokat beleértve.

| 1. | ... ig (54), és azt követően minden harmadik évben, a Bizottság
  az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat egy hiteles szanálási keretrendszer létrehozásának biztosításáról, többek között a pénzintézetek hozzájárulási rendszereit a rendszerkockázatok fékentartására,
  és egy általános jelentést tesz közzé a Hatóság működése és e rendeletben meghatározott eljárások révén szerzett tapasztalatokról.
  Ez a jelentés többek között az alábbiak értékelését tartalmazza:










  a) | az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti összhang; |
| --- | --- | --- |

1.

... ig (54), és azt követően minden harmadik évben, a Bizottság
  az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a szükséges javaslatokat egy hiteles szanálási keretrendszer létrehozásának biztosításáról, többek között a pénzintézetek hozzájárulási rendszereit a rendszerkockázatok fékentartására,
  és egy általános jelentést tesz közzé a Hatóság működése és e rendeletben meghatározott eljárások révén szerzett tapasztalatokról.
  Ez a jelentés többek között az alábbiak értékelését tartalmazza:

a)

az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatai közötti összhang;

| b) | a felügyeleti kollégiumok működése; |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti kollégiumok működése;

| c) | a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményei, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

c)

a válságmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén megvalósuló konvergencia eredményei, beleértve az európai finanszírozási mechanizmusokat;

| d) | a (c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények fényében, kell-e növelni a Hatóság szerepét a rendszerszintű kockázatot jelentő pénzügyi intézmények felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen intézmények feletti felügyeleti hatáskörének erősítése; |
| --- | --- |

d)

a (c) pontban említett kérdések vonatkozásában elért eredmények fényében, kell-e növelni a Hatóság szerepét a rendszerszintű kockázatot jelentő pénzügyi intézmények felügyelete tekintetében, és szükséges-e a Hatóság ezen intézmények feletti felügyeleti hatáskörének erősítése;

| e) | a 23. cikkben megállapított biztonsági záradék alkalmazása. |
| --- | --- |

e)

a 23. cikkben megállapított biztonsági záradék alkalmazása.

| 1a. | Az (1) bekezdésben említett
  jelentés
  továbbá a következőket vizsgálja meg
  :








  a) | indokolt-e a Hatóságokat egyetlen székhelyre költöztetni a jobb koordinálás végett; |
| --- | --- | --- |

1a.

Az (1) bekezdésben említett
  jelentés
  továbbá a következőket vizsgálja meg
  :

a)

indokolt-e a Hatóságokat egyetlen székhelyre költöztetni a jobb koordinálás végett;

| b) | indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, és értékpapírok és pénzügyek piacainak felügyeletét; |
| --- | --- |

b)

indokolt-e továbbra is elkülöníteni egymástól a bankok, a biztosítások, a foglalkoztatói nyugdíjak, és értékpapírok és pénzügyek piacainak felügyeletét;

| c) | indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felügyelet alá kell-e rendelni; |
| --- | --- |

c)

indokolt-e a prudenciális felügyelet és az üzleti magatartás elkülönített felügyelete, vagy azokat egyetlen felügyelet alá kell-e rendelni;

| d) | indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között; |
| --- | --- |

d)

indokolt-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) felépítményét annak érdekében, hogy növelni lehessen az összhangot a makro- és mikroszintek, valamint az európai felügyeleti hatóságok között;

| e) | az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel; |
| --- | --- |

e)

az ESFS fejlődése összhangban áll-e a globális fejlődéssel;

| f) | elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással; |
| --- | --- |

f)

elég sokszínű-e az ESFS, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással;

| g) | megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

g)

megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelményekkel kapcsolatban;

| h) | megfelelő-e a Hatóság székhelye; |
| --- | --- |

h)

megfelelő-e a Hatóság székhelye;

| i. | létre kell-e hozni egy uniós szintű Biztosításstabilitási Alapot, mely a legjobb védelmet biztosítja a versenytorzulásokkal szemben, és a leghatékonyabb eszköz a határokon átnyúló intézmények válságkezelésében. |
| --- | --- |

i.

létre kell-e hozni egy uniós szintű Biztosításstabilitási Alapot, mely a legjobb védelmet biztosítja a versenytorzulásokkal szemben, és a leghatékonyabb eszköz a határokon átnyúló intézmények válságkezelésében.

| 2. | A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni. |
| --- | --- |

2.

A jelentést és bármely azt kísérő javaslatot – adott esetben – a Tanács és az Európai Parlament elé kell terjeszteni.

67. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni
  a 62., valamint 63. cikke (1) és (2) bekezdésének kivételével, amelyeket e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. A Hatóságot a rendelet alkalmazásának napján kell létrehozni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/ben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0170/2010).

1

(2)  Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget
  félkövér dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

2

félkövér dőlt

(3)  2010. január 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C,, o.

4

(5)  HL C 13., 2010.1.20., 1. o.

5

(6)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

6

(7)  

  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

7

HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(8)  

  HL C 25 E, 2004.1.29., 394. o.

8

HL C 25 E, 2004.1.29., 394. o.

(9)  

  HL C 175 E, 2008.7.10., 392. o.

9

HL C 175 E, 2008.7.10., 392. o.

(10)  

  HL C 8 E, 2010.1.14., 26. o.

10

HL C 8 E, 2010.1.14., 26. o.

(11)  

  HL C 9 E, 2010.1.15., 48. o.

11

HL C 9 E, 2010.1.15., 48. o.

(12)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

12

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

13

Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

(14)  HL L 25., 2009.1.29., 23. o.

14

(15)  HL L 25., 2009.1.29., 28. o.

15

(16)  HL L 25., 2009.1.29., 18. o.

16

(17)  Meg kell jegyezni, hogy a 64/225/EGK, a 73/239/EGK, a 73/240/EGK, a 76/580/EGK, a 78/473/EGK, a 84/641/EGK, a 87/344/EGK, a 88/357/EGK, az 92/49/EGK, az 98/78/EK, a 2001/17/EK, a 2002/83/EK és a 2005/68/EK irányelv a Szolvencia II. átdolgozás része (Módosított javaslat: az Európai Parlament és a Tanács irányelve az életbiztosításról a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (átdolgozás) (COM (2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)), ezért 2012. november 1-jétől hatályát veszti.

17

(18)  HL 56., 1964.4.4., 878. o.

18

(19)  HL L 228., 1973.8.16., 3. o.

19

(20)  
  HL L 228., 1973.8.16., 20. o.

20

HL L 228., 1973.8.16., 20. o.

(21)  
  HL L 189., 1976.7.13., 13. o.

21

HL L 189., 1976.7.13., 13. o.

(22)  HL L 151., 1978.6.7., 25. o.

22

(23)  HL L 339., 1984.12.27., 21. o.

23

(24)  HL L 185., 1987.7.4., 77. o.

24

(25)  HL L 172., 1988.7.4., 1. o.

25

(26)  HL L 228., 1992.8.11., 1. o.

26

(27)  HL L 330., 1998.12.5., 1. o.

27

(28)  HL L 110., 2001.4.20., 28. o.

28

(29)  HL L 345., 2002.12.19., 1. o.

29

(30)  HL L 9., 2003.1.15., 3. o.

30

(31)  HL L 235., 2003.9.23., 10. o.

31

(32)  HL L 35., 2003.2.11., 1. o.

32

(33)  

  HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

33

HL L 345., 2006.12.8., 1. o.

(34)  

  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

34

HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

(35)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

35

(36)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

36

(37)  

  HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

37

HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

(38)  

  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

38

HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

(39)  

  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

39

HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(40)  

  HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

40

HL C 139, 2006.6.14., 1. o.

(41)  HL L 136, 1999.5.31., 1. o.

41

(42)  HL L 136, 1999.5.31., 15. o.

42

(43)  HL L 56, 1968.3.4., 1. o.

43

(44)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

44

(45)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

45

(46)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

46

(47)  HL L 253., 2009.9.25., 8. o.

47

(48)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

48

(49)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

49

(50)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

50

(51)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

51

(52)  HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.

52

(53)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

53

E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónap.

(54)  
  E rendelet alkalmazásának időpontja után három évvel

54

E rendelet alkalmazásának időpontja után három évvel

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/446 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/446

---

2010. július 7., szerdaA kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata ***I

P7_TA(2010)0274

Az Európai Parlament 2010. július 7-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról (COM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

2011/C 351 E/40

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2009)0362),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 47. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0096/2009),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 53. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank 2009. november 12-i véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. január 20-i véleményére (2),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0205/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 291., 2009.12.1., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. július 7., szerdaP7_TC1-COD(2009)0099

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. július 7-én került elfogadásra a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/76/EU irányelv.)

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/447 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/447

---

2010. július 7., szerdaAz Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízása *

P7_TA(2010)0275

Az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2011/C 351 E/41

(Különleges jogalkotási eljárás – Konzultáció)

A javaslat (1)2010. július 7-én az alábbiak szerint módosult:

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 a preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen kérte a valamennyi uniós szereplő számára valóban egyenlő versenyfeltételek megerősítését, rámutatva egyúttal az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira (lásd „A pénzügyi piacok keretrendszerének végrehajtása: cselekvési terv” című bizottsági közleményre vonatkozó 2000. április 13-i állásfoglalását (2), a prudenciális felügyelet európai uniós szabályairól szóló 2002. november 25-i állásfoglalását (3), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitika (2005–2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalását (4), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalását (5), „A Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című 2008. október 9-i állásfoglalását (6), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (Szolvencia II) szóló 2009. április 22-i állásfoglalását (7), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalását) (8). |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

(1a)

Az Európai Parlament már jóval a pénzügyi válság előtt rendszeresen kérte a valamennyi uniós szereplő számára valóban egyenlő versenyfeltételek megerősítését, rámutatva egyúttal az egyre integráltabb pénzügyi piacok uniós felügyeletének jelentős hiányosságaira (lásd „A pénzügyi piacok keretrendszerének végrehajtása: cselekvési terv” című bizottsági közleményre vonatkozó 2000. április 13-i állásfoglalását (2), a prudenciális felügyelet európai uniós szabályairól szóló 2002. november 25-i állásfoglalását (3), „A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitika (2005–2010) – fehér könyv” című 2007. július 11-i állásfoglalását (4), a fedezeti alapokról és magántőkéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2008. szeptember 23-i állásfoglalását (5), „A Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a Lámfalussy-eljárás nyomon követéséről: a jövőbeli felügyeleti struktúra” című 2008. október 9-i állásfoglalását (6), a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (Szolvencia II) szóló 2009. április 22-i állásfoglalását (7), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2009. április 23-i állásfoglalását) (8).

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés

| (8a) | Az információgyűjtésre vonatkozó, e rendeletben meghatározott intézkedések szükségesek
  az ESRB feladatainak elvégzéséhez,
  és nem sérthetik az európai statisztikai rendszer (ESS) és
  a Központi Bankok Európai Rendszere (ESCB)
  statisztikával kapcsolatos jogi kereteit. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet és
  az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi
  rendeletet
  . |
| --- | --- |

(8a)

Az információgyűjtésre vonatkozó, e rendeletben meghatározott intézkedések szükségesek
  az ESRB feladatainak elvégzéséhez,
  és nem sérthetik az európai statisztikai rendszer (ESS) és
  a Központi Bankok Európai Rendszere (ESCB)
  statisztikával kapcsolatos jogi kereteit. E rendelet ezért nem sértheti az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet és
  az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi
  rendeletet
  .

| (8a) | Az EKB-t kell megbízni az ESRB-nek nyújtandó statisztikai támogatás biztosításával. Az információknak az e rendelet értelmében, illetve
  az ESRB feladatainak elvégzéséhez
  szükséges módon történő összegyűjtése és feldolgozása ezért
  a Központi Bankok Európai Rendszere (ESCB)
  és az EKB alapszabálya 5. cikkének, valamint
  az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi
  rendelet (9) hatálya alá esik
  .
  Ennek megfelelően az EKB vagy az ESCB által összegyűjtött bizalmas jellegű statisztikai információkat meg kell osztani az ESRB-vel. |
| --- | --- |

(8a)

Az EKB-t kell megbízni az ESRB-nek nyújtandó statisztikai támogatás biztosításával. Az információknak az e rendelet értelmében, illetve
  az ESRB feladatainak elvégzéséhez
  szükséges módon történő összegyűjtése és feldolgozása ezért
  a Központi Bankok Európai Rendszere (ESCB)
  és az EKB alapszabálya 5. cikkének, valamint
  az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi
  rendelet (9) hatálya alá esik
  .
  Ennek megfelelően az EKB vagy az ESCB által összegyűjtött bizalmas jellegű statisztikai információkat meg kell osztani az ESRB-vel.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  Az ESRB elnöke az EKB elnöke. Hivatali ideje megegyezik az EKB elnökeként betöltött hivatala idejével.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  Az első alelnököt az EKB Általános Tanácsának tagjai választják meg ugyanarra az időszakra, amelyre az Általános Tanácsban való tagsága szól, figyelemmel a tagállamok, valamint az euróövezeten belüli és kívüli államok kiegyensúlyozott képviseletére. Az első alelnök újraválasztható.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 c bekezdés (új)

(1c)
     
  A második alelnök az európai felügyeleti hatóságoknak a .../2010/EU [ESMA] rendelet, a .../2010/EU [EIOPA] rendelet, valamint a .../2010/EU [EBA] rendelet 40. cikke által létrehozott vegyes bizottsága (a továbbiakban „vegyes bizottság”) elnöke.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 d bekezdés (új)

(1d)
     
  Hivatalba lépése előtt az elnöknek és az első alelnöknek az Európai Parlamentben nyilvános meghallgatáson kell számot adniuk arról, hogy az e rendelet szerinti kötelezettségeiknek milyen módon kívánnak eleget tenni. A második alelnököt az Európai Parlament a vegyes bizottság elnökeként betöltött tisztségével kapcsolatban hallgatja meg.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 e bekezdés (új)

(1e)
     
  Az elnök elnököl az igazgatótanács és az irányítóbizottság ülésein.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 f bekezdés (új)

(1f)
     
  Az elnök távollétében az alelnökök rangsor szerint elnökölnek az igazgatótanács és az irányítóbizottság ülésein.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 g bekezdés (új)

(1g)
     
  Amennyiben az alelnökök nem tudják ellátni feladataikat, új alelnököket kell választani az (1b) és (1c) bekezdéssel összhangban.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 h bekezdés (új)

(1h)
     
  Az ESRB-t kifelé az elnök képviseli.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 i bekezdés (új)

(1i)
     
  Az elnök meghívást kap az Európai Parlamentben az ESRB éves jelentésének megjelenésekor évente rendezett meghallgatásra, amely az Európai Parlament és az EKB elnöke közötti monetáris párbeszédtől különálló eseményként kerül megszervezésre.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – bevezető rész

Az
  Európai Központi Bank
  titkárságot biztosít és ezáltal elemzési, statisztikai, logisztikai és igazgatási támogatást nyújt az ESRB számára. A titkárság
  feladata
  a(z) XXXX rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint többek között különösen a
  következő
  :

Az
  EKB
  titkárságot biztosít és ezáltal elemzési, statisztikai, logisztikai és igazgatási támogatást nyújt az ESRB számára.
  A titkárság ezenkívül kikéri az európai felügyeleti hatóságok, a nemzeti központi bankok és a nemzeti felügyeleti hatóságok technikai tanácsait. A titkárság felelős továbbá minden személyzeti ügyért.
  A titkárság
  feladatai
  a(z) .../2010/EU [ESRB] rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében
  említettek
  szerint többek között különösen a
  következők
  :

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – e pont

| e) | az igazgatótanács, az irányítóbizottság és a
  szakmai
  tanácsadó bizottság munkájának támogatása. |
| --- | --- |

e)

az igazgatótanács, az irányítóbizottság és a
  szakmai
  tanácsadó bizottság munkájának támogatása.

| e) | az igazgatótanács, az irányítóbizottság és a
  tudományos
  tanácsadó bizottság munkájának támogatása. |
| --- | --- |

e)

az igazgatótanács, az irányítóbizottság és a
  tudományos
  tanácsadó bizottság munkájának támogatása.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – e a pont (új)

| ea) | szükség esetén az európai felügyeleti hatóságok információkkal történő ellátása. |
| --- | --- |

ea)

szükség esetén az európai felügyeleti hatóságok információkkal történő ellátása.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

(1)   Az EKB elegendő humán és pénzügyi erőforrásról gondoskodik
  feladata ellátása, azaz
  a titkárság
  biztosítása érdekében
  .

(1)   Az EKB elegendő humán és pénzügyi erőforrásról gondoskodik
  a titkárság feladatainak ellátásához. Az ECB biztosítja, hogy a titkárság személyzete kiválóan felkészült legyen, amelynek összetétele nagy vonalakban tükrözi az ESRB széles tevékenységi területét és az igazgatótanács összetételét
  .
  Az EKB erőforrásaiból méltányos finanszírozást biztosít
  a titkárság
  számára
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

(2)   A titkárság vezetőjét az ESRB
  igazgatótanácsával konzultálva
  az EKB nevezi ki.

(2)   A titkárság vezetőjét az ESRB
  igazgatótanácsának javaslatára
  az EKB nevezi ki.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A titkárság valamennyi tagja köteles a szakmai titoktartás körébe tartozó információkat feladatai megszűnése után is megőrizni, összhangban a(z) .../2010/EU [ESRB] rendelet 8. cikkével az e rendelet 6. cikkében foglalt célkitűzés biztosítása érdekében.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

(2)   A titkárság vezetője vagy képviselője részt vesz az ESRB igazgatótanácsának, irányítóbizottságának és
  szakmai
  tanácsadó bizottságának ülésein.

(2)   A titkárság vezetője vagy képviselője részt vesz az ESRB igazgatótanácsának, irányítóbizottságának és
  tudományos
  tanácsadó bizottságának ülésein.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A titkárság az ESRB feladatainak teljesítése szempontjából lényeges, a pénzügyi intézményekre vagy piacokra vonatkozó információkat kérhet egyedi, összefoglaló vagy gyűjteményes formában az európai felügyeleti hatóságoktól, valamint a(z) .../2010/EU [ESRB] rendelet 15. cikkében meghatározott esetekben a nemzeti felügyeleti hatóságoktól, a nemzeti központi bankoktól vagy a tagállamok más hatóságaitól, illetve indokolással ellátott kérelem alapján közvetlenül a pénzügyi intézményektől.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 b bekezdés (új)

(2b)
     
  A (2) bekezdés szerinti információk magukban foglalhatják az európai gazdasági térséggel, az Unióval és az euróövezettel kapcsolatos, valamint a nemzeti aggregált és egyedi adatokat. Nemzeti adatokat csak indokolással ellátott kérelem alapján lehet gyűjteni. Mielőtt adatok iránti kérelmet nyújtana be, a titkárság először megvizsgálja az európai statisztikai rendszer és a központi bankok európai rendszere által előállított, terjesztett és fejlesztett, létező statisztikákat, majd konzultál az illetékes európai felügyeleti hatósággal a kérés arányosságának biztosítása érdekében.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

A Tanács
  a 8. cikkben meghatározott időponttól számított három év elteltével,
  a Bizottság jelentése alapján megvizsgálja ezt a rendeletet, és az EKB-tól,
  valamint az európai felügyeleti hatóságoktól

  kapott véleményt követően eldönti, hogy szükség van-e a rendelet felülvizsgálatára.

Az Európai Parlament és a
  Tanács a Bizottság jelentése alapján
  ... (10)-ig
  megvizsgálja ezt a rendeletet, és az EKB véleményének kézhezvételét követően eldönti, hogy szükség van-e
  az ESRB céljainak és szervezeti felépítésének
  felülvizsgálatára.

A jelentésnek külön értékelnie kell, hogy:

| a) | helyénvaló-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (PFER) felépítését a makro- és mikroszintek közötti, valamint az európai felügyeleti hatóságok közötti koherencia növelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

helyénvaló-e egyszerűsíteni és megerősíteni a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (PFER) felépítését a makro- és mikroszintek közötti, valamint az európai felügyeleti hatóságok közötti koherencia növelése érdekében;

| b) | helyénvaló-e növelni az európai felügyeleti hatóságok szabályozási hatáskörét; |
| --- | --- |

b)

helyénvaló-e növelni az európai felügyeleti hatóságok szabályozási hatáskörét;

| c) | a PFER fejlődése összhangban áll-e az e területen tapasztalható globális fejleményekkel; |
| --- | --- |

c)

a PFER fejlődése összhangban áll-e az e területen tapasztalható globális fejleményekkel;

| d) | elég sokszínű-e a PFER, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással; |
| --- | --- |

d)

elég sokszínű-e a PFER, és rendelkezik-e a megfelelő kiváló szaktudással;

| e) | megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

e)

megfelelő-e az elszámoltathatóság és az átláthatóság a közzétételi követelmények tekintetében.

---

(1)  A javaslatot az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz (A7-0167/2010).

(2)  

  HL C 40., 2001.2.7., 453. o.

(3)  

  HL C 25. E, 2004.1.29., 394. o.

(4)  
  HL C 175. E, 2008.7.10., xx. o.

(5)  

  HL C 8. E, 2010.1.14., 26. o.

(6)  

  HL C 9. E, 2010.1.15., 48. o.

(7)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0251.

(8)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0279.

(9)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(10)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

---

2010. július 8., csütörtök

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/453 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/453

---

2010. július 8., csütörtökAz EU és az USA közötti megállapodás az EU-ból származó pénzügyi üzenetadatok feldolgozásáról és az USA részére való átadásáról a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljaira ***

P7_TA(2010)0279

Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11222/1/2010/REV 1 és COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

2011/C 351 E/42

(Egyetértési eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (11222/1/2010/REV 1 és COR 1),

tekintettel az Európai Unióból származó pénzügyi üzenetadatoknak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program céljából történő feldolgozásáról és az Amerikai Egyesült Államok részére való átadásáról szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodás szövegére, amelyet csatoltak a fent említett tanácsi határozattervezethez,

tekintettel 2010. május 5-i állásfoglalására (1) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a terrorizmus és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából a pénzügyi üzenetadatoknak az Egyesült Államok pénzügyminisztériumának rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, a Bizottságnak a Tanácshoz intézett ajánlásáról,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2010. június 22-i véleményére (2),

tekintettel a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport, valamint a rendőrséggel és igazságszolgáltatással foglalkozó munkacsoport által 2010. június 25-én kifejtett véleményre,

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja, valamint 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0158/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0224/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy - az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, amely előírja, hogy a személyes adatokat „független hatóságok” ellenőrzése alá kell helyezni - mielőbb nyújtsa be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon három jelölt nevét, akik közül a megállapodás 12. cikke (1) bekezdésében említett EU független személyt ki kell kiválasztani; rámutat arra, hogy az eljárásnak értelemszerűen ugyanolyannak kell lennie, mint amelyet az Európai Parlament és a Tanács az európai adatvédelmi biztos kinevezésekor követett az EK-Szerződés 286. cikkét végrehajtó 45/2001/EK rendelet (3) által előírtak szerint; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy - az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkével összhangban, amely előírja, hogy a személyes adatokat „független hatóságok” ellenőrzése alá kell helyezni - mielőbb nyújtsa be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon három jelölt nevét, akik közül a megállapodás 12. cikke (1) bekezdésében említett EU független személyt ki kell kiválasztani; rámutat arra, hogy az eljárásnak értelemszerűen ugyanolyannak kell lennie, mint amelyet az Európai Parlament és a Tanács az európai adatvédelmi biztos kinevezésekor követett az EK-Szerződés 286. cikkét végrehajtó 45/2001/EK rendelet (3) által előírtak szerint;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának; utasítja továbbá elnökét, hogy kezdjen parlamentközi párbeszédet az Egyesült Államok Képviselőházának házelnökével és az Egyesült Államok Szenátusának pro tempore elnökével az adatvédelemről szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti jövőbeli keretmegállapodásról. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányának; utasítja továbbá elnökét, hogy kezdjen parlamentközi párbeszédet az Egyesült Államok Képviselőházának házelnökével és az Egyesült Államok Szenátusának pro tempore elnökével az adatvédelemről szóló, az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti jövőbeli keretmegállapodásról.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0143.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

---

| 2.12.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 351/454 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 351/454

---

2010. július 8., csütörtökEurópai Külügyi Szolgálat *

P7_TA(2010)0280

Az Európai Parlament 2010. július 8-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Külügyi Szolgálat szervezeti felépítésének és működési rendjének meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

2011/C 351 E/43

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára (08029/2010),

tekintettel a főképviselő által a Parlament 2010. július 8-i plenáris ülésén az EKSZ központi igazgatásának alapvető szervezeti felépítéséről tett nyilatkozatra,

tekintettel a főképviselő által a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatra,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdésére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0090/2010),

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0228/2010),

| 1. | jóváhagyja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének módosított javaslatát;

| 2. | eltökélt szándéka, hogy megerősíti az Unió külpolitikája terén - és különösen a KKBP-re és a KBVP-re vonatkozóan - a tagállamok nemzeti parlamentjeivel folytatott együttműködését, amint azt a Szerződés megkívánja; |
| --- | --- |

2.

eltökélt szándéka, hogy megerősíti az Unió külpolitikája terén - és különösen a KKBP-re és a KBVP-re vonatkozóan - a tagállamok nemzeti parlamentjeivel folytatott együttműködését, amint azt a Szerződés megkívánja;

| 3. | azon a véleményen van, hogy a költségvetési rendeletben a jelen tanácsi határozaton túlmenően részletesebben meg kell határozni a Bizottság feladatkörét a küldöttségvezetőknek a közösségi programokra vonatkozó működési előirányzatok végrehajtása tekintetében továbbadott felhatalmazása terén, biztosítva különösképpen azt, hogy a Bizottság minden szükséges intézkedést meghozzon annak érdekében, hogy a továbbadott felhatalmazás ne zavarja a mentesítési eljárást; |
| --- | --- |

3.

azon a véleményen van, hogy a költségvetési rendeletben a jelen tanácsi határozaton túlmenően részletesebben meg kell határozni a Bizottság feladatkörét a küldöttségvezetőknek a közösségi programokra vonatkozó működési előirányzatok végrehajtása tekintetében továbbadott felhatalmazása terén, biztosítva különösképpen azt, hogy a Bizottság minden szükséges intézkedést meghozzon annak érdekében, hogy a továbbadott felhatalmazás ne zavarja a mentesítési eljárást;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU külső fellépéseivel kapcsolatban felmerülő kiadásokról szóló, az uniós költségvetési tervezettel egyszerre készülő átfogó munkadokumentumába foglalja bele többek között az uniós delegációk létszámtervére vonatkozó részleteket, valamint a költségek országonkénti és küldöttségenkénti lebontását; rámutat, hogy ilyen értelemben módosítani kívánja a költségvetési rendeletet; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU külső fellépéseivel kapcsolatban felmerülő kiadásokról szóló, az uniós költségvetési tervezettel egyszerre készülő átfogó munkadokumentumába foglalja bele többek között az uniós delegációk létszámtervére vonatkozó részleteket, valamint a költségek országonkénti és küldöttségenkénti lebontását; rámutat, hogy ilyen értelemben módosítani kívánja a költségvetési rendeletet;

| 5. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az EUMSz. 221. cikkének (2) bekezdése értelmében a főképviselő irányítása alatt működő uniós delegációvezetőknek a Bizottság által adott utasítások során felmerülő viták, valamint a főképviselő és a külső segítségnyújtási eszközök ütemezéséért felelős biztosok közötti nézeteltérések esetén a biztosok testülete hozza meg a végső döntést; |
| --- | --- |

5.

ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy az EUMSz. 221. cikkének (2) bekezdése értelmében a főképviselő irányítása alatt működő uniós delegációvezetőknek a Bizottság által adott utasítások során felmerülő viták, valamint a főképviselő és a külső segítségnyújtási eszközök ütemezéséért felelős biztosok közötti nézeteltérések esetén a biztosok testülete hozza meg a végső döntést;

| 6. | sürgeti a főképviselőt annak biztosítására, hogy a tanácsi határozat 6. cikkének rendelkezései, melyek értelmében az EKSZ AD besorolású személyzete legalább 60 %-ának állandó uniós tisztviselőnek kell lennie, tükröződjenek az EKSZ hierarchiájának összes besorolási szintjén; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a főképviselőt annak biztosítására, hogy a tanácsi határozat 6. cikkének rendelkezései, melyek értelmében az EKSZ AD besorolású személyzete legalább 60 %-ának állandó uniós tisztviselőnek kell lennie, tükröződjenek az EKSZ hierarchiájának összes besorolási szintjén;

| 7. | úgy véli, hogy a tanácsi határozat 6. cikkének (6) bekezdésében foglalt, a földrajzi és nemi megoszlás kiegyenlítettségének biztosítására irányuló kiegészítő és célzott rendelkezéseknek a 401/2004/EK, Euratom tanácsi rendeletben (1) foglalt intézkedések példájára a földrajzi egyensúly tekintetében további intézkedéseket kellene tartalmazniuk; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a tanácsi határozat 6. cikkének (6) bekezdésében foglalt, a földrajzi és nemi megoszlás kiegyenlítettségének biztosítására irányuló kiegészítő és célzott rendelkezéseknek a 401/2004/EK, Euratom tanácsi rendeletben (1) foglalt intézkedések példájára a földrajzi egyensúly tekintetében további intézkedéseket kellene tartalmazniuk;

| 8. | felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 9. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha módosítani kívánja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatát; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha módosítani kívánja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatát;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak.

---

(1)  A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia csatlakozása alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló, 2004. február 23-i 401/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 67., 2004.3.5., 1. o.).

---

2010. július 8., csütörtökP7_TC1-NLE(2010)0816

Az Európai Parlament álláspontja, amely 2010. július 8-án került elfogadásra az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 27. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a főképviselő) javaslatára (1),

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

tekintettel a Bizottság egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | E határozat célja, hogy megállapítsa az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését, amely az Unió önállóan működő, a főképviselő irányítása alatt álló szerve, és amelyet az Európai Unióról szóló – a Lisszaboni Szerződéssel módosított – szerződés (EUSz.) 27. cikkének (3) bekezdése hozott létre.
  A határozatot és különösen a „főképviselő” kifejezésre való hivatkozást a főképviselőnek az EUSz. 18. cikke szerinti különböző feladataival összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(1)

E határozat célja, hogy megállapítsa az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését, amely az Unió önállóan működő, a főképviselő irányítása alatt álló szerve, és amelyet az Európai Unióról szóló – a Lisszaboni Szerződéssel módosított – szerződés (EUSz.) 27. cikkének (3) bekezdése hozott létre.
  A határozatot és különösen a „főképviselő” kifejezésre való hivatkozást a főképviselőnek az EUSz. 18. cikke szerinti különböző feladataival összhangban kell értelmezni.

| (2) | Az EUSz. 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság – a főképviselő közreműködésével – felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással. |
| --- | --- |

(2)

Az EUSz. 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság – a főképviselő közreműködésével – felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással.

| (3) | Az EKSZ támogatja a főképviselőt
  – aki egyben a Bizottság egyik alelnöke és a Külügyek Tanácsának elnöke is –
  az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) irányítására, valamint az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében
  , elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében felvázoltaknak megfelelően.
  Az EKSZ támogatja a főképviselőt a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak sérelme nélkül. Az EKSZ támogatja továbbá a főképviselőt a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(3)

Az EKSZ támogatja a főképviselőt
  – aki egyben a Bizottság egyik alelnöke és a Külügyek Tanácsának elnöke is –
  az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) irányítására, valamint az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében
  , elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében felvázoltaknak megfelelően.
  Az EKSZ támogatja a főképviselőt a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak sérelme nélkül. Az EKSZ támogatja továbbá a főképviselőt a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.

| (4) | Az EU külső együttműködési programjaihoz való hozzájárulása során az EKSZ annak biztosítására törekszik, hogy ezek a programok megfeleljenek az Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSz. 21. cikkében - különösen (2) bekezdésének d) pontjában - meghatározott célkitűzéseknek, és hogy tiszteletben tartsák az EU fejlesztési politika célkitűzéseit az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz). 208. cikkével összhangban. Ezzel összefüggésben az EKSZ előmozdítja a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzus és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó európai konszenzus célkitűzéseinek teljesítését is. |
| --- | --- |

(4)

Az EU külső együttműködési programjaihoz való hozzájárulása során az EKSZ annak biztosítására törekszik, hogy ezek a programok megfeleljenek az Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSz. 21. cikkében - különösen (2) bekezdésének d) pontjában - meghatározott célkitűzéseknek, és hogy tiszteletben tartsák az EU fejlesztési politika célkitűzéseit az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz). 208. cikkével összhangban. Ezzel összefüggésben az EKSZ előmozdítja a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzus és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó európai konszenzus célkitűzéseinek teljesítését is.

| (5) | A Lisszaboni Szerződésből eredően – az abban foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében – az EKSZ-nek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően mielőbb meg kell kezdenie működését. |
| --- | --- |

(5)

A Lisszaboni Szerződésből eredően – az abban foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében – az EKSZ-nek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően mielőbb meg kell kezdenie működését.

| (6) | Az Európai Parlament maradéktalanul betölti az Unió külső tevékenységeivel kapcsolatos szerepét, beleértve az EUSz. 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott politikai ellenőrzési feladatokat is, valamint ellátja a Szerződésekben megállapított jogalkotási és költségvetési feladatait. Ezenkívül a főképviselő – az EUSz. 36. cikkének megfelelően – rendszeresen konzultál az Európai Parlamenttel a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék. Az EKSZ e tekintetben segíti a főképviselőt.
  Különleges intézkedéseket kell hozni az európai parlamenti képviselőknek a KKBP területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és információhoz való hozzáférése tekintetében. Az ilyen intézkedések elfogadásáig az EBVP területével kapcsolatos minősített dokumentumokról és információról szóló, 2002. évi intézményközi megállapodás szerinti meglévő rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament maradéktalanul betölti az Unió külső tevékenységeivel kapcsolatos szerepét, beleértve az EUSz. 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott politikai ellenőrzési feladatokat is, valamint ellátja a Szerződésekben megállapított jogalkotási és költségvetési feladatait. Ezenkívül a főképviselő – az EUSz. 36. cikkének megfelelően – rendszeresen konzultál az Európai Parlamenttel a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék. Az EKSZ e tekintetben segíti a főképviselőt.
  Különleges intézkedéseket kell hozni az európai parlamenti képviselőknek a KKBP területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és információhoz való hozzáférése tekintetében. Az ilyen intézkedések elfogadásáig az EBVP területével kapcsolatos minősített dokumentumokról és információról szóló, 2002. évi intézményközi megállapodás szerinti meglévő rendelkezéseket kell alkalmazni.

| (7) | A főképviselő – vagy megbízottja – ellátja az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Unió Műholdközpontja, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola alapító okiratában meghatározott feladatait. Az EKSZ biztosítja e szervezetek számára a jelenleg a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(7)

A főképviselő – vagy megbízottja – ellátja az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Unió Műholdközpontja, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola alapító okiratában meghatározott feladatait. Az EKSZ biztosítja e szervezetek számára a jelenleg a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást.

| (8) | Rendelkezéseket kell elfogadni az EKSZ személyzetével és felvételükkel kapcsolatban,
  amennyiben ilyen rendelkezések szükségesek az EKSZ szervezetének és működésének megállapításához. Ezzel párhuzamosan az EUMSz. 336. cikkével összhangban végre kell hajtani a szükséges módosításokat – az EUMSz. 298. cikkének sérelme nélkül – az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (CEOS).
  A személyzetével kapcsolatos kérdések tekintetében az EKSZ-t a személyzeti szabályzat szerinti intézménynek kell tekinteni. ▐ A főképviselő a kinevezésre jogosult hatóság mind a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó tisztviselők, mind a
  CEOS
  hatálya alá tartozó alkalmazottak tekintetében ▐. Az EKSZ tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak számát minden évben a költségvetési eljárás keretében határozzák meg, és az a létszámtervben is szerepel. |
| --- | --- |

(8)

Rendelkezéseket kell elfogadni az EKSZ személyzetével és felvételükkel kapcsolatban,
  amennyiben ilyen rendelkezések szükségesek az EKSZ szervezetének és működésének megállapításához. Ezzel párhuzamosan az EUMSz. 336. cikkével összhangban végre kell hajtani a szükséges módosításokat – az EUMSz. 298. cikkének sérelme nélkül – az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (CEOS).
  A személyzetével kapcsolatos kérdések tekintetében az EKSZ-t a személyzeti szabályzat szerinti intézménynek kell tekinteni. ▐ A főképviselő a kinevezésre jogosult hatóság mind a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó tisztviselők, mind a
  CEOS
  hatálya alá tartozó alkalmazottak tekintetében ▐. Az EKSZ tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak számát minden évben a költségvetési eljárás keretében határozzák meg, és az a létszámtervben is szerepel.

| (9) | Az EKSZ személyzetének tagjai kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva látják el feladataikat és járnak el. |
| --- | --- |

(9)

Az EKSZ személyzetének tagjai kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva látják el feladataikat és járnak el.

| (10) | A személyzet felvételére érdemek alapján kerül sor, miközben biztosítják a megfelelő földrajzi megoszlást és a nemek közötti egyensúlyt. Az EKSZ személyzetének valamennyi tagállam állampolgárainak érdemi jelenlétét kell biztosítania. A 2013-ra előirányzott felülvizsgálatnak ki kell terjednie erre a kérdésre is, beleértve adott esetben a lehetséges egyenlőtlenségek korrigálását szolgáló egyedi kiegészítő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is. |
| --- | --- |

(10)

A személyzet felvételére érdemek alapján kerül sor, miközben biztosítják a megfelelő földrajzi megoszlást és a nemek közötti egyensúlyt. Az EKSZ személyzetének valamennyi tagállam állampolgárainak érdemi jelenlétét kell biztosítania. A 2013-ra előirányzott felülvizsgálatnak ki kell terjednie erre a kérdésre is, beleértve adott esetben a lehetséges egyenlőtlenségek korrigálását szolgáló egyedi kiegészítő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is.

| (11) | Az EUSz. 27. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EKSZ a Tanács Főtitkársága és a Bizottság tisztviselőiből, valamint a tagállamok diplomáciai szolgálataiból érkező személyekből áll. Ennek érdekében a Tanács Főtitkársága és a Bizottság releváns szervezeti egységeit és feladatköreit –az ilyen szervezeti egységekben vagy feladatkörökben valamely álláshelyet betöltő tisztviselőkkel és ideiglenes alkalmazottakkal együtt – átteszik az EKSZ-hez. 2013. július 1. előtt az EKSZ kizárólag a Tanács Főtitkárságából és a Bizottságból származó tisztviselőket, valamint a tagállamok diplomáciai szolgálataitól érkező személyeket vesz fel. Az említett időpont után az Európai Unió valamennyi tisztviselője és egyéb alkalmazottja pályázhat az EKSZ betöltetlen álláshelyeire. |
| --- | --- |

(11)

Az EUSz. 27. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EKSZ a Tanács Főtitkársága és a Bizottság tisztviselőiből, valamint a tagállamok diplomáciai szolgálataiból érkező személyekből áll. Ennek érdekében a Tanács Főtitkársága és a Bizottság releváns szervezeti egységeit és feladatköreit –az ilyen szervezeti egységekben vagy feladatkörökben valamely álláshelyet betöltő tisztviselőkkel és ideiglenes alkalmazottakkal együtt – átteszik az EKSZ-hez. 2013. július 1. előtt az EKSZ kizárólag a Tanács Főtitkárságából és a Bizottságból származó tisztviselőket, valamint a tagállamok diplomáciai szolgálataitól érkező személyeket vesz fel. Az említett időpont után az Európai Unió valamennyi tisztviselője és egyéb alkalmazottja pályázhat az EKSZ betöltetlen álláshelyeire.

| (12) | Az EKSZ – egyedi esetekben – igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket (knsz-ek) is, akik a főképviselő irányítása alatt állnak. Az EKSZ-nél beosztásban lévő kirendelt nemzeti szakértők nem számítanak bele az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor a tagállamokból érkező személyzet által alkotott egyharmadba. Az EKSZ létrehozási szakaszában az ő áthelyezésük nem automatikus, és arra a származási tagállamok hatóságainak egyetértésével kerül sor. A 6a. cikk szerint az EKSZ-hez áthelyezett knsz szerződésének lejártakor, a feladatkört ideiglenes alkalmazotti álláshellyé alakítják át minden olyan esetben, amikor a knsz által ellátott feladatkör megfelel a szokásosan AD-besorolású személyzet által ellátott feladatkörnek, feltéve, hogy a szükséges álláshely a létszámtervben rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(12)

Az EKSZ – egyedi esetekben – igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket (knsz-ek) is, akik a főképviselő irányítása alatt állnak. Az EKSZ-nél beosztásban lévő kirendelt nemzeti szakértők nem számítanak bele az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor a tagállamokból érkező személyzet által alkotott egyharmadba. Az EKSZ létrehozási szakaszában az ő áthelyezésük nem automatikus, és arra a származási tagállamok hatóságainak egyetértésével kerül sor. A 6a. cikk szerint az EKSZ-hez áthelyezett knsz szerződésének lejártakor, a feladatkört ideiglenes alkalmazotti álláshellyé alakítják át minden olyan esetben, amikor a knsz által ellátott feladatkör megfelel a szokásosan AD-besorolású személyzet által ellátott feladatkörnek, feltéve, hogy a szükséges álláshely a létszámtervben rendelkezésre áll.

| (13) | A Bizottság és az EKSZ megállapodik a Bizottság által a küldöttségeknek adott utasításokra vonatkozó szabályokról. Ezekben különösen azt kell előirányozni, hogy amikor a Bizottság utasításokat ad a küldöttségeknek, azok másolatát egyidejűleg megküldje a küldöttségvezetőnek és az EKSZ központi igazgatási szervének is. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság és az EKSZ megállapodik a Bizottság által a küldöttségeknek adott utasításokra vonatkozó szabályokról. Ezekben különösen azt kell előirányozni, hogy amikor a Bizottság utasításokat ad a küldöttségeknek, azok másolatát egyidejűleg megküldje a küldöttségvezetőnek és az EKSZ központi igazgatási szervének is.

| (14) | Módosítani kell a költségvetési rendeletet abból a célból, hogy
  az EKSZ is bekerüljön
  a költségvetési rendelet
  1. cikkébe
  , és az Unió költségvetésében külön szakasszal rendelkező intézménynek minősüljön.
  Az alkalmazandó szabályokkal összhangban és más intézmények helyzetéhez hasonlóan a Számvevőszék éves jelentésének egy része az EKSZ-szel is foglalkozik, és az EKSZ reagál az ilyen jelentésekre.
  Az EKSZ az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145-147. cikkében előírt mentesítési eljárás hatálya alá tartozik.
  A főképviselő minden szükséges támogatást megad az Európai Parlamentnek ahhoz, hogy teljes körűen érvényesítse az Európai Parlament mint a mentesítésért felelős hatóság jogait. A működési költségvetés végrehajtása az EUMSz. 317. cikkével összhangban a Bizottság feladata. A pénzügyi hatással bíró határozatok tekintetében különösen tiszteletben kell tartani a költségvetési rendelet IV. címében, elsősorban a kiadási műveletekről szóló 75. cikkben és a pénzügyi szereplők felelősségéről szóló 64–68. cikkben megállapított feladatokat. |
| --- | --- |

(14)

Módosítani kell a költségvetési rendeletet abból a célból, hogy
  az EKSZ is bekerüljön
  a költségvetési rendelet
  1. cikkébe
  , és az Unió költségvetésében külön szakasszal rendelkező intézménynek minősüljön.
  Az alkalmazandó szabályokkal összhangban és más intézmények helyzetéhez hasonlóan a Számvevőszék éves jelentésének egy része az EKSZ-szel is foglalkozik, és az EKSZ reagál az ilyen jelentésekre.
  Az EKSZ az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145-147. cikkében előírt mentesítési eljárás hatálya alá tartozik.
  A főképviselő minden szükséges támogatást megad az Európai Parlamentnek ahhoz, hogy teljes körűen érvényesítse az Európai Parlament mint a mentesítésért felelős hatóság jogait. A működési költségvetés végrehajtása az EUMSz. 317. cikkével összhangban a Bizottság feladata. A pénzügyi hatással bíró határozatok tekintetében különösen tiszteletben kell tartani a költségvetési rendelet IV. címében, elsősorban a kiadási műveletekről szóló 75. cikkben és a pénzügyi szereplők felelősségéről szóló 64–68. cikkben megállapított feladatokat.

| (15) | Az EKSZ létrehozásának vezérelve a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyság. E célból átmeneti rendelkezéseket és fokozatos kapacitásépítést kell alkalmazni. El kell kerülni a feladatok, funkciók és források szükségtelen duplikációját egyéb struktúrákkal. A racionalizálást szolgáló valamennyi lehetőséget ki kell használni. Ezenkívül a tagállamok ideiglenes alkalmazottainak részére számos további álláshelyre lesz szükség, amelyeket a jelenlegi többéves kereten belül kell finanszírozni. |
| --- | --- |

(15)

Az EKSZ létrehozásának vezérelve a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyság. E célból átmeneti rendelkezéseket és fokozatos kapacitásépítést kell alkalmazni. El kell kerülni a feladatok, funkciók és források szükségtelen duplikációját egyéb struktúrákkal. A racionalizálást szolgáló valamennyi lehetőséget ki kell használni. Ezenkívül a tagállamok ideiglenes alkalmazottainak részére számos további álláshelyre lesz szükség, amelyeket a jelenlegi többéves kereten belül kell finanszírozni.

| (16) | Szabályokat kell megállapítani az EKSZ és személyzete által végzett tevékenységekre vonatkozóan a biztonság, a minősített információk védelme és az átláthatóság tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

Szabályokat kell megállapítani az EKSZ és személyzete által végzett tevékenységekre vonatkozóan a biztonság, a minősített információk védelme és az átláthatóság tekintetében.

| (17) | Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az EKSZ-re, tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira, akik vagy a személyzeti szabályzat, vagy az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(17)

Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az EKSZ-re, tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira, akik vagy a személyzeti szabályzat, vagy az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartoznak.

| (18) | Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség továbbra is egységes intézményi kerettel rendelkezik. Ennélfogva lényeges biztosítani a két szervezet külső tevékenységei közötti összhangot, és lehetővé tenni, hogy a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben az uniós küldöttségek lássák el az Európai Atomenergia-közösség képviseletét. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség továbbra is egységes intézményi kerettel rendelkezik. Ennélfogva lényeges biztosítani a két szervezet külső tevékenységei közötti összhangot, és lehetővé tenni, hogy a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben az uniós küldöttségek lássák el az Európai Atomenergia-közösség képviseletét.

| (19) | A főképviselőnek 2013 közepére el kell végeznie az EKSZ működésének és szervezetének felülvizsgálatát, amelyet adott esetben az
  e határozat
  felülvizsgálatára vonatkozó javaslatok kísérnek. Az ilyen felülvizsgálatot legkésőbb
  2014 elején
  kell elfogadni. |
| --- | --- |

(19)

A főképviselőnek 2013 közepére el kell végeznie az EKSZ működésének és szervezetének felülvizsgálatát, amelyet adott esetben az
  e határozat
  felülvizsgálatára vonatkozó javaslatok kísérnek. Az ilyen felülvizsgálatot legkésőbb
  2014 elején
  kell elfogadni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Jelleg és hatály

(1)   Ez a határozat megállapítja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését.

(2)   Az EKSZ – melynek székhelye Brüsszelben található – az Európai Unió önálló, a Bizottságtól és a Tanács Főtitkárságától függetlenül működő, a feladatai ellátásához és a céljai eléréséhez szükséges jogképességgel rendelkező szerve.

(3)   Az EKSZ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) irányítása alatt működik.

(4)   Az EKSZ-t egy központi igazgatási szerv és az Uniót a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben képviselő küldöttségek alkotják.

2. cikk

Feladatok

(1)   Az EKSZ támogatja a főképviselőt
  megbízatásai teljesítésében, elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében felvázoltaknak megfelelően:

| — | az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP)
  – beleértve a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is –
  irányítására
  , az említett politika kialakításához javaslataival való hozzájárulásra, amit a Tanácstól erre kapott felhatalmazásnak megfelelő végez el, és
  az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP)
  – beleértve a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is –
  irányítására
  , az említett politika kialakításához javaslataival való hozzájárulásra, amit a Tanácstól erre kapott felhatalmazásnak megfelelő végez el, és
  az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében;

| — | a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak a sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak a sérelme nélkül;

| — | a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak az összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

—

a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak az összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.

(2)   Az EKSZ segíti az
  Európai Tanács elnökét,
  a Bizottság elnökét és a Bizottságot
  feladataik ellátása során a külkapcsolatok területén.

3. cikk

Együttműködés

(1)   Az Unió külügyi tevékenységébe tartozó különböző területek, illetve a külpolitika és az egyéb szakpolitikák összhangja érdekében az EKSZ
  támogatja a tagállamok diplomáciai szolgálatait és
  együttműködik
  azokkal, valamint
  a Tanács Főtitkárságával
  és
  a Bizottság szolgálataival ▐.

(2)   Az EKSZ és a Bizottság szolgálatai
  feladataik ellátása során
  az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi ügyben konzultálnak egymással
  , kivéve a KBVP hatálya alá tartozó ügyeket.
  Az EKSZ részt vesz a Bizottság által e területen kidolgozandó jogi aktusokat érintő előkészítő munkában és eljárásokban. E bekezdést az EUSz. V. címének 1. fejezetével és az ▐ EUMSz. 205. cikkével összhangban kell végrehajtani.

(3)   Az EKSZ szolgálati szintű megállapodásokat köthet a Bizottság érintett szolgálataival, a Tanács Főtitkárságával vagy az Európai Unió egyéb hivatalaival vagy intézményközi szerveivel.

(4)   Az EKSZ megfelelő segítséget nyújt az Unió egyéb intézményei és szervei részére, és megfelelően együttműködik azokkal,
  különös tekintettel az Európai Parlamentre. Az EKSZ élhet az ezen intézmények és szervek – illetve adott esetben az ügynökségek – által nyújtott segítséggel és együttműködéssel is. Az EKSZ belső könyvvizsgálója együttműködik a Bizottság belső könyvvizsgálójával a könyvvizsgálati politikai egységességének biztosítása érdekében, különös tekintettel a Bizottságnak a működési kiadásokkal kapcsolatos felelősségére. Ezenkívül az EKSZ az 1073/1999/EK rendelettel összhangban együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) is. Különösen gyorsan elfogadja az említett rendelet által előírt határozatot a belső vizsgálatok feltételeiről. Amint azt az említett rendelet előírja, a tagállamok – nemzeti jogszabályaikkal összhangban – és az intézmények megadják az OLAF alkalmazottai számára a feladataik elvégzéséhez szükséges támogatást.

4. cikk

Központi igazgatási szerv

(1)   Az EKSZ-t egy, a főképviselő irányítása alatt tevékenykedő
  ügyvezető
  főtitkár irányítja.
  Az ügyvezető
  főtitkár meghoz minden, az EKSZ zavartalan működéséhez szükséges intézkedést, a személyzeti igazgatásra és a költségvetési gazdálkodásra vonatkozókat is beleértve.
  A főtitkár
  biztosítja a központi igazgatási szerv valamennyi osztálya közötti, valamint az Unió küldöttségeivel való eredményes együttműködést ▐.

(2)   
  Az ügyvezető
  főtitkárt két főtitkárhelyettes segíti.

(3)   Az EKSZ központi igazgatási szerve főigazgatóságokból áll. Ezek
  különösen
  az alábbiak:

| — | a világ valamennyi országát és régióját lefedő földrajzi referatúrákból, valamint multilaterális és tematikus referatúrákból álló főigazgatóságok. Ezek a szervezeti egységek szükség esetén egyeztetnek a Bizottság vonatkozó szolgálataival és a Tanács Főtitkárságával, |
| --- | --- |

—

a világ valamennyi országát és régióját lefedő földrajzi referatúrákból, valamint multilaterális és tematikus referatúrákból álló főigazgatóságok. Ezek a szervezeti egységek szükség esetén egyeztetnek a Bizottság vonatkozó szolgálataival és a Tanács Főtitkárságával,

| — | igazgatási, személyzeti felvételi és költségvetési ügyekkel, valamint a kommunikációs és információs rendszerrel foglalkozó főigazgatóság, mely
  az ügyvezető
  főtitkár
  által irányított EKSZ-keretben működik. A főképviselő a rendes munkaerő-felvételi szabályokkal összhangban kinevezi a költségvetési és igazgatási főigazgatót, aki a főképviselő irányítása alá tartozik. Felelős a főképviselőnek az EKSZ igazgatási és belső költségvetési irányításáért. Az EU költségvetése III. szakaszának azon részében foglalt költségvetési sorokkal és alkalmazandó szabályokkal azonosakat alkalmaz, amelyek a többéves pénzügyi keret V. fejezetében szerepelnek, |
| --- | --- |

—

igazgatási, személyzeti felvételi és költségvetési ügyekkel, valamint a kommunikációs és információs rendszerrel foglalkozó főigazgatóság, mely
  az ügyvezető
  főtitkár
  által irányított EKSZ-keretben működik. A főképviselő a rendes munkaerő-felvételi szabályokkal összhangban kinevezi a költségvetési és igazgatási főigazgatót, aki a főképviselő irányítása alá tartozik. Felelős a főképviselőnek az EKSZ igazgatási és belső költségvetési irányításáért. Az EU költségvetése III. szakaszának azon részében foglalt költségvetési sorokkal és alkalmazandó szabályokkal azonosakat alkalmaz, amelyek a többéves pénzügyi keret V. fejezetében szerepelnek,

| — | a főképviselő közvetlen irányítása és hatásköre alatt álló Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az Európai Unió Katonai Törzse és az Európai Unió Helyzetelemző Központja
  segíti a főképviselőt az uniós KKBP irányításának feladatában a Szerződés rendelkezéseivel összhangban, tiszteletben tartva ugyanakkor az EUSz. 40. cikkével összhangban az Unió egyéb hatásköreit is. |
| --- | --- |

—

a főképviselő közvetlen irányítása és hatásköre alatt álló Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az Európai Unió Katonai Törzse és az Európai Unió Helyzetelemző Központja
  segíti a főképviselőt az uniós KKBP irányításának feladatában a Szerződés rendelkezéseivel összhangban, tiszteletben tartva ugyanakkor az EUSz. 40. cikkével összhangban az Unió egyéb hatásköreit is.

E struktúrák jellemzőit, feladataik sajátosságait, valamint a személyzet státuszát és felvételének módját tiszteletben kell tartani.

Biztosítani kell a teljes koordinációt valamennyi EKSZ-struktúra között.

A központi igazgatási szerv magában foglal továbbá:

| — | egy stratégiai politikai tervező osztályt, |
| --- | --- |

—

egy stratégiai politikai tervező osztályt,

| — | egy jogi osztályt, amely
  az ügyvezető
  főtitkár igazgatási irányítása alatt áll, és amely szorosan együttműködik a Tanács és a Bizottság Jogi Szolgálatával, |
| --- | --- |

—

egy jogi osztályt, amely
  az ügyvezető
  főtitkár igazgatási irányítása alatt áll, és amely szorosan együttműködik a Tanács és a Bizottság Jogi Szolgálatával,

| — | az intézményközi kapcsolatokért, a tájékoztatásért és a nyilvános diplomáciáért, a belső ellenőrzésért és vizsgálatokért, valamint a személyes adatok védelméért felelős osztályokat. |
| --- | --- |

—

az intézményközi kapcsolatokért, a tájékoztatásért és a nyilvános diplomáciáért, a belső ellenőrzésért és vizsgálatokért, valamint a személyes adatok védelméért felelős osztályokat.

(4)   A főképviselő
  a Tanács elnökségének gyakorlásáról szóló európai tanácsi határozat végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról és a Tanács előkészítő szerveinek elnöki tisztéről szóló, a 2009. december 1-jei 2009/908/EU tanácsi határozat (3) II. mellékletében meghatározott szabályokkal összhangban
  kinevezi a Tanács azon előkészítő szerveinek elnökeit, amelyek elnöki tisztét a főképviselő képviselője tölti be, ideértve a Politikai és Biztonsági Bizottság elnökét is.

(5)   A főképviselőt és az EKSZ-t munkájában szükség esetén a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai segítik. Az EKSZ, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai között e célból szolgálati szintű megállapodások köthetők.

5. cikk

Az Unió küldöttségei

(1)   A küldöttség létrehozásáról
  vagy megszüntetéséről
  szóló határozatot a főképviselő ▐ fogadja el, a Tanáccsal és a Bizottsággal egyetértésben.

(2)   Az Unió küldöttségeinek mindegyike egy küldöttségvezető
  irányítása alá kerül
  .

A küldöttségvezető irányítja a küldöttség teljes személyzetét – annak státuszától függetlenül – és valamennyi tevékenységét. A küldöttségvezető felelősséggel tartozik a főképviselőnek a küldöttség munkájának teljes irányításáért és az Unió valamennyi tevékenységével való összhang biztosításáért.

A küldöttségek személyzete az EKSZ személyzetéből és – amennyiben azt az uniós költségvetés vagy az EKSZ hatáskörén kívüli egyéb uniós szakpolitikák végrehajtása szükségessé teszi – a Bizottság személyzetéből áll. A küldöttségvezető a főképviselőtől és az EKSZ-től kap utasításokat, és felel azok végrehajtásáért.

(3)   Azon területek vonatkozásában, amelyeken a Szerződések által ráruházott jogokat gyakorolja, a Bizottság is adhat utasításokat a küldöttségeknek az EUMSz.

Azon területek vonatkozásában, amelyeken a Szerződések által ráruházott jogokat gyakorolja, a Bizottság is adhat utasításokat a küldöttségeknek
  az EUMSz. 221. cikkének (2) bekezdésével összhangban
  , amely utasítások végrehajtására a küldöttségvezető teljes körű felelőssége mellett kerül sor.

(4)   A küldöttségvezető felel az érintett harmadik országban zajló uniós projektekkel kapcsolatos működési célú előirányzatoknak a költségvetési rendelettel összhangban történő végrehajtásáért, amennyiben azt a Bizottság átruházta.

(5)   Az egyes küldöttségek működését az EKSZ főtitkára rendszeres időközönként értékeli; az értékelés pénzügyi és igazgatási ellenőrzést is magában foglal. Az EKSZ főtitkára kérheti, hogy e tevékenységéhez a Bizottság megfelelő osztályai nyújtsanak segítséget.
  Az EKSZ általi belső intézkedéseken túlmenően, az OLAF - az 1073/1999/EK rendelettel összhangban – különösen csalás elleni intézkedéseken keresztül gyakorolja hatásköreit.

(6)   A főképviselő megköti a szükséges megállapodásokat az érintett fogadó országgal, nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal. A főképviselő meghozza különösen az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a fogadó ország biztosítsa az Unió küldöttségei, valamint azok személyzete és tulajdona vonatkozásában a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i bécsi szerződésben említettekkel azonos kiváltságokat és mentességeket.

(7)   Az Unió küldöttségei rendelkeznek az ahhoz szükséges kapacitással, hogy segítséget nyújtsanak más uniós intézményeknek – különösen az Európai ▐ Parlamentnek –
  a küldöttségek
  akkreditációja szerinti nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal fenntartott kapcsolataik vonatkozásában.

(8)   A küldöttségvezető a küldöttség
  akkreditációja
  szerinti országban jogosult az EU képviseletére, különösen szerződések megkötése vagy bírósági eljárásokban való részvétel tekintetében.

(9)   Az Unió küldöttségei szorosan együttműködnek a tagállamok diplomáciai szolgálataival
  , és megosztják
  egymással
  az információkat
  .

(10)   Az Unió küldöttségei
  – az EUSz. 35 cikkének harmadik albekezdésével összhangban eljárva,
  a tagállamok kérésére – támogatják a tagállamokat diplomáciai kapcsolataik vonatkozásában és azon feladatuk ellátásában, hogy konzuli védelmet nyújtsanak az uniós polgárok számára harmadik országokban.

6. cikk

Személyzet

(1)
     
  Az e cikkben foglalt rendelkezéseket az EKSZ igényeihez való igazításuk érdekében a (2) bekezdés kivételével az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek (CEOS), és e szabályzatok módosításainak sérelme nélkül, valamint az EUMSz. 336. cikkével összhangban kell alkalmazni.

(2)   Az EKSZ személyzetét ▐ európai uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkotják, beleértve a tagállamok diplomáciai szolgálatainak ideiglenes alkalmazottként kinevezett tagjait (4);

A személyzet a személyzeti szabályzat, valamint CEOS hatálya alá tartozik.

(3)   Ha szükséges,
  az EKSZ egyedi esetekben korlátozott számban igénybe vehet
  különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket (knsz-eket).

A főképviselő elfogadja a 2007. december 5-i 2007/829/EK (5) tanácsi határozattal módosított 2003/479/EK tanácsi határozatban megállapított szabályokkal egyenértékű azon szabályokat, amelyeknek megfelelően a kirendelt nemzeti szakértők különleges szaktudást igénylő munkavégzés érdekében az EKSZ rendelkezésére állnak.

(4)   Az EKSZ személyzete kizárólag az Európai Unió érdekeit szem előtt tartva látja el feladatát és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít. A 2. cikk (1) bekezdése harmadik francia bekezdésének, a 2. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a személyzet tagjai nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől az EKSZ-en kívül, illetve semmilyen testülettől vagy személytől a főképviselőn kívül.
  A személyzeti szabályzat 11. cikkének második bekezdésével összhangban az EKSZ személyzete nem fogadhat el az EKSZ-től eltérő forrásból származó kifizetéseket.

▐

(5)   A személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra és a
  CEOS
  által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket a főképviselő gyakorolja, mely utóbbi e hatásköröket az EKSZ-en belül átruházhatja.

(6)   
  Az EKSZ személyzetét érdemek alapján, egyben a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával kell felvenni.
  Az EKSZ személyzetében valamennyi tagállam állampolgárainak érdemi arányban kell jelen lenniük.
  A 2013-ra előirányzott felülvizsgálatnak foglakoznia kell ezzel a kérdéssel is, beleértve adott esetben a lehetséges egyenlőtlenségek korrigálását szolgáló egyedi kiegészítő intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is.

(7)   Az ▐ Európai Unió
  tisztviselői és
  a tagállami diplomáciai szolgálatoktól érkező ideiglenes
  alkalmazottak azonos
  jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, és velük szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, különösen valamennyi álláshely azonos feltételek mellett való betölthetősége tekintetében. A tagállami diplomáciai szolgálatoktól érkező ideiglenes alkalmazottak és az uniós tisztviselők között nem szabad különbséget tenni az EKSZ feladatkörébe tartozó valamennyi tevékenységi és szakpolitikai területen végzendő feladatok ellátására való kijelölés tekintetében.
  A költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban a tagállamok támogatják az Uniót a költségvetési rendelet 66. cikke szerinti bármely felelősségből származó, a nemzeti diplomáciai szolgálatoktól érkező ideiglenes alkalmazottakat terhelő anyagi kötelezettség érvényre juttatásában.

(8)   
  A főképviselő meghatározza az EKSZ személyzetének kiválasztására vonatkozó eljárásokat, amelyeknek átláthatónak kell lenniük, és érdemeken kell alapulniuk, és amelyek célja, hogy biztosítsák a legfelkészültebb, a legjobb teljesítményű és a legfeddhetetlenebb személyzet felvételét, a megfelelő földrajzi megoszlást és valamennyi uniós tagállam érdemi képviseletét az EKSZ-ben, törekedve továbbá a nemek közötti egyensúlyra.
  Az EKSZ betöltetlen beosztásaira vonatkozó felvételi eljárásban részt vesznek a tagállamok, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság
  képviselői
  . ▐

(9)   Az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor az EKSZ AD-szintű,
  a (2) bekezdés első albekezdésében említett
  személyzetének legalább egyharmadát a tagállamokból kirendelt személyzetnek kell alkotnia.
  Hasonlóképpen, az EKSZ teljes AD-szintű személyzetének legalább 60 %-át véglegesített uniós köztisztviselőknek kell alkotniuk, ideértve a tagállami diplomáciai szolgálatoktól érkező, véglegesített uniós köztisztviselővé váló személyzetet is, a szolgálati szabályzat rendelkezéseivel összhangban.
  A főképviselő minden évben jelentést nyújt be
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak az EKSZ-en belüli beosztások betöltéséről.

(10)   A főképviselő megállapítja a mobilitási szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ személyzetének tagjai
  nagyfokú
  mobilitással rendelkezzenek. A 4. cikk (3) bekezdésének harmadik
  francia bekezdésében
  említett személyzetre külön szabályokat kell alkalmazni. Az EKSZ személyzetének tagjai elvben rendszeres időközönként szolgálatot teljesítenek uniós küldöttségekben. A főképviselő meghatározza az erre vonatkozó szabályokat.

(11)   A tagállamok – nemzeti joguk alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban – garantálják az EKSZ-nél ideiglenes alkalmazottként dolgozó tisztviselőik számára, hogy a
  szolgálati idejük
  lejártát követően azonnali hatállyal visszahelyezik őket korábbi munkakörükbe.
  A CEOS 50b. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban ez a szolgálati idő nem haladhatja meg a nyolc évet, és csak kivételes esetben, a szolgálat érdekében hosszabbítható meg legfeljebb további két évvel.

A EKSZ-nél szolgálatot teljesítő uniós tisztviselők eredeti intézményüknél az intézmény belső pályázóival azonos feltételekkel pályázhatnak beosztásokra.

(12)   Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EKSZ személyzete megfelelő – különösen a már meglévő nemzeti
  és EU
  gyakorlatokra és struktúrákra épülő – közös képzésben részesüljön. A főképviselő az e határozat hatálybalépésétől számított egy éven belül meghozza az ehhez szükséges megfelelő intézkedéseket.

7. cikk

A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)
     
  A mellékletben felsorolt, a Tanács Főtitkárságán és a Bizottságnál működő érintett szervezeti egységeket és feladatköröket át kell helyezni az EKSZ-hez. A mellékletben felsorolt szervezeti egységeknél és feladatkörökben valamilyen beosztást betöltő tisztviselőket és ideiglenes alkalmazottakat át kell helyezni az EKSZ-hez. Ez értelemszerűen vonatkozik az említett szervezeti egységeknél és feladatkörökben foglalkoztatott szerződéses és helyi alkalmazottakra is. Az ezen szervezeti egységeknél és feladatkörökben dolgozó knsz-eket is át kell helyezni az EKSZ-hez, a származási tagállam hatóságainak hozzájárulásával.

Ezek az áthelyezések 2011. január 1-jén lépnek hatályba.

A személyzeti szabályzattal összhangban, a főképviselő az EKSZ-hez való áthelyezéskor minden tisztviselőt a csoportjában a besorolási fokozatának megfelelő beosztásba oszt be.

(2)
     
  Az EKSZ-hez áthelyezett beosztásokra vonatkozó, az e határozat hatálybalépésének időpontjában már folyamatban lévő felvételi eljárások továbbra is érvényesek: azokat a vonatkozó álláshirdetésekkel, valamint a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek alkalmazandó szabályaival összhangban, a főképviselő irányítása alatt kell folytatni és lezárni.

8. cikk

Költségvetés

(1)   Az Európai Unió általános költségvetésének az EKSZ-re vonatkozó szakasza tekintetében
  az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait a költségvetési rendelet 59. cikkének megfelelően át kell ruházni. A főképviselő elfogadja az igazgatással kapcsolatos
  költségvetési sorok kezelésére vonatkozó belső szabályokat.
  A működési kiadások a költségvetésnek a Bizottságra vonatkozó szakaszában maradnak.

(2)   Az EKSZ az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelettel összhangban, a számára kiosztott előirányzatok keretein belül gyakorolja hatásköreit.

(3)
     
  A főképviselő az EKSZ igazgatási kiadásai tervezetének elkészítése során konzultációt folytat a fejlesztési politikáért felelős biztossal és a szomszédságpolitikáért felelős biztossal, a szóban forgó biztosok feladatköre vonatkozásában.

(4)
     
  Az EUMSz. 314. cikke (1) bekezdésének megfelelően az EKSZ megtervezi a következő pénzügyi évre vonatkozó kiadásait. A Bizottság ezeket a javaslatokat költségvetési tervezetbe foglalja, amely eltérő javaslatokat is tartalmazhat. A Bizottság az EUMSz. 314. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően módosíthatja a költségvetési tervezetet.

(5)
     
  Az Unió külső tevékenységének területével kapcsolatos költségvetési átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság – az uniós költségvetés-tervezettel együtt – benyújt a költségvetési hatóságnak egy az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi kiadást átfogó módon tartalmazó munkadokumentumot.

(6)   Az EKSZ az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145–147. cikkében előírt mentesítési eljárás hatálya alá tartozik.
  Az EKSZ ezzel összefüggésben teljes körűen együtt működik a mentesítési eljárásban érintett intézményekkel, és – adott esetben – további szükséges tájékoztatást nyújt, többek között a releváns szervek ülésein való részvétele révén.

9. cikk

A külső fellépésre vonatkozó eszközök és a programozás

(1)
     Az EU külső együttműködési programjainak a kezelése a Bizottság hatáskörébe tartozik,
  a Bizottság és az EKSZ által a programozást érintően az alábbi bekezdésekben foglalt szerep sérelme nélkül.

(2)
     
  A főképviselő gondoskodik az EU külső fellépésének átfogó politikai koordinálásáról, biztosítva az Európai Unió külső tevékenységének egységességét, következetességét és hatékonyságát, főként az alábbi külső segítségnyújtási eszközök által:

| — | a fejlesztési együttműködési eszköz, |
| --- | --- |

—

a fejlesztési együttműködési eszköz,

| — | az Európai Fejlesztési Alap, |
| --- | --- |

—

az Európai Fejlesztési Alap,

| — | a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, |
| --- | --- |

—

a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze,

| — | az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, |
| --- | --- |

—

az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz,

| — | az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze, |
| --- | --- |

—

az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze,

| — | a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz, |
| --- | --- |

—

a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz,

| — | a Stabilitási Eszköz, a 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelet 4. cikkében meghatározott támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

—

a Stabilitási Eszköz, a 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelet 4. cikkében meghatározott támogatás tekintetében.

(3)   
  Az EKSZ különösen hozzájárul az említett eszközök programozási és irányítási ciklusához, a szóban forgó eszközökben meghatározott szakpolitikai célkitűzések alapján. Az EKSZ felel
  a programozási cikluson belüli stratégiai, többéves lépésekről szóló alábbi bizottsági határozatok előkészítéséért ▐:

| i. | országonkénti elosztások az egyes régiók teljes pénzügyi keretének meghatározásához (a pénzügyi tervek indikatív lebontásától függően). Minden régión belül a finanszírozás egy részét regionális programokra tartják fenn; |
| --- | --- |

i.

országonkénti elosztások az egyes régiók teljes pénzügyi keretének meghatározásához (a pénzügyi tervek indikatív lebontásától függően). Minden régión belül a finanszírozás egy részét regionális programokra tartják fenn;

| ii. | országstratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok (CSP-k és RSP-k); |
| --- | --- |

ii.

országstratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok (CSP-k és RSP-k);

| iii. | nemzeti és regionális indikatív programok (NIP-k és RIP-k). |
| --- | --- |

iii.

nemzeti és regionális indikatív programok (NIP-k és RIP-k).

A 3. cikkel összhangban a főképviselő és az EKSZ az említett eszközök teljes programozási, tervezési és végrehajtási ciklusa során együtt dolgozik a Bizottság megfelelő tagjaival és szolgálataival, az 1. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül. A határozati javaslatokat bizottsági eljárások keretében készítik elő és határozat céljából a Bizottságnak nyújtják be.

(4)   Az Európai Fejlesztési Alappal és a fejlesztési együttműködési eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot – többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben említett programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat – az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai
  közösen
  dolgozzák ki a fejlesztési politikáért felelős biztos
  irányítása mellett,
  majd azokat a főképviselővel közösen határozathozatal céljából a Bizottság elé terjesztik.

A tematikus programokat
  – a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz, valamint a stabilitási eszköznek a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett része kivételével –
  a fejlesztésért felelős biztos útmutatásai alapján a megfelelő bizottsági szolgálat
  dolgozza ki,
  és a főképviselővel és a kérdésben érdekelt többi biztossal egyetértésben a biztosok testülete elé terjeszti.

(5)   Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot – többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben említett programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat – az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai
  közösen
  dolgozzák ki a szomszédságpolitikáért felelős biztos
  irányítása mellett,
  majd azokat a főképviselővel közösen határozathozatal céljából a Bizottság elé terjesztik.

(6)
     
  A KKBP költségvetésére támaszkodó intézkedések, a Stabilitási Eszköz – kivéve a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett részt –, az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze, a kommunikáció és a nyilvános diplomácia, valamint a választási megfigyelő missziók a főképviselő/az EKSZ hatáskörébe tartoznak. Azok pénzügyi végrehajtásáért a Bizottság felel, a főképviselő bizottsági alelnöki minőségében megvalósuló felügyelete alatt (6). Az említett végrehajtásért felelős bizottsági szervezeti egységet össze kell vonni az EKSZ-szel.

10. cikk

Biztonság

(1)   A főképviselő
  a 2001/264/EK tanácsi határozatban említett bizottsággal folytatott konzultációt követően
  meghatározza az EKSZ biztonsági szabályait, és megtesz minden megfelelő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ hatékonyan kezelje a személyzetével, a fizikai eszközeivel és a birtokában lévő információkkal kapcsolatos kockázatokat, továbbá hogy eleget tegyen a gondosság kötelezettségének. A biztonsági szabályokat alkalmazni kell az EKSZ teljes személyzetére és az uniós küldöttségek teljes személyzetére, függetlenül az egyes személyek jogállásától vagy kinevezésének módjától.

(2)   
  A (1) bekezdésben említett határozat meghozataláig:

| — | a minősített adatok védelmére vonatkozóan az EKSZ a 2001/264/EK tanácsi határozatot alkalmazza, |
| --- | --- |

—

a minősített adatok védelmére vonatkozóan az EKSZ a 2001/264/EK tanácsi határozatot alkalmazza,

| — | az egyéb biztonsági vonatkozású kérdésekre vonatkozóan az EKSZ a 2001/844/EK bizottsági határozatot alkalmazza. |
| --- | --- |

—

az egyéb biztonsági vonatkozású kérdésekre vonatkozóan az EKSZ a 2001/844/EK bizottsági határozatot alkalmazza.

(3)   Az EKSZ-en belül lennie kell egy biztonsági ügyekért felelős szervezeti egységnek, amelynek munkáját az illetékes tagállami szolgálatok segítik.

(4)   A főképviselő meghozza a biztonsági szabályoknak az EKSZ-en belüli végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, különös tekintettel a minősített információk védelmére, valamint az abban az esetben végrehajtandó intézkedésekre, ha az EKSZ személyzete nem tartja be a biztonsági szabályokat. Az EKSZ ebből a célból tanácsot kér a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalától, valamint a Bizottság és a tagállamok megfelelő szolgálataitól.

11. cikk

A dokumentumokhoz való hozzáférés, irattár és adatvédelem

(1)   Az EKSZ alkalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított szabályokat. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.

(2)   Az EKSZ főtitkára megszervezi a szolgálat irattárát. A Tanács Főtitkárságától és a Bizottságtól az EKSZ-hez áthelyezett szervezeti egységek vonatkozó irattárait át kell helyezni az EKSZ-hez.

(3)   Az EKSZ a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban védi az egyéneket a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.

12. cikk

Ingatlanok

(1)   A Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő szolgálatai minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a
  7. cikkben
  említett áthelyezésekkel együtt az EKSZ-nek átadják a működéséhez szükséges tanácsi és bizottsági épületeket.

(2)   A főképviselő és a Tanács Főtitkársága – illetve adott esetben a Bizottság – közösen határoznak arról, hogy milyen feltételekkel bocsátják az ingatlanokat az EKSZ központi igazgatási szerve és az uniós küldöttségek rendelkezésére.

13. cikk

Záró rendelkezések

(1)   A főképviselő, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok felelnek e határozat végrehajtásáért, és meghozzák az ehhez szükséges valamennyi intézkedést.

(2)   A főképviselő legkésőbb 2011 végéig jelentést nyújt be
  az Európai Parlamentnek,
  a Tanácsnak
  és a Bizottságnak
  az EKSZ működéséről.
  E jelentésnek ki kell térnie különösen az 5. cikk (3) és (10) bekezdése és a 9. cikk rendelkezéseinek végrehajtására.

(3)
     
  A főképviselőnek 2013 közepére el kell végeznie az EKSZ működésének és szervezésének felülvizsgálatát, amely kiterjed többek között a 6. cikk (8) és (11) bekezdésében szereplő rendelkezések végrehajtására. A felülvizsgálatban – adott esetben – az e határozat felülvizsgálatára vonatkozó megfelelő javaslatokat kell tenni. Ebben az esetben a Tanács – az EUSz. 27. cikkének (3) bekezdésével összhangban
  –
  felülvizsgálja
  ezt a határozatot
  a felülvizsgálat
  fényében legkésőbb 2014 elejéig.

(4)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A pénzgazdálkodásra és az alkalmazottak felvételére vonatkozó ▐ rendelkezései azt követően
  lépnek hatályba
  , hogy a személyzeti szabályzat és a költségvetési rendelet szükséges módosításait, valamint a költségvetés-módosítást elfogadták.
  A megállapodásokat
  a főképviselő, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság köti,
  a zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében
  pedig konzultációkat kell folytatni a tagállamokkal.

(5)   A főképviselő legkésőbb egy hónappal e határozat hatálybalépését követően a létszámtervvel együtt benyújtja a Bizottságnak az EKSZ bevételi és kiadási előirányzatát annak érdekében, hogy a Bizottság költségvetésmódosítás-tervezetet terjesszen elő.

(6)   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, [dátum]

A Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL...Kérjük, egészítse ki a lábjegyzeteket.

1

(2)  HL...

2

(3)  

  HL L 322., 2009.12.9., 28. o.

3

HL L 322., 2009.12.9., 28. o.

(4)  
  A személyzeti szabályzat 98. cikke (1) bekezdésének második albekezdése a következőképpen szól: „2013. július 1-jétől a kinevező hatóság megvizsgálja az egyéb intézmények tisztviselőinek jelentkezését is, anélkül, hogy ezen kategóriák bármelyikének prioritást adna.”

4

A személyzeti szabályzat 98. cikke (1) bekezdésének második albekezdése a következőképpen szól: „2013. július 1-jétől a kinevező hatóság megvizsgálja az egyéb intézmények tisztviselőinek jelentkezését is, anélkül, hogy ezen kategóriák bármelyikének prioritást adna.”

(5)  

  HL L 327., 2007.12.13., 10. o.

5

HL L 327., 2007.12.13., 10. o.

(6)  
  A Bizottság nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy a főképviselő a költségvetési rendelet teljes körű tiszteletben tartása mellett rendelkezni fog a szükséges hatáskörrel ezen a területen.

6

A Bizottság nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy a főképviselő a költségvetési rendelet teljes körű tiszteletben tartása mellett rendelkezni fog a szükséges hatáskörrel ezen a területen.

2010. július 8., csütörtökMELLÉKLET

AZ EKSZ-HEZ ÁTHELYEZENDŐ SZERVEZETI EGYSÉGEK ÉS FELADATKÖRÖK (1)

Az alábbiakban található a teljes egészében az EKSZ-hez áthelyezendő adminisztratív egységek felsorolása. Mindez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az EKSZ létesítő költségvetésének általános megvitatásakor további igényeket és erőforrás-átcsoportosításokat állapítsanak meg, határozzanak a támogató feladatköröket ellátó megfelelő személyzet biztosításáról, illetve hogy a Tanács Főtitkársága, a Bizottság és az EKSZ között szolgálati szintű megállapodások jöjjenek létre.

1.   A TANÁCS FŐTITKÁRSÁGA

Az alább felsorolt valamennyi szervezeti egységhez és feladatkörbe tartozó teljes személyzet átkerül az EKSZ-hez, kivéve egy alacsony létszámú személyzetet, amely a 2. cikk (1) bekezdése második francia bekezdésének megfelelően a Tanács Főtitkárságának szokásos feladatait látja el, valamint az alábbiakban felsorolt egyes konkrét funkciókért felelős személyzetet.

| | |
| --- | --- |

| | — | Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság (CMDP) |
| --- | --- | --- |

—

Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság (CMDP)

| — | Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat |
| --- | --- |

—

Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat

| — | az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT)






  — | a Katonai Törzs főigazgatójának (DGEMUS) közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek |
| --- | --- | --- |

—

az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT)

—

a Katonai Törzs főigazgatójának (DGEMUS) közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek

| — | Koncepciók és Képességek Igazgatósága |
| --- | --- |

—

Koncepciók és Képességek Igazgatósága

| — | Hírszerzési Igazgatóság |
| --- | --- |

—

Hírszerzési Igazgatóság

| — | Műveleti Igazgatóság |
| --- | --- |

—

Műveleti Igazgatóság

| — | Logisztikai Igazgatóság |
| --- | --- |

—

Logisztikai Igazgatóság

| — | Kommunikációs és Információs Rendszerek Igazgatósága |
| --- | --- |

—

Kommunikációs és Információs Rendszerek Igazgatósága

| — | az Európai Unió Helyzetelemző Központja (SitCen) |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Helyzetelemző Központja (SitCen)

Kivéve:

| — | a SitCen-nek a biztonsági akkreditációs hatóságot támogató személyzete |
| --- | --- |

—

a SitCen-nek a biztonsági akkreditációs hatóságot támogató személyzete

| | — | a főigazgató közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek |
| --- | --- | --- |

—

a főigazgató közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek

| — | az amerikai kontinenssel és az ENSZ-szel foglalkozó Igazgatóság |
| --- | --- |

—

az amerikai kontinenssel és az ENSZ-szel foglalkozó Igazgatóság

| — | a Nyugat-Balkánnal, Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó Igazgatóság |
| --- | --- |

—

a Nyugat-Balkánnal, Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó Igazgatóság

| — | a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásával foglalkozó Igazgatóság |
| --- | --- |

—

a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásával foglalkozó Igazgatóság

| — | a KKBP területén a parlamenti ügyekkel foglalkozó Igazgatóság |
| --- | --- |

—

a KKBP területén a parlamenti ügyekkel foglalkozó Igazgatóság

| — | New York-i Összekötő Iroda |
| --- | --- |

—

New York-i Összekötő Iroda

| — | Genfi Összekötő Iroda |
| --- | --- |

—

Genfi Összekötő Iroda

| | |
| --- | --- |

2.   A BIZOTTSÁG (A KÜLDÖTTSÉGEKET IS BELEÉRTVE)

Az alább felsorolt szervezeti egységekhez tartozó és feladatokat ellátó teljes személyzetet – a személyzetnek az alábbiakban kivételként említett néhány tagja kivételével – teljes egészében át kell helyezni az EKSZ-hez
  .

| | — | valamennyi vezetői beosztás
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet |
| --- | --- | --- |

—

valamennyi vezetői beosztás
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet

| — | A. Igazgatóság (Válságplatform és KKBP szakpolitikai koordináció) |
| --- | --- |

—

A. Igazgatóság (Válságplatform és KKBP szakpolitikai koordináció)

| — | B. Igazgatóság (Többoldalú kapcsolatok és emberi jogok) |
| --- | --- |

—

B. Igazgatóság (Többoldalú kapcsolatok és emberi jogok)

| — | C. Igazgatóság (Észak-Amerika, Kelet-Ázsia, Ausztrália, Új-Zéland, EGT, EFTA, San Marino, Andorra, Monaco) |
| --- | --- |

—

C. Igazgatóság (Észak-Amerika, Kelet-Ázsia, Ausztrália, Új-Zéland, EGT, EFTA, San Marino, Andorra, Monaco)

| — | D. Igazgatóság (Az európai szomszédságpolitika koordinációja) |
| --- | --- |

—

D. Igazgatóság (Az európai szomszédságpolitika koordinációja)

| — | E. Igazgatóság (Kelet-Európa, Dél-Kaukázus, közép-ázsiai köztársaságok) |
| --- | --- |

—

E. Igazgatóság (Kelet-Európa, Dél-Kaukázus, közép-ázsiai köztársaságok)

| — | F. Igazgatóság (Közel-Kelet, a Földközi-tenger térségének déli része) |
| --- | --- |

—

F. Igazgatóság (Közel-Kelet, a Földközi-tenger térségének déli része)

| — | G. Igazgatóság (Latin-Amerika) |
| --- | --- |

—

G. Igazgatóság (Latin-Amerika)

| — | H. Igazgatóság (Ázsia – Japán és Korea kivételével) |
| --- | --- |

—

H. Igazgatóság (Ázsia – Japán és Korea kivételével)

| — | I. Igazgatóság (Parancsnokságok erőforrásai, tájékoztatás, intézményközi kapcsolatok) |
| --- | --- |

—

I. Igazgatóság (Parancsnokságok erőforrásai, tájékoztatás, intézményközi kapcsolatok)

| — | K. Igazgatóság (Külszolgálat) |
| --- | --- |

—

K. Igazgatóság (Külszolgálat)

| — | L. Igazgatóság (Stratégia, koordináció és elemzés) |
| --- | --- |

—

L. Igazgatóság (Stratégia, koordináció és elemzés)

| — | a keleti partnerséggel foglalkozó munkacsoport |
| --- | --- |

—

a keleti partnerséggel foglalkozó munkacsoport

| — | Relex-01 Osztály (Ellenőrzés) |
| --- | --- |

—

Relex-01 Osztály (Ellenőrzés)

Kivételek:

| — | a pénzügyi eszközök kezelésével foglalkozó személyzet |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök kezelésével foglalkozó személyzet

| — | a küldöttségeken dolgozó személyzet fizetésének és juttatásainak kifizetésével foglalkozó személyzet |
| --- | --- |

—

a küldöttségeken dolgozó személyzet fizetésének és juttatásainak kifizetésével foglalkozó személyzet

| | — | valamennyi küldöttségvezető és küldöttségvezető-helyettes
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet |
| --- | --- | --- |

—

valamennyi küldöttségvezető és küldöttségvezető-helyettes
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet

| — | valamennyi politikai részleg vagy egység és személyzet |
| --- | --- |

—

valamennyi politikai részleg vagy egység és személyzet

| — | valamennyi információs és nyilvános diplomáciai részleg és személyzet |
| --- | --- |

—

valamennyi információs és nyilvános diplomáciai részleg és személyzet

| — | valamennyi adminisztratív részleg |
| --- | --- |

—

valamennyi adminisztratív részleg

Kivételek

| — | a pénzügyi eszközök végrehajtásával foglalkozó személyzet |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök végrehajtásával foglalkozó személyzet

| | — | D. Igazgatóság (AKCS II. – Nyugat- és Közép-Afrika, Karib-térség és TOT), a TOT-munkacsoport kivételével |
| --- | --- | --- |

—

D. Igazgatóság (AKCS II. – Nyugat- és Közép-Afrika, Karib-térség és TOT), a TOT-munkacsoport kivételével

| — | E. Igazgatóság (Afrika szarva, Kelet- és Dél-Afrika, Indiai- és Csendes-óceán) |
| --- | --- |

—

E. Igazgatóság (Afrika szarva, Kelet- és Dél-Afrika, Indiai- és Csendes-óceán)

| — | C1. Osztály (AKCS I.: Támogatások programozása és kezelése): programozó személyzet |
| --- | --- |

—

C1. Osztály (AKCS I.: Támogatások programozása és kezelése): programozó személyzet

| — | C2. Osztály (Pán-afrikai kérdések és intézmények, kormányzás és migráció): a pán-afrikai kapcsolatokért felelős személyzet |
| --- | --- |

—

C2. Osztály (Pán-afrikai kérdések és intézmények, kormányzás és migráció): a pán-afrikai kapcsolatokért felelős személyzet

| — | a vonatkozó vezetői beosztások
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet. |
| --- | --- |

—

a vonatkozó vezetői beosztások
  és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet.

---

(1)  Az áthelyezendő humánerőforrásokat teljes egészében a többéves pénzügyi keret 5. fejezetébe (Igazgatás) tartozó kiadások keretében kell finanszírozni.

2010. július 8., csütörtökMELLÉKLET

A FŐKÉPVISELŐ
   (1)
  NYILATKOZATA A POLITIKAI ELSZÁMOLTATHATÓSÁGRÓL

Az Európai Parlamenthez fűződő viszonyában a főképviselő a külkapcsolatokért felelős korábbi biztos, a korábbi közös kül- és biztonságpolitikai főképviselő, valamint a Tanács rotációs rendszerű elnöksége által az előző jogalkotási ciklusban vállalt konzultációs, tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségekre épít. Szükség esetén ezeket a kötelezettségvállalásokat kiigazítják a Parlament politikai ellenőrző szerepének és a főképviselő szerepének a Szerződésekben lefektetett, az EUSz. 36. cikke szerinti újradefiniálása fényében.

E tekintetben:

| 1. | A KKBP-vel kapcsolatban az EUSz. 36. cikkének megfelelően a főképviselő kikéri az Európai Parlament véleményét e politika fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről. A KKBP területén a megbízatások és stratégiák elfogadása előtti valamennyi véleménycserére a megfelelő formában kerül sor, a megvitatott témák érzékenységének és bizalmasságának megfelelően. Ezzel összefüggésben megerősítik az AFET és a COBU elnökségeivel tartott közös egyeztető ülések gyakorlatát is. Az ezen üléseken adott tájékoztatás mindenekelőtt az EU költségvetéséből finanszírozott, jelenleg végrehajtott vagy előkészítés alatt álló KKBP-missziókhoz kapcsolódik majd. Szükség esetén a rendes ülések mellett további közös egyeztető ülésekre is sor kerülhet. Az EKSZ jelenléte (valamennyi ülésen) a Politikai és Biztonsági Bizottság elnöke mellett kiterjed majd a politikáért felelős magas rangú tisztviselőkre is. |
| --- | --- |

1.

A KKBP-vel kapcsolatban az EUSz. 36. cikkének megfelelően a főképviselő kikéri az Európai Parlament véleményét e politika fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről. A KKBP területén a megbízatások és stratégiák elfogadása előtti valamennyi véleménycserére a megfelelő formában kerül sor, a megvitatott témák érzékenységének és bizalmasságának megfelelően. Ezzel összefüggésben megerősítik az AFET és a COBU elnökségeivel tartott közös egyeztető ülések gyakorlatát is. Az ezen üléseken adott tájékoztatás mindenekelőtt az EU költségvetéséből finanszírozott, jelenleg végrehajtott vagy előkészítés alatt álló KKBP-missziókhoz kapcsolódik majd. Szükség esetén a rendes ülések mellett további közös egyeztető ülésekre is sor kerülhet. Az EKSZ jelenléte (valamennyi ülésen) a Politikai és Biztonsági Bizottság elnöke mellett kiterjed majd a politikáért felelős magas rangú tisztviselőkre is.

| 2. | Az Európai Parlament és a Bizottság között a nemzetközi megállapodásokról szóló keretmegállapodásra irányuló, folyamatban lévő tárgyalások eredményeit a főképviselő értelemszerűen alkalmazni fogja a saját felelősségi körébe tartozó megállapodásokra is, amennyiben azokhoz a Parlament hozzájárulása szükséges. Az Európai Parlament az EUMSz. 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban az eljárás minden szakaszában haladéktalan és teljes körű tájékoztatást kap, ideértve a KKBP terén létrejött megállapodásokat is. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Bizottság között a nemzetközi megállapodásokról szóló keretmegállapodásra irányuló, folyamatban lévő tárgyalások eredményeit a főképviselő értelemszerűen alkalmazni fogja a saját felelősségi körébe tartozó megállapodásokra is, amennyiben azokhoz a Parlament hozzájárulása szükséges. Az Európai Parlament az EUMSz. 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban az eljárás minden szakaszában haladéktalan és teljes körű tájékoztatást kap, ideértve a KKBP terén létrejött megállapodásokat is.

| 3. | A főképviselő folytatja azt a gyakorlatot, hogy (az Európai Fejlesztési Alap kivételével) a pénzügyi eszközök stratégiai tervezési szakaszaira vonatkozó valamennyi dokumentumról mélyreható párbeszédet tart és megosztja azokat. Ugyanez vonatkozik a tagállamoknak az előkészítés szakaszában megküldött összes konzultációs dokumentumra is. Ezt a gyakorlatot a főképviselő oly módon folytatja, hogy az nem sérti az EUMSz. felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló 290. cikkének hatályáról és alkalmazási köréről zajló tárgyalások eredményét. |
| --- | --- |

3.

A főképviselő folytatja azt a gyakorlatot, hogy (az Európai Fejlesztési Alap kivételével) a pénzügyi eszközök stratégiai tervezési szakaszaira vonatkozó valamennyi dokumentumról mélyreható párbeszédet tart és megosztja azokat. Ugyanez vonatkozik a tagállamoknak az előkészítés szakaszában megküldött összes konzultációs dokumentumra is. Ezt a gyakorlatot a főképviselő oly módon folytatja, hogy az nem sérti az EUMSz. felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló 290. cikkének hatályáról és alkalmazási köréről zajló tárgyalások eredményét.

| 4. | A KBVP-missziókra és műveletekre vonatkozó bizalmas információk (a 2002-es intézményközi megállapodás által létrehozott európai parlamenti EBVP-különbizottságon keresztül történő) átadásának jelenlegi rendszere nem változik. A főképviselő emellett a szükséges ismeret elve alapján egyéb dokumentumokhoz is hozzáférést biztosíthat a KKBP területén más EP-képviselők számára, akik minősített dokumentumok esetén a vonatkozó szabályokkal összhangban megfelelő biztonsági átvilágításon estek át, amennyiben az érintett személyeknek biztosított hozzáférés – az AFET bizottság elnöke és szükség esetén az EP elnöke kérésére – intézményi funkciójuk gyakorlása érdekében szükséges. Ebben az összefüggésben a főképviselő felülvizsgálja és szükség esetén kiigazítja az Európai Parlament képviselőinek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó hatályos rendelkezéseket (az EBVP-ről szóló 2002-es intézményközi megállapodást). E kiigazítás megtörténtéig a főképviselő olyan átmeneti intézkedéseket hoz, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy az intézményi funkciót gyakorló, megfelelően kijelölt és bejelentett európai parlamenti képviselők könnyebben hozzáférhessenek a fenti információkhoz. |
| --- | --- |

4.

A KBVP-missziókra és műveletekre vonatkozó bizalmas információk (a 2002-es intézményközi megállapodás által létrehozott európai parlamenti EBVP-különbizottságon keresztül történő) átadásának jelenlegi rendszere nem változik. A főképviselő emellett a szükséges ismeret elve alapján egyéb dokumentumokhoz is hozzáférést biztosíthat a KKBP területén más EP-képviselők számára, akik minősített dokumentumok esetén a vonatkozó szabályokkal összhangban megfelelő biztonsági átvilágításon estek át, amennyiben az érintett személyeknek biztosított hozzáférés – az AFET bizottság elnöke és szükség esetén az EP elnöke kérésére – intézményi funkciójuk gyakorlása érdekében szükséges. Ebben az összefüggésben a főképviselő felülvizsgálja és szükség esetén kiigazítja az Európai Parlament képviselőinek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó hatályos rendelkezéseket (az EBVP-ről szóló 2002-es intézményközi megállapodást). E kiigazítás megtörténtéig a főképviselő olyan átmeneti intézkedéseket hoz, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy az intézményi funkciót gyakorló, megfelelően kijelölt és bejelentett európai parlamenti képviselők könnyebben hozzáférhessenek a fenti információkhoz.

| 5. | Amennyiben kérés érkezik az Európai Parlamenttől, hogy a Parlament által stratégiai fontosságúnak tartott országokba vagy szervezetekbe delegált, újonnan kinevezett küldöttségvezetők posztjuk elfoglalása előtt véleménycsere céljából (amely nem egyenlő a meghallgatással) jelenjenek meg az AFET bizottság előtt, a főképviselő pozitív választ ad. Ugyanez vonatkozik az EU különleges képviselőire is. Ezekre a véleménycserékre a főképviselővel egyeztetett, a tárgyalt témák érzékenységének és bizalmasságának megfelelő formában kerül sor. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben kérés érkezik az Európai Parlamenttől, hogy a Parlament által stratégiai fontosságúnak tartott országokba vagy szervezetekbe delegált, újonnan kinevezett küldöttségvezetők posztjuk elfoglalása előtt véleménycsere céljából (amely nem egyenlő a meghallgatással) jelenjenek meg az AFET bizottság előtt, a főképviselő pozitív választ ad. Ugyanez vonatkozik az EU különleges képviselőire is. Ezekre a véleménycserékre a főképviselővel egyeztetett, a tárgyalt témák érzékenységének és bizalmasságának megfelelő formában kerül sor.

| 6. | Amennyiben a főképviselő nem tud részt venni az Európai Parlament valamely plenáris vitáján, helyettesítőként valamely uniós intézmény egyik tagját jelöli ki, aki a kizárólag vagy döntően a Bizottság hatáskörébe tartozó ügyek esetén valamelyik biztos, illetve a kizárólag vagy elsősorban a KKBP területéhez tartozó ügyek esetében pedig a Külügyek Tanácsának egyik tagja lesz. Ez utóbbi esetben a helyettes vagy a soros elnökségből, vagy az elnökségi trióból érkezik, a Tanács eljárási szabályzata 26. cikkének megfelelően. Az Európai Parlament tájékoztatást kap a főképviselő helyettesítésről szóló döntéséről. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a főképviselő nem tud részt venni az Európai Parlament valamely plenáris vitáján, helyettesítőként valamely uniós intézmény egyik tagját jelöli ki, aki a kizárólag vagy döntően a Bizottság hatáskörébe tartozó ügyek esetén valamelyik biztos, illetve a kizárólag vagy elsősorban a KKBP területéhez tartozó ügyek esetében pedig a Külügyek Tanácsának egyik tagja lesz. Ez utóbbi esetben a helyettes vagy a soros elnökségből, vagy az elnökségi trióból érkezik, a Tanács eljárási szabályzata 26. cikkének megfelelően. Az Európai Parlament tájékoztatást kap a főképviselő helyettesítésről szóló döntéséről.

| 7. | A főképviselő elő kívánja segíteni, hogy a küldöttségvezetők, az EU különleges képviselői, a KBVP-missziók vezetői és az EKSZ vezető tisztviselői rendszeres tájékoztatásnyújtás céljából megjelenjenek az illetékes parlamenti bizottságok és albizottságok előtt. |
| --- | --- |

7.

A főképviselő elő kívánja segíteni, hogy a küldöttségvezetők, az EU különleges képviselői, a KBVP-missziók vezetői és az EKSZ vezető tisztviselői rendszeres tájékoztatásnyújtás céljából megjelenjenek az illetékes parlamenti bizottságok és albizottságok előtt.

| 8. | A tagállamok által finanszírozott katonai KBVP-missziók esetében a tájékoztatás továbbra is az EBVP-ről szóló 2002-es intézményközi megállapodás szerinti parlamenti különbizottságon keresztül történik, az intézményközi megállapodás a fenti 4. pontban foglaltakkal összhangban történő esetleges felülvizsgálatának függvényében. |
| --- | --- |

8.

A tagállamok által finanszírozott katonai KBVP-missziók esetében a tájékoztatás továbbra is az EBVP-ről szóló 2002-es intézményközi megállapodás szerinti parlamenti különbizottságon keresztül történik, az intézményközi megállapodás a fenti 4. pontban foglaltakkal összhangban történő esetleges felülvizsgálatának függvényében.

| 9. | Az Európai Parlamenttel a vonatkozó finanszírozási eszköz, az EIDHR feletti parlamenti költségvetési ellenőrzési joggal összhangban konzultációkra kerül majd sor a választási megfigyelő missziók meghatározásáról, tervezéséről és azok nyomon követéséről. Az EU főmegfigyelőinek kinevezése a választási megfigyelő misszió megkezdése előtt kellő időben, a Választási Koordinációs Csoporttal folytatott konzultációt követően történik. |
| --- | --- |

9.

Az Európai Parlamenttel a vonatkozó finanszírozási eszköz, az EIDHR feletti parlamenti költségvetési ellenőrzési joggal összhangban konzultációkra kerül majd sor a választási megfigyelő missziók meghatározásáról, tervezéséről és azok nyomon követéséről. Az EU főmegfigyelőinek kinevezése a választási megfigyelő misszió megkezdése előtt kellő időben, a Választási Koordinációs Csoporttal folytatott konzultációt követően történik.

| 10. | A főképviselő az 1. pontban említett kérdésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások alapján aktív szerepet fog játszani a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006-os intézményközi megállapodásban foglalt, a KKBP finanszírozására vonatkozó jelenlegi rendelkezések aktualizálásáról folytatandó, közelgő tanácskozásokon. A Lisszaboni Szerződés által bevezetett új költségvetési eljárás teljes mértékben alkalmazandó lesz a KKBP költségvetésére. A főképviselő törekszik majd arra, hogy a KKBP-költségvetés átláthatóbb legyen, többek között azáltal, hogy lehetővé válik a nagyobb KBVP-missziók (mint a jelenlegi afganisztáni, koszovói és grúziai missziók) megnevezése a költségvetésben, ugyanakkor megmarad a költségvetés rugalmassága és a már működő missziók fellépései folyamatosságának biztosítása. |
| --- | --- |

10.

A főképviselő az 1. pontban említett kérdésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások alapján aktív szerepet fog játszani a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006-os intézményközi megállapodásban foglalt, a KKBP finanszírozására vonatkozó jelenlegi rendelkezések aktualizálásáról folytatandó, közelgő tanácskozásokon. A Lisszaboni Szerződés által bevezetett új költségvetési eljárás teljes mértékben alkalmazandó lesz a KKBP költségvetésére. A főképviselő törekszik majd arra, hogy a KKBP-költségvetés átláthatóbb legyen, többek között azáltal, hogy lehetővé válik a nagyobb KBVP-missziók (mint a jelenlegi afganisztáni, koszovói és grúziai missziók) megnevezése a költségvetésben, ugyanakkor megmarad a költségvetés rugalmassága és a már működő missziók fellépései folyamatosságának biztosítása.

AZ EURÓPAI PARLAMENT PLENÁRIS ÜLÉSÉN AZ EKSZ KÖZPONTI IGAZGATÁSI SZERVÉNEK SZERVEZETI ALAPJAIRÓL A FŐKÉPVISELŐ ÁLTAL TETT NYILATKOZAT

A főképviselő a feladatok megkettőzésének elkerülésével ki fogja alakítani az EKSZ-en belül a szolgálat céljainak eléréséhez és az összehangolt külső tevékenységekre vonatkozó uniós kapacitások megerősítéséhez szükséges szervezeti egységeket és feladatköröket. Szükség esetén gondoskodni fog arról, hogy a megfelelő javaslatokat benyújtsák a költségvetési hatósághoz.

A szervezeti egységeket és a feladatköröket az idők folyamán az új prioritásokhoz és fejleményekhez fogják igazítani.

Az EKSZ megalakulásától kezdve többek között az alábbi osztályokat fogja magában foglalni:

| — | A főképviselőt az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel fennálló intézményi kapcsolataiban segítő osztály, a Szerződésekben és a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A főképviselőt az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel fennálló intézményi kapcsolataiban segítő osztály, a Szerződésekben és a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően.

| — | A főképviselőt az Unió összehangolt külső tevékenységének biztosításában segítő osztály. Ez az osztály egyebek mellett hozzájárulást nyújt a főképviselőnek a Bizottság más tagjaival folytatott rendszeres megbeszéléseihez, és biztosítja azok nyomon követését. Az osztály emellett szolgálati szinten biztosítja a belső politikák külső szempontjai terén az illetékes bizottsági szolgálatokkal való kapcsolattartást és koordinációt. |
| --- | --- |

—

A főképviselőt az Unió összehangolt külső tevékenységének biztosításában segítő osztály. Ez az osztály egyebek mellett hozzájárulást nyújt a főképviselőnek a Bizottság más tagjaival folytatott rendszeres megbeszéléseihez, és biztosítja azok nyomon követését. Az osztály emellett szolgálati szinten biztosítja a belső politikák külső szempontjai terén az illetékes bizottsági szolgálatokkal való kapcsolattartást és koordinációt.

| — | Költségvetési és igazgatási főigazgató: az EKSZ magas rangú tisztviselője, aki igazolt tapasztalattal rendelkezik az uniós költségvetés és igazgatás terén. |
| --- | --- |

—

Költségvetési és igazgatási főigazgató: az EKSZ magas rangú tisztviselője, aki igazolt tapasztalattal rendelkezik az uniós költségvetés és igazgatás terén.

Válságkezelés és békeépítés: a KBVP-struktúrák az Európai Tanács 2009. októberi következtetéseiben jóváhagyott módon és az EKSZ-ről szóló határozatnak megfelelően fognak az EKSZ részeivé válni. A megfelelő szervezet kialakítása érdekében a Bizottság válságreagálással és békeépítéssel foglalkozó egységei is az EKSZ részét fogják képezni.

A főképviselő gondoskodni fog arról, hogy a válságreagálás, a konfliktusmegelőzés és a békeépítés tervezésével és programozásával foglalkozó, az EKSZ-hez áthelyezett bizottsági egységek és a KBVP-struktúrák az ő közvetlen hatásköre és irányítása alatt a megfelelő szervezeti keretben szoros együttműködésben és szinergiák megvalósításával végezzék munkájukat. Mindez természetesen nem érinti a politikák sajátos – mindenekelőtt kormányközi és közösségi – jellegét.

A főképviselő közvetlen irányítása és hatásköre alatt biztosítani fogják az EKSZ valamennyi szolgálata – különösen a KBVP struktúrák és az EKSZ más releváns szolgálatai – közötti teljes koordinációt, ugyanakkor tiszteletben fogják tartani az említett struktúrák jellemzőit.

A főképviselő gondoskodni fog arról, hogy az EU különleges képviselői és az EKSZ megfelelő osztályai összehangolják tevékenységeiket.

A főképviselő kiemelt területként fogja kezelni az emberi jogok és a jó kormányzás globális előmozdítását, és dolgozni fog azon, hogy ez a kérdés az EKSZ valamennyi szintjén beépüljön a külső politikákba. Központi szinten emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó struktúrákat fognak kialakítani, a megfelelő uniós küldöttségeken pedig az említett területért felelős kapcsolattartók fognak működni; ezek feladata lesz, hogy figyelemmel kísérjék az emberi jogi helyzetet és elősegítsék az EU emberi jogokkal kapcsolatos politikai céljainak tényleges megvalósítását.

---

(1)  E nyilatkozat a „főképviselő” kifejezést az Európai Bizottság alelnöki, illetve a Külügyek Tanácsának elnöki tisztét is betöltő uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselő valamennyi megbízatására alkalmazza, az általa ellátott specifikus megbízatások szerinti egyes feladatkörök sérelme nélkül.

---