# Eiropas Savienības C 332/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 14. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 332

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 14. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 332/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas Palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2010. finanšu gads | 1 |
| 2011/C 332/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 134 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 332/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas Palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2010. finanšu gads

1

2011/C 332/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

134

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 14.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

EIROPAS SAVIENĪBAS GADA PĀRSKATI – 2010. FINANŠU GADS

2011/C 332/01

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

| I DAĻA: | Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA:

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi

| II DAĻA: | Konsolidētie pārskati par eiropas savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA:

Pārskati par budžeta izpildi

Paskaidrojumi attiecībā uz pārskatiem par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2010. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

Philippe TAVERNE

Komisijas grāmatvedis

I   DAĻA

Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskatiun paskaidrojumi

Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskatiun paskaidrojumi

SATURS

Bilance

Saimnieciskā rezultāta pārskats

Naudas plūsmas tabula

Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām

Finanšu pārskatu paskaidrojumi:

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu korekcijas un atgūšana |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

8.

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

BILANCE

BILANCE

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 108 | 72 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 4 813 | 4 859 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2.3. | 2 555 | 2 379 |
| Aizdevumi | 2.4. | 11 640 | 10 764 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.5. | 44 118 | 41 544 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 2.6. | 40 | 55 |
| | | 63 274 | 59 673 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.7. | 91 | 77 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2.8. | 2 331 | 1 791 |
| Īsgtermiņa priekšfinansējums | 2.9. | 10 078 | 9 436 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.10. | 13 501 | 8 958 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 2.11. | 22 063 | 23 372 |
| | | 48 064 | 43 634 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 111 338 | 103 307 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pabalsti darbiniekiem | 2.12. | (37 172) | (37 242) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | 2.13. | (1 317) | (1 469) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | 2.14. | (11 445) | (10 559) |
| Citas ilgtermiņa saistības | 2.15. | (2 104) | (2 178) |
| | | (52 038) | (51 448) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Īstermiņa uzkrājumi | 2.16. | (214) | (213) |
| Īstermiņa finanšu saistības | 2.17. | (2 004) | (40) |
| Kreditoru parādi | 2.18. | (84 529) | (93 884) |
| | | (86 747) | (94 137) |
| KOPĀ SAISTĪBAS | | (138 785) | (145 585) |
| NETO AKTĪVI | | (27 447) | (42 278) |
| Rezerves | 2.19. | 3 484 | 3 323 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (1) | 2.20. | (30 931) | (45 601) |
| NETO AKTĪVI | | (27 447) | (42 278) |
| Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

108

72

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

4 813

4 859

Ilgtermiņa ieguldījumi

2.3.

2.3.

2 555

2 379

Aizdevumi

2.4.

2.4.

11 640

10 764

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.5.

2.5.

44 118

41 544

Ilgtermiņa debitoru parādi

2.6.

2.6.

40

55

63 274

59 673

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7.

2.7.

91

77

Īstermiņa ieguldījumi

2.8.

2.8.

2 331

1 791

Īsgtermiņa priekšfinansējums

2.9.

2.9.

10 078

9 436

Īstermiņa debitoru parādi

2.10.

2.10.

13 501

8 958

Nauda un tās ekvivalenti

2.11.

2.11.

22 063

23 372

48 064

43 634

AKTĪVI KOPĀ

111 338

103 307

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pabalsti darbiniekiem

2.12.

2.12.

(37 172)

(37 242)

Ilgtermiņa uzkrājumi

2.13.

2.13.

(1 317)

(1 469)

Ilgtermiņa finanšu saistības

2.14.

2.14.

(11 445)

(10 559)

Citas ilgtermiņa saistības

2.15.

2.15.

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Īstermiņa uzkrājumi

2.16.

2.16.

(214)

(213)

Īstermiņa finanšu saistības

2.17.

2.17.

(2 004)

(40)

Kreditoru parādi

2.18.

2.18.

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

KOPĀ SAISTĪBAS

(138 785)

(145 585)

NETO AKTĪVI

(27 447)

(42 278)

Rezerves

2.19.

2.19.

3 484

3 323

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (1)

1

2.20.

2.20.

(30 931)

(45 601)

NETO AKTĪVI

(27 447)

(27 447)

(42 278)

(42 278)

Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu.

2.5.2.

2.9.2.

2.10.3

3.4.1

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2010. | 2009.
  (pārveidots) |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | 3.1. | 122 328 | 110 537 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2. | 8 188 | 7 532 |
| | | 130 516 | 118 069 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3. | (8 614) | (8 133) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4. | (103 764) | (102 504) |
| | | (112 378) | (110 637) |
| PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | | 18 138 | 7 432 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5. | 1 178 | 835 |
| Finanšu izdevumi | 3.6. | (661) | (594) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | 2.12. | (1 003) | (683) |
| Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu tīrā deficīta daļa | 3.7. | (420) | (103) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | 17 232 | 6 887 |
| Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2010.

2009.

(pārveidots)

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

3.1.

3.1.

122 328

110 537

Citi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.

3.2.

8 188

7 532

130 516

118 069

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3.

3.3.

(8 614)

(8 133)

Pamatdarbības izdevumi

3.4.

3.4.

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

18 138

18 138

7 432

7 432

Finanšu ieņēmumi

3.5.

3.5.

1 178

835

Finanšu izdevumi

3.6.

3.6.

(661)

(594)

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

2.12.

2.12.

(1 003)

(683)

Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu tīrā deficīta daļa

3.7.

3.7.

(420)

(103)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

17 232

6 887

Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu.

2.5.2.

2.9.2.

2.10.3.

3.4.1

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2010. | 2009.
  (pārveidots) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | 17 232 | 6 887 |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 28 | 22 |
| Nolietojums | | 358 | 448 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) | | 0 | (17) |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (876) | (7 199) |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (2 574) | (12 521) |
| Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | 15 | (10) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | (14) | 7 |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (642) | 827 |
| Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | (4 543) | 2 962 |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (152) | 128 |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 886 | 7 210 |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | (74) | (48) |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 1 | (134) |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 1 964 | (79) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | (9 355) | 4 207 |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | | (2 254) | (1 796) |
| Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas | | (149) | 54 |
| Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (70) | (313) |
| Ieguldījumu darbības | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (374) | (464) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (176) | (284) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (540) | (239) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (1 309) | (352) |
| Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) | | (1 309) | (352) |
| Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 2.11. | 23 372 | 23 724 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 2.11. | 22 063 | 23 372 |
| Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu. |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2010.

2009.

(pārveidots)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

17 232

17 232

6 887

6 887

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

28

22

Nolietojums

358

448

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

0

(17)

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(876)

(7 199)

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(2 574)

(12 521)

Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

15

(10)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(14)

7

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(642)

827

Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

(4 543)

2 962

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(152)

128

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

886

7 210

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

(74)

(48)

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

1

(134)

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

1 964

(79)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(9 355)

4 207

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(2 254)

(1 796)

Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas

Citas nenaudas līdzekļu pārmaiņas

(149)

54

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

(70)

(313)

Ieguldījumu darbības

Ieguldījumu darbības

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(374)

(464)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(176)

(284)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(540)

(239)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(1 309)

(1 309)

(352)

(352)

Skaidras naudas un tās ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums)

(1 309)

(352)

Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā

2.11.

2.11.

23 372

23 724

Nauda un tās ekvivalenti gada beigās

2.11.

2.11.

22 063

23 372

Skatīt 2.5.2., 2.9.2., 2.10.3. un 3.4.1.paskaidrojumu sīkākai informācijai par dažu 2009. gada skaitļu pārveidošanu.

2.5.2.

2.9.2.

2.10.3

3.4.1.

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | Neto aktīvi =(A)+(B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 196 | (196) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 28 | | | | 28 |
| Citi (pārveidoti) | | (1) | 28 | | 27 |
| 2008. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta rezultāts | | | (1 796) | | (1 796) |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārveidots) | | | | 6 887 | 6 887 |
| ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidots) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | | 273 | (273) | | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (130) | | | | (130) |
| Citi | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums (pārveidots) | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts | | | (2 254) | | (2 254) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | | 17 232 | 17 232 |
| ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |

Miljonos EUR

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Neto aktīvi =(A)+(B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

196

(196)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

28

28

Citi (pārveidoti)

(1)

28

27

2008. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

(15)

12 701

(12 686)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta rezultāts

(1 796)

(1 796)

Gada saimnieciskais rezultāts (pārveidots)

6 887

6 887

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidots)

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidots)

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

273

(273)

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(130)

(130)

Citi

4

(21)

(17)

2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums (pārveidots)

14

6 873

(6 887)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts

(2 254)

(2 254)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

17 232

17 232

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

SATURS

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

8.

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības konsolidētie pārskati aptver Eiropas Savienības, Eiropas Atomenerģijas kopienas un (likvidējamās) Eiropas Ogļu un tērauda kopienas pārskatus. Šos pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 2002. gada 16. septembris.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai.

Eiropas Savienība ir sagatavojusi savus 2010. gada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publisko sektoru mērķi ir konkrētāki – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus. Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus:

| — | darbības nepārtrauktības princips; |
| --- | --- |

—

darbības nepārtrauktības princips;

| — | piesardzības princips; |
| --- | --- |

—

piesardzības princips;

| — | grāmatvedības metožu konsekvences princips; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības metožu konsekvences princips;

| — | datu salīdzināmības princips; |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmības princips;

| — | būtiskuma princips; |
| --- | --- |

—

būtiskuma princips;

| — | saldo neaprēķināšanas princips; |
| --- | --- |

—

saldo neaprēķināšanas princips;

| — | atspoguļošanas pēc būtības princips; |
| --- | --- |

—

atspoguļošanas pēc būtības princips;

| — | uzkrāšanas princips. |
| --- | --- |

—

uzkrāšanas princips.

Šo konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošana saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem prasa vadībai veikt aplēses, kuras ietekmē paziņotās naudas summas noteiktos konsolidētās bilances un konsolidētā saimnieciskā rezultāta pārskata posteņos, kā arī saistīto uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās iestādes (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 43 kontrolētās iestādes, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2009. gadu konsolidācijas procesā iekļautas vēl trīs kontrolētās struktūras (viena iestāde, divas aģentūras), viena asociētā iestāde un viens kopuzņēmums. Šādu papildinājumu ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem nav būtiska.

10

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes

Lēmums iekļaut iestādi konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savienība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās iestādes ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv.

Izplatītākie kontroles rādītāji Eiropas Savienībā ir šādi – struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē iestādes līmenis, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem, lai noteiktu kontroli.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi uz tām attiecas konsolidācija. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.

Ir izslēgti visi būtiskie savstarpējie darījumi un bilances starp ES kontrolētajām iestādēm, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība un viena vai vairākas personas ("uzņēmēji") apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver pakalpojuma potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās kopīgi kontrolēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savienība tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Komisijai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas. Ja Eiropas Savienībai pieder 20 % vai vairāk ieguldījumu kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Eiropas Savienības darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs iestādes neatrodas Eiropas Savienības kontrolē, tās nav konsolidētas tās pārskatos (saistībā ar attiecīgajām naudas summām skatīt 11. paskaidrojumu).

11

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertācijas pamats

Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskata valūta

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savienības darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Dažādas pārrēķina metodes piemēro pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kas saglabā savu vērtību euro, pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

EURO kurss

EURO kurss

| Valūta | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,0610 | 26,4730 |
| DKK | 7,4535 | 7,4418 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8607 | 0,8881 |
| HUF | 277,9500 | 270,4200 |
| LVL | 0,7094 | 0,7093 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 3,9750 | 4,1045 |
| RON | 4,2620 | 4,2363 |
| SEK | 8,9655 | 10,2520 |
| CHF | 1,2504 | 1,4836 |
| JPY | 108,6500 | 133,1600 |
| USD | 1,3362 | 1,4406 |

Valūta

31.12.2010.

31.12.2009.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,0610

26,4730

DKK

7,4535

7,4418

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8607

0,8881

HUF

277,9500

270,4200

LVL

0,7094

0,7093

LTL

3,4528

3,4528

PLN

3,9750

4,1045

RON

4,2620

4,2363

SEK

8,9655

10,2520

CHF

1,2504

1,4836

JPY

108,6500

133,1600

USD

1,3362

1,4406

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda atbilstoši sākotnējām izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti ES uzskaites noteikumu attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Savienība saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Tā kā Eiropas Savienība neņem aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi.

Nolietojuma likmes

Nolietojuma likmes

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles | 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | 10 % līdz 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

10 % līdz 25 %

Mēbeles

10 % līdz 25 %

Aprīkojums

10 % līdz 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie pamatlīdzekļi

10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un tos iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savienība būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē mazākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst summā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs neattiecas, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Ieguldījumi

Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savienību pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un noraksta mazākajā atgūstamajā summā, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā. Ja vēlāk vairs neattiecas vērtības samazinājuma iemesls, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi uzskaites vērtībā, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

1.5.3

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus (skatīt 1.5.5.) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5

Patiesās vērtības apsvērumi

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām ("NAV"). Nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā, vai par izmaiņām patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

Eiropas Savienība savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi, kas atzīti pēc to patiesās vērtības caur peļņu un zaudējumiem; aizdevumiem un debitoru parādiem; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikusi Eiropas Savienība. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Savienība noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Savienībai nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Savienība uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kurai pieskaitītas darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālajā summā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tas pamatojams šādi.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā var tikai aizņemties līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi (piem., MB mehānisms) vai likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi (piem., EFSM 2011. g.). Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša "tirgus vide", kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgiem, kuros izlaiž komerciālās vai valdības obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtību izsaka tirgus cenās. Taču ES šāda alternatīvo ieguldījumu iespēja nepastāv, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Tā var tikai aizņemties līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādu pašu likmi (piem., MB mehānisms) vai likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi (piem., EFSM 2011. g.). Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvu iespēju aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Tāpēc nav alternatīvo izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski, ES aizdevumu darbība pati par sevi pārstāv tirgu. Būtībā, tā kā alternatīvo izmaksu "iespēja" nav piemērojama, tirgus cena nesniedz pareizu priekšstatu par ES aizdevumu darījumiem. Tāpēc nav piemēroti noteikt ES aizdevumu patieso vērtību ar atsaucēm uz komerciālajām vai valdības obligācijām.

| — | Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Komisijai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu salīdzinājumam, procentu likme, kas Eiropas Komisijai jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevumu darījumiem EFSM, MB ietvaros un līdzīgiem aizdevumiem, ir piemērotā procentu likme.

| — | Turklāt attiecībā uz MB, Euratom un MFA aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz MB, Euratom un MFA aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

MFA

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savienība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| i) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

i)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada "finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā" kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| ii) | Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. |
| --- | --- |

ii)

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumu gadījumā, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

| iii) | Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
| --- | --- |

iii)

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi – ES pašreiz nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

| iv) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

iv)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Savienība katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas, un šo summu atzīst par izdevumiem.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(s) summā(s), atskaitot atmaksātās summas, izdevumos iekļautās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi

Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Savienība nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Tiek veikta arī vispārēja norakstīšana, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, neizpildītajiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota konkrēta norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.14

1.5.9.   
  Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš.

1.5.10.   
  Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Pensiju saistības

Eiropas Savienība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzēto izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien izmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Savienība nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir "nestrādājošiem" (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā "Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem". Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Savienībai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīga apliecība. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Savienībai un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.5.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina izmaksu attiecināmību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Savienība to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Savienība var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Savienība nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses izmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Savienībai, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda nauda

Soda nauda

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

| — | vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat apelācijas sūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas sūdzība par ES lēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Savienības saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Savienība novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šo zaudējumu aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Savienība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Savienībai un veido to izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo vai arī pašreizējas saistības, kuras izriet no iepriekšējiem notikumiem, taču nav atzītas, jo ir mazticams, ka būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, lai nokārtotu saistības (vai arī citos retos gadījumos, kuros saistību summu nevar novērtēt ar pietiekamu ticamību).

Eiropas Komisijas grāmatvedības kārtība ir tāda pati, kādu piemēro Eiropas Savienība, un tā ir izklāstīta ES gada konsolidēto pārskatu 1. paskaidrojumā.

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī | 171 |
| Iegūšana | 60 |
| Atsavināšana | (2) |
| Citas pārmaiņas | 7 |
| Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 236 |
| Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī | (99) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (28) |
| Atsavināšana | 1 |
| Citas pārmaiņas | (2) |
| Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī | (128) |
| Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 108 |
| Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī | 72 |

Miljonos EUR

Summa

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

171

Iegūšana

60

Atsavināšana

(2)

Citas pārmaiņas

7

Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

236

236

Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī

(99)

Amortizācija attiecīgajā gadā

(28)

Atsavināšana

1

Citas pārmaiņas

(2)

Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī

Uzkrātā amortizācija 2010. gada 31. decembrī

(128)

(128)

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

108

108

Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

72

72

Iepriekš minētās summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Ierīces un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Dator-tehnika | Pārējiepamatlīdzekļi | Finanšu noma | Nepabeigtie aktīvi | KOPĀ |
| Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Iegūšana | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 |
| Atsavināšana | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | — | (301) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 |
| Citas pārmaiņas | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | — | 258 |
| Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī | (1 742) | (355) | (155) | (359) | (108) | (612) | | (3 331) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (127) | (37) | (21) | (60) | (17) | (96) | | (358) |
| Atkal iegrāmatotais nolietojums | — | — | — | 2 | — | — | | 2 |
| Atsavināšana | 31 | 122 | 27 | 77 | 27 | 0 | | 284 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 1 | 1 | 0 | 0 | (1) | 0 | | 1 |
| Citas pārmaiņas | (31) | (113) | (18) | (38) | (25) | 0 | | (225) |
| Uzkrātais nolietojums 2010. gada 31. decembrī | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |
| 2009. gada 31. decembrī | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |

Miljonos EUR

Zeme un ēkas

Ierīces un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Dator-tehnika

Pārējiepamatlīdzekļi

Finanšu noma

Nepabeigtie aktīvi

KOPĀ

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

3 972

460

215

475

182

2 655

231

8 190

Iegūšana

47

44

20

42

15

10

114

292

Atsavināšana

(37)

(125)

(30)

(81)

(27)

(1)

—

(301)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

(1)

0

0

1

11

0

(10)

1

Citas pārmaiņas

46

113

21

46

33

(1)

—

258

Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

4 027

4 027

492

492

226

226

483

483

214

214

2 663

2 663

335

335

8 440

8 440

Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī

(1 742)

(355)

(155)

(359)

(108)

(612)

(3 331)

Nolietojums attiecīgajā gadā

(127)

(37)

(21)

(60)

(17)

(96)

(358)

Atkal iegrāmatotais nolietojums

—

—

—

2

—

—

2

Atsavināšana

31

122

27

77

27

0

284

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

1

1

0

0

(1)

0

1

Citas pārmaiņas

(31)

(113)

(18)

(38)

(25)

0

(225)

Uzkrātais nolietojums 2010. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2010. gada 31. decembrī

(1 868)

(1 868)

(382)

(382)

(167)

(167)

(378)

(378)

(124)

(124)

(708)

(708)

(3 627)

3 627

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2010. gada 31. decembrī

2 159

2 159

110

110

59

59

105

105

90

90

1 955

1 955

335

335

4 813

4 813

2009. gada 31. decembrī

2009. gada 31. decembrī

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi:

2.15

2.18.1

FINANŠU NOMA

FINANŠU NOMA

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvie izdevumi (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmākie izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Nolietojums | Neto uzskaites vērtība |
| < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Saistības kopā (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Zeme un ēkas | 843 | 56 | 271 | 1 389 | 1 716 | 2 559 | 61 | 2 620 | (684) | 1 936 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 22 | 9 | 11 | 1 | 21 | 43 | 0 | 43 | (24) | 19 |
| Kopā 31.12.2010. | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |
| Kopā 31.12.2009. | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |

Miljonos EUR

Apraksts

Kumulatīvie izdevumi (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmākie izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Nolietojums

Neto uzskaites vērtība

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Saistības kopā (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Zeme un ēkas

843

56

271

1 389

1 716

2 559

61

2 620

(684)

1 936

1 936

Pārējie pamatlīdzekļi

22

9

11

1

21

43

0

43

(24)

19

19

Kopā 31.12.2010.

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

Kopā 31.12.2009.

799

59

270

1 466

1 795

2 594

61

2 655

(612)

2 043

2.3.   ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.1. | 138 | 196 |
| Līdzdalība asociētajās iestādēs | 2.3.2. | 354 | 382 |
| Garantiju fonds | 2.3.3. | 1 346 | 1 240 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.3.4. | 717 | 561 |
| Ieguldījumi kopā | | 2 555 | 2 379 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2010.

31.12.2009.

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.1.

138

196

Līdzdalība asociētajās iestādēs

2.3.2.

354

382

Garantiju fonds

2.3.3.

1 346

1 240

Pārdošanai pieejamie aktīvi

2.3.4.

717

561

Ieguldījumi kopā

2 555

2 379

Šajā pozīcijā ir iekļauti ieguldījumi nolūkā atbalstīt ES darbību. Tajā ietilpst arī Garantiju fonda neto aktīvi.

2.3.1.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| Miljonos EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kopā |
| Summa 31.12.2009. | 0 | 80 | 35 | 81 | 0 | 196 |
| Iemaksas | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 |
| Neto summas daļa | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) |
| Summa 31.12.2010. | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |

Miljonos EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kopā

Summa 31.12.2009.

0

80

35

81

0

196

Iemaksas

0

41

53

24

64

182

Neto summas daļa

0

(110)

(76)

(27)

(27)

(240)

Summa 31.12.2010.

Summa 31.12.2010.

0

0

11

11

12

12

78

78

37

37

138

138

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības kopuzņēmumos procentuālo daļu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 176 | 48 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 165 | 192 |
| Ilgtermiņa saistības | 0 | 0 |
| Īstermiņa saistības | (208) | (44) |
| Ieņēmumi | 7 | 72 |
| Izdevumi | (247) | (169) |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Ilgtermiņa aktīvi

176

48

Apgrozāmie līdzekļi

165

192

Ilgtermiņa saistības

0

0

Īstermiņa saistības

(208)

(44)

Ieņēmumi

7

72

Izdevumi

(247)

(169)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

GJU

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Tā kā 2010. gadā iestāde nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu. GJU neto aktīvu un līdz ar to ieguldījumu vērtība 2010. gada 31. decembrī (un 2009. gada 31. decembrī) bija EUR 0 – ieguldījumi 585 miljonu euro apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 585 miljonu euro apmērā.

Galileo

GJU

Kopuzņēmums SESAR

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2010. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 78,8 % jeb 11 miljoni euro no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir 700 miljoni euro.

SESAR

SESAR

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER International ietilpst Eiropas Savienība, Ķīna, Indija, Krievija, Koreja, Japāna un ASV. ITER izveidoja, lai: lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, Komisijai šī līdzdalība ir jāatzīst savos pārskatos.

ITER International

ITER

ITER

ITER

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

2010. gada 31. decembrīEuratom piederēja 47,2 % jeb 12 miljoni euro no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir 7 649 miljoni euro.

Euratom

ITER

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. 2010. gadā darbību uzsāka divas jaunas kopīgās tehnoloģiju ierosmes – ENIAC kopuzņēmums un FCH kopuzņēmums. Lai gan ENIAC juridiski uzskata par kopuzņēmumu, grāmatvedības vajadzībām to klasificē kā asociēto iestādi (un tāpēc tā ir iekļauta 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajā ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole (līdzīgi kā ARTEMIS un Clean Sky kopuzņēmumos).

kopīgās tehnoloģiju ierosmes

ENIAC

FCH

ENIAC

2.3.2.

ARTEMIS

Clean Sky

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī veicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanās tā darbībā. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 97,4 % jeb 78 miljonu euro apmērā. Plānotais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs vienu miljardu euro līdz 2017. gada 31. decembrim.

IMI

FCH kopuzņēmums "Kurināmā elementi un ūdeņradis"

FCH kopuzņēmums "Kurināmā elementi un ūdeņradis"

FCH kopuzņēmuma mērķis apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 99,9 % jeb 37 miljonu euro apmērā. Plānotais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs 470 miljonus euro līdz 2017. gada 31. decembrim.

2.3.2.   
  Līdzdalība asociētajās iestādēs

Līdzdalība asociētajās iestādēs

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Kopā |
| Summa 2009. gada 31. decembrī | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 |
| Iemaksas | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) |
| Pārējie kapitāla pārvietojumi | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) |
| Summa 2010. gada 31. decembrī | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |

Miljonos EUR

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kopā

Summa 2009. gada 31. decembrī

301

7

74

0

382

Iemaksas

14

19

101

30

164

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

2

(12)

(161)

(9)

(180)

Pārējie kapitāla pārvietojumi

(12)

0

0

0

(12)

Summa 2010. gada 31. decembrī

Summa 2010. gada 31. decembrī

305

305

14

14

14

14

21

21

354

354

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības asociētajās iestādēs procentuālo daļu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Aktīvi | 447 | 420 |
| Saistības | (93) | (38) |
| Ieņēmumi | 25 | 17 |
| Pārpalikums/(deficīts) | (180) | (6) |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Aktīvi

447

420

Saistības

(93)

(38)

Ieņēmumi

25

17

Pārpalikums/(deficīts)

(180)

(6)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. 2010. gada 31. decembrī Komisija pieteicās uz 900 miljonu euro no EIF akciju kapitāla (kuru veido 3 000 miljoni euro). Tie ir 30 % no EIF kopējā akciju kapitāla. 2 miljoni euro no iepriekš minētās summas attiecas 2010. gada rezultātiem (peļņa). Dividendes 2010. gadā nav saņemtas. Komisija ir apmaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst naudas summai 720 miljonu euro apmērā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| EIF | Kopējais EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kopējā kapitāla daļa | 3 000 | 900 |
| Iemaksāts | (600) | (180) |
| Nepieprasīts | 2 400 | 720 |

Miljonos EUR

EIF

Kopējais EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kopējā kapitāla daļa

3 000

900

Iemaksāts

(600)

(180)

Nepieprasīts

2 400

720

Kopuzņēmums ARTEMIS

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 96,7 % jeb 14 miljonu euro apmērā. Plānotais Komisijas ieguldījums nepārsniegs 420 miljonus euro.

Kopuzņēmums Clean Sky

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 64,7 % jeb 14 miljonu euro apmērā. Plānotais Komisijas ieguldījums šajā uzņēmumā nepārsniegs 800 miljonus euro.

Kopuzņēmums ENIAC

Kopuzņēmums ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai izstrādātu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2010. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 97,8 % jeb 21 miljonu euro apmērā. ES kopējās saistības nepārsniegs 450 miljonus euro.

ENIAC

2.3.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju Fonda neto aktīvi

Garantiju Fonda neto aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 1 154 | 1 050 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 193 | 191 |
| Kopā aktīvi | 1 347 | 1 241 |
| Kopā saistības | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 346 | 1 240 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Pārdošanai pieejamie aktīvi

1 154

1 050

Nauda un tās ekvivalenti

193

191

Kopā aktīvi

1 347

1 241

Kopā saistības

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 346

1 346

1 240

1 240

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 85 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem. Fondā ieskaita maksājumus no ES vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumus no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES vispārējā budžeta ieņēmumu pārskatā.

MFA

Euratom

ES jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Minētā rezerve 1 746 miljonu euro apmērā atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma 2010. gada 31. decembrī. Fonda neto aktīvi 2010. gada 31. decembrī veido kopsummu 1 346 miljonu euro apmērā. Neto aktīvu un rezervju summas starpība atbilst no ES budžeta fondam atmaksājamai summai, t. i., 400 miljoniem euro. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības pārmaiņas 2010. gadā ir atzītas kapitālā ar samazinājuma kopsummu 30 miljoni euro (2009. gadā – palielinājums par 16 miljoniem euro).

2.3.4.   
  Pārdošanai pieejamie (ilgtermiņa) aktīvi

Pārdošanai pieejamie (ilgtermiņa) aktīvi

Šeit ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 157 |
| Riska kapitāla darījumi | 137 | 132 |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 199 | 154 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 102 | 96 |
| Vides izaugsmes fonds | 20 | 20 |
| GEEREF | 56 | — |
| Mikrofinansēšanas instruments “Progress” | 14 | — |
| Citi ieguldījumi | 1 | 2 |
| Kopā | 717 | 561 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

157

Riska kapitāla darījumi

137

132

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

199

154

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

102

96

Vides izaugsmes fonds

20

20

GEEREF

56

—

Mikrofinansēšanas instruments “Progress”

14

—

Citi ieguldījumi

1

2

Kopā

717

561

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

ERAB valde 2010. gada maijā apstiprināja reģistrēto apmaksāto kapitāla daļu nekavējošu palielinājumu par 1 miljardu euro. Maksājums par apmaksātajām kapitāla daļām notika, pārvietojot neto ienākumus, kas iepriekš bija iedalīti citiem nolūkiem, jo īpaši maksājumiem par šādām apmaksātajām kapitāla daļām. Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

Komisija ir parakstījusies uz 3 % ERAB kopējā kapitāla, kas sasniedz 21 miljardus euro. Bilances datumā pieprasītā summa bija 187 miljoni euro, kas ir pilnībā apmaksāta. Nenokārtotie maksājumi par nepieprasīto kapitālu veido 443 miljonus euro.

| Miljonos EUR |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kopējā kapitāla daļa | 20 793 | 630 |
| Iemaksāts | (6 197) | (187) |
| Nepieprasīts | 14 596 | 443 |

Miljonos EUR

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kopējā kapitāla daļa

20 793

630

Iemaksāts

(6 197)

(187)

Nepieprasīts

14 596

443

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Tos pārvalda Eiropas Investīciju banka un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

Riska kapitāla darījumos

ETF uzsākšanas mehānisms ietver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu un CIP programmu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

ETF uzsākšanas mehānisms

MAP

CIP

Šajā pozīcijā ir ietverts arī Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai, kas ir ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu, SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību.

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Vides izaugsmes fonda (iepriekš – Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivitātes fonds) vispārīgais mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu Dienvidaustrumu Eiropā, piešķirot īpašu finansējumu uzņēmējiem un mājsaimniecībām sadarbībā ar finanšu iestādēm un izmantojot tiešu finansējumu.

Vides izaugsmes fonda

Saistībā ar
  GEEREF
  tika veikts jauns ieguldījums 56 miljonu euro apmērā. Tas ir jauns un inovatīvs fonds, kura mērķis ir nodrošināt riska kapitālu globālā mērogā, izmantojot privātus ieguldījumus energoefektivitātes ieguldījumu un atjaunojamo energoresursu projektiem jaunattīstības valstīs un pārejas ekonomikas valstīs. 2010. gadā tika veikts arī jauns ieguldījums 14 miljonu euro apmērā mikrofinansēšanas instrumentā “Progress”, lai veicinātu nodarbinātību un sociālo iekļautību.

GEEREF

mikrofinansēšanas instrumentā “Progress”

Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par 122 miljoniem euro ETF uzsākšanas mehānismam un MVU finansēšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

2.4.   AIZDEVUMI

AIZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 2.4.1. | 162 | 169 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 2.4.2. | 11 478 | 10 595 |
| Kopā | 11 640 | 10 764 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2010.

31.12.2009.

No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

2.4.1.

2.4.1.

162

169

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

11 478

10 595

Kopā

11 640

10 764

2.4.1.   
  No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | EOTK aizdevumi mājokļa iegādei | Kopā |
| Kopā 31.12.2009. | 143 | 26 | 169 |
| Jauni aizdevumi | 2 | — | 2 |
| Atmaksātās summas | (16) | (5) | (21) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 11 | 1 | 12 |
| Kopā 31.12.2010. | 140 | 22 | 162 |

Miljonos EUR

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

EOTK aizdevumi mājokļa iegādei

Kopā

Kopā 31.12.2009.

143

26

169

Jauni aizdevumi

2

—

2

Atmaksātās summas

(16)

(5)

(21)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

11

1

12

Kopā 31.12.2010.

140

22

162

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.4.2.   
  No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom aizdevumi | Maksājumu bilance | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2009. | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Jauni aizdevumi | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Atmaksātās summas | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valūtas kursa starpības | — | 2 | — | 7 | 9 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | — | — | 93 | (4) | 89 |
| Kopā 31.12.2010. | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 |
| Parāda summa < 1 gads | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Parāda summa > 1 gads | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 |

Miljonos EUR

MFA

Euratom aizdevumi

Euratom

Maksājumu bilance

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2009.

587

484

9 303

261

10 635

Jauni aizdevumi

—

—

2 850

—

2 850

Atmaksātās summas

(84)

(17)

—

—

(101)

Valūtas kursa starpības

—

2

—

7

9

Uzskaites vērtības pārmaiņas

—

—

93

(4)

89

Kopā 31.12.2010.

503

469

12 246

264

13 482

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

—

—

—

—

2 004

2 004

—

—

2 004

2 004

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

503

503

469

469

10 242

10 242

264

264

11 478

11 478

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizdevumi | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0,99 %-4,54 % | 0,9625 %-4,54 % |
| Euratom | 0,96313 %-5,76 % | 1,071 %-5,76 % |
| Maksājumu bilance | 2,375 %-3,625 % | 3,125 %-3,625 % |
| Likvidējamā EOTK | 0,556 %-5,8103 % | 0,346 %-5,8103 % |

Aizdevumi

31.12.2010.

31.12.2009.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0,99 %-4,54 %

0,9625 %-4,54 %

Euratom

0,96313 %-5,76 %

1,071 %-5,76 %

Maksājumu bilance

2,375 %-3,625 %

3,125 %-3,625 %

Likvidējamā EOTK

0,556 %-5,8103 %

0,346 %-5,8103 %

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. 2010. gada 31. decembrī Komisija bija noslēgusi līgumus par 300 miljoniem euro, taču līdz gada beigām partneri šos līdzekļus vēl nebija izmantojuši. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu).

2.3.3.

Euratom aizdevumi

Euratom

Euratom ir viena no ES juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā piešķir arī aizdevumus trešām valstīm, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. Par šiem aizdevumiem ir saņemtas trešo personu garantijas 466 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 481 miljons euro).

Euratom

Maksājumu bilances aizdevumi

Maksājumu bilances aizdevumi

Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā. Izmantojot to, var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai ko nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla izmaiņām. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. Maksimālā aizdevuma summa ir 50 miljardi euro. Šos aizdevumus garantē no ES vispārējā budžeta.

Laikā no 2008. gada novembra līdz 2010. gada beigām aizdevumi par kopējo summu 14,6 miljardi euro tika piešķirti Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, no šīs summas līdz 2010. gada beigām tika izmaksāti 12,05 miljardi euro. Turpmākajā tabulā ir norādīti izmaksas un termiņa datumi maksājumu bilances aizdevumu daļām, kas jau ir izmaksātas.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā |
| Izmaksāts 2008. gadā |
| — | ar termiņu 2011. g. nov. |

Miljonos EUR

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Izmaksāts 2008. gadā

Izmaksāts 2008. gadā

—

ar termiņu 2011. g. nov.

2 000

—

—

2 000

Izmaksāts 2009. gadā

Izmaksāts 2009. gadā

| — | ar termiņu 2014. g. apr. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2014. g. apr.

—

1 000

—

1 000

| — | ar termiņu 2014. g. nov. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2014. g. nov.

2 000

—

—

2 000

| — | ar termiņu 2015. g. janv. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2015. g. janv.

—

1 200

1 500

2 700

| — | ar termiņu 2016. g. apr. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2016. g. apr.

1 500

—

—

1 500

Izmaksāts 2010. gadā

Izmaksāts 2010. gadā

| — | ar termiņu 2017. g. sept. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2017. g. sept.

—

—

1 150

1 150

| — | ar termiņu 2019. g. maijā. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2019. g. maijā.

—

500

1 000

1 500

| — | ar termiņu 2025. g. okt. |
| --- | --- |

—

ar termiņu 2025. g. okt.

—

200

—

200

31.12.2010. izmaksātie aizdevumi

31.12.2010. izmaksātie aizdevumi

5 500

5 500

2 900

2 900

3 650

3 650

12 050

12 050

Kopā piešķirtie aizdevumi

6 500

3 100

5 000

14 600

Nepieprasītās summas 31.12.2010.

Nepieprasītās summas 31.12.2010.

Vairs nav spēkā

Vairs nav spēkā

200

200

1 350

1 350

1 550

1 550

Jāatzīmē, ka darbības termiņš maksājumu bilances palīdzības programmai Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī.

EFSM

EFSM

Tā kā izmaksas no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) notika tikai pēc 2010. gada 31. decembra, informācija par šiem aizdevumiem ir izklāstīta 9. paskaidrojumā.

9.

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī galvenokārt iekļauti aizdevumi, kurus piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotēti parāda vērtspapīri, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības izmaiņas ir uzkrāto procentu izmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

2.5.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| Priekšfinansējums (skatīt 2.5.1. paskaidrojumu) | 40 298 | 39 750 |
| Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.5.2. paskaidrojumu) | 3 820 | 1 794 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 44 118 | 41 544 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

Priekšfinansējums (skatīt 2.5.1. paskaidrojumu)

2.5.1.

40 298

39 750

Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.5.2. paskaidrojumu)

2.5.2.

3 820

1 794

Ilgtermiņa priekšfinansējums

44 118

41 544

2.5.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savukārt atlikums ir ilgtermiņa.

Kopā priekšfinansējums

Kopā priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums (skatīt turpmāk) | 40 298 | 39 750 |
| Īstermiņa priekšfinansējums (skatīt 2.9. paskaidrojumu) | 9 123 | 9 077 |
| Kopā priekšfinansējums | 49 421 | 48 827 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Ilgtermiņa priekšfinansējums (skatīt turpmāk)

40 298

39 750

Īstermiņa priekšfinansējums (skatīt 2.9. paskaidrojumu)

2.9.

9 123

9 077

Kopā priekšfinansējums

49 421

48 827

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas:

Tās ir garantijas, ko Eiropas Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem, – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2010. gada 31. decembrī to garantiju "nominālā" vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija 1 059 miljoni euro (2009. gadā – attiecīgi 936 miljoni euro un 724 miljoni euro).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF), – 2010. gadā izmaksātā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija 3,2 miljardi euro (2009. gadā – 2,7 miljardi euro). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kuras ir dotācijas veidā (un tādējādi priekšfinansējuma veidā Komisijas uzskaitē), iemaksā 5 % no kopējās ES iemaksas DGF kapitālā darbības laikā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi saņēmēju saistību neizpildes dēļ, – šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan Komisijas, gan dalībnieku finanšu intereses. 2010. gada 31. decembrī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kopējo summu 866 miljoni euro (2009. gadā – 561 miljons euro) – skatīt arī 11. paskaidrojumu.

11

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1 695 | 1 148 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 620 | 486 |
| Decentralizēta pārvaldība | 441 | 347 |
| Dalīta pārvaldība | 37 055 | 37 199 |
| Kopēja pārvaldība | 487 | 568 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 0 | 2 |
| Kopā | 40 298 | 39 750 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2010.

31.12.2009.

Tieša centralizēta pārvaldība

1 695

1 148

Netieša centralizēta pārvaldība

620

486

Decentralizēta pārvaldība

441

347

Dalīta pārvaldība

37 055

37 199

Kopēja pārvaldība

487

568

Īsteno citas iestādes un aģentūras

0

2

Kopā

40 298

39 750

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.-2013. gada plānošanas periodā – Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Sociālā fonda (ESF), Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), Kohēzijas fonda (KF) un Zivsaimniecības fonda pasākumiem. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi.

2.5.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 3 820 | 1 794 |
| Kopā | 3 820 | 1 794 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

Finansēšanas vadības instrumenti

3 820

1 794

Kopā

3 820

1 794

Kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmu ietvaros maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā ieguldījumus finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, garantiju vai kapitāla instrumentu veidā), par kuru izveidi un pārvaldību ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo fondu izmantošanu. Ir konstatēts, ka ne visi naudas līdzekļi ir izmantoti ar attiecīgo instrumentu, kaut arī līdz 2010. gadam un ietverot to šie maksājumi ir uzskaitīti kā izmaksas Komisijas grāmatvedības sistēmā. Tāpēc ir piemērotāk tos klasificēt bilancē kā aktīvus (nākamo periodu izdevumi).

Ir arī atzīmēts, ka, ņemot vērā paredzētos nolūkus šo summu izlietošanai, to izmantošanu nav iespējams noteikt tikai ar informācijas pamatavotu, tādu kā instrumenta kontu pārskati, pārbaudi, jo, piemēram, summas, kas izmantotas kā garantijas, paliek nobloķētas instrumenta bankas kontos un instrumentam atmaksātie aizdevumi kļūst pieejami jauniem aizdevumiem. Tā kā dalībvalstīm nav noteikta prasība īpaši ziņot par šiem fondiem, un Komisijai rastos pārāk lielas izmaksas, ja tā pati ievāktu šādu informāciju, bija nepieciešams veikt novērtējumus, lai pareizi atspoguļotu finanšu pārskatos šo summu izmantošanu plānošanas periodā. Precīzākā iespējamā metode (un tādējādi arī izmantotā pieeja) ir izdevumu iekļaušana saimnieciskā rezultāta pārskatā ar lineāro metodi visā plānošanas periodā līdz 31.12.2015., kas ir pēdējā diena, kad šādi izdevumi ir pieļaujami.

Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija 2011. gada sākumā pieprasīja nepieciešamo informāciju dalībvalstīm, lai aprēķinātu un pēc tam atzītu neizmantotās summas 2010. gada 31. decembra bilancē. Kopsummu veido summas, ko dalībvalstis iespējami izmantos 2011. gada laikā (kā minēts 2.9.2. paskaidrojumā), un summas, ko izmantos pēc 2011. gada, kas norādītas iepriekš redzamajā tabulā.

2.9.2.

Tā kā izmaiņas grāmatvedības politikā un attiecīgās summas ir būtiskas, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem un starptautiski pieņemto grāmatvedības praksi 2009. gada bilance šajos pārskatos ir pārveidota, lai ar salīdzināmiem skaitļiem atspoguļotu situāciju tā, it kā šāda pati grāmatvedības metode būtu lietota pagājušajā gadā. 2008. gada ietekme tikai novērtēta tikai 18 miljonu euro apmērā, šī summa tika attiecīgi pielāgota, ņemot vērā, 2009. gada uzkrāto deficītu, un atlikums 2009. gada sākumā netika pārveidots. Šīs pārveidošanas ietekme uz sākotnējo 2009. gada bilanci ir parādīta turpmāk.

| | 2009. gada sākotnējā bilance | Izmaiņas grāmatvedības politikā | 2009. gada pārveidotā bilance |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums: |
| Priekšfinansējums | 39 750 | — | 39 750 |
| Nākamo periodu izdevumi | — | 1 794 | 1 794 |
| | 39 750 | 1 794 | 41 544 |
| Īstermiņa priekšfinansējums: |
| Priekšfinansējums | 9 077 | — | 9 077 |
| Nākamo periodu izdevumi | — | 359 | 359 |
| | 9 077 | 359 | 9 436 |
| Īstermiņa ieguldījumi |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 3 912 | 295 | 4 207 |
| Kopā aktīvi | 100 859 | 2 448 | 103 307 |
| Kopā saistības | (145 585) | — | (145 585) |
| Neto aktīvi | (44 726) | 2 448 | (42 278) |
| Uzkrātais rezultāts un rezerves |
| Rezerves | 3 323 | — | 3 323 |
| Uzkrātais deficīts | (52 506) | 18 | (52 488) |
| Kārtējā gada rezultāts | 4 457 | 2 430 | 6 887 |
| | (44 726) | 2 448 | (42 278) |

2009. gada sākotnējā bilance

Izmaiņas grāmatvedības politikā

2009. gada pārveidotā bilance

Ilgtermiņa priekšfinansējums:

Priekšfinansējums

39 750

—

39 750

Nākamo periodu izdevumi

—

1 794

1 794

39 750

1 794

41 544

Īstermiņa priekšfinansējums:

Priekšfinansējums

9 077

—

9 077

Nākamo periodu izdevumi

—

359

359

9 077

359

9 436

Īstermiņa ieguldījumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

3 912

295

4 207

Kopā aktīvi

100 859

2 448

103 307

Kopā saistības

(145 585)

—

(145 585)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

(44 726)

(44 726)

2 448

2 448

(42 278)

(42 278)

Uzkrātais rezultāts un rezerves

Uzkrātais rezultāts un rezerves

Rezerves

3 323

—

3 323

Uzkrātais deficīts

(52 506)

18

(52 488)

Kārtējā gada rezultāts

4 457

2 430

6 887

(44 726)

2 448

(42 278)

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Dalībvalstis | 14 | 26 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 9 | 10 |
| Garantijas un noguldījumi | 14 | 17 |
| Citi | 3 | 2 |
| Kopā | 40 | 55 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Dalībvalstis

14

26

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

9

10

Garantijas un noguldījumi

14

17

Citi

3

2

Kopā

40

55

No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušajām kandidātvalstīm jāmaksā likvidējamai EOTK. No ilgtermiņa debitoru parāda kopsummas 14 miljoni euro (2009. gadā – 26. miljoni euro) ir saistīti ar darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Zinātniskie materiāli | 71 | 62 |
| Citi | 20 | 15 |
| Kopā | 91 | 77 |

Miljonos EUR

Apraksts

31.12.2010.

31.12.2009.

Zinātniskie materiāli

71

62

Citi

20

15

Kopā

91

77

2.8.   ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Likvidējamā EOTK | 1 283 | 1 483 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 419 | 244 |
| Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem | 111 | 61 |
| BUFI ieguldījumi | 515 | 0 |
| Citi | 3 | 3 |
| Kopā | 2 331 | 1 791 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Likvidējamā EOTK

1 283

1 483

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

419

244

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem

111

61

BUFI ieguldījumi

BUFI

515

0

Citi

3

3

Kopā

2 331

1 791

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju izmaiņu gadījumā.

Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi pārdošanai pieejamie ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2010. gadā vērtība 2010. gada 31. decembrī (izteikta patiesajā vērtībā) bija 294 miljoni euro (2009. gadā — 242 miljoni euro).

Kaut arī ir bijušas aktīvu iegādes gan Riska dalīšanas finanšu mehānismā, gan Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (skatīt arī 5.1.2. paskaidrojumu), ievērojamais palielinājums pagājušajā gadā galvenokārt ir saistīts ar provizoriski iekasētu soda naudu summu ieguldījumu īpaši izveidotā fondā, ko pārvalda DG ECFIN (BUFI). Iepriekšējos gados šīs summas būtu turētas īpašos bankas kontos – skatīt 2.11. paskaidrojumu, nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi.

5.1.2

DG ECFIN

BUFI

2.11.

2.9.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (Restated) |
| Priekšfinansējums (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu) | 9 123 | 9 077 |
| Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.9.2. paskaidrojumu) | 955 | 359 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | 10 078 | 9 436 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(Restated)

Priekšfinansējums (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu)

2.9.1.

9 123

9 077

Nākamo periodu izdevumi (skatīt 2.9.2. paskaidrojumu)

2.9.2.

955

359

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

10 078

9 436

2.9.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 3 038 | 2 924 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 2 368 | 1 990 |
| Decentralizēta pārvaldība | 536 | 700 |
| Dalīta pārvaldība | 2 177 | 2 550 |
| Kopēja pārvaldība | 894 | 832 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 110 | 81 |
| Kopā | 9 123 | 9 077 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2010.

31.12.2009.

Tieša centralizēta pārvaldība

3 038

2 924

Netieša centralizēta pārvaldība

2 368

1 990

Decentralizēta pārvaldība

536

700

Dalīta pārvaldība

2 177

2 550

Kopēja pārvaldība

894

832

Īsteno citas iestādes un aģentūras

110

81

Kopā

9 123

9 077

Samazinājums dalītās pārvaldības īstermiņa priekšfinansējumā ir saistīts ar Solidaritātes fonda darbības izbeigšanu. Kaut arī 2010. gadā tika izmaksātas iepriekšējā finansējuma daļas par jauniem projektiem (programmas 2007.–2013. gadam), tās tiek klasificētas kā ilgtermiņa aktīvi, kā paskaidrots 2.5. paskaidrojumā. Īstermiņa priekšfinansējuma palielinājums attiecībā uz netiešo un tiešo centralizēto pārvaldību ir saistīts ar darbības paplašināšanos, galvenokārt pētniecības un izstrādes jomā.

2.5.

2.9.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 955 | 359 |
| Kopā | 955 | 359 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

Finansēšanas vadības instrumenti

955

359

Kopā

955

359

Kā izklāstīts 2.5.2. paskaidrojumā, šīs summas ir saistītas ar maksājumiem dalībvalstīm kohēzijas un lauku attīstības 2007.–2013. gada programmām, lai izveidotu finansēšanas vadības instrumentus vai veiktu iemaksas tajos, taču līdz gada beigām attiecīgajos instrumentos summas nav izmantotas. Iepriekš minēto summu izmantošana ir paredzēta 2011. gadā.

2.5.2.

2.10.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| Aizdevumi un termiņnoguldījumi | 2 170 | 216 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 6 786 | 4 519 |
| Dažādi debitoru parādi | 20 | 16 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 4 525 | 4 207 |
| Kopā | 13 501 | 8 958 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

Aizdevumi un termiņnoguldījumi

2 170

216

Īstermiņa debitoru parādi

6 786

4 519

Dažādi debitoru parādi

20

16

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

4 525

4 207

Kopā

13 501

8 958

Īstermiņa debitoru parādu kopsumma ir aprēķināta kā 11 009 miljoni euro (2009. gadā – 8 415 miljoni euro) darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

2.10.1.   
  Aizdevumi un termiņnoguldījumi

Aizdevumi un termiņnoguldījumi

Šīs summas attiecas uz sākotnējiem maksājumu bilances aizdevumiem 2 004 miljona euro apmērā, kuru atmaksas galīgais termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (skatīt 2.4. paskaidrojumu iepriekš). Šajā pozīcijā ir iekļauti arī termiņnoguldījumi 166 miljonu euro apmērā, galvenokārt saistīti ar likvidējamo EOTK.

2.4.

2.10.2.   
  Īstermiņa debitoru parādi

Īstermiņa debitoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Uzskaites grupa | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 207 | (79) | 128 | 277 | (76) | 201 |
| Soda nauda | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 |
| Dalībvalstis | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 |
| Citi | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 |
| Kopā | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 |

Miljonos EUR

Uzskaites grupa

31.12.2010.

31.12.2009.

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

207

(79)

128

277

(76)

201

Soda nauda

4 584

(406)

4 178

3 370

(133)

3 237

Dalībvalstis

4 011

(1 625)

2 386

2 198

(1 191)

1 007

Citi

96

(2)

94

76

(2)

74

Kopā

8 898

(2 112)

6 786

5 921

(1 402)

4 519

Klienti

Klienti

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti uzskaitē 2010. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.

Soda nauda

Soda nauda

Tas attiecas uz summām, kas jāatgūst saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem. Palielinājums pagājušā gada norakstītajiem līdzekļiem galvenokārt ir skaidrojams ar to naudas sodu samazinājumu 2011. gada laikā, par kurām izlemts līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt, norakstītajā summā ir ņemts vērā fakts, ka dažus no jaunajiem piemērotajiem naudas sodiem ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos nevar segt ar provizoriskiem maksājumiem vai banku garantijām. Attiecībā uz šiem debitoru parādiem ir saņemtas garantijas 2 585 miljonu euro apmērā par naudas sodiem, kas nebija nomaksāti 2010. gada 31. decembrim (2009. gadā – 2 952 miljoni euro). Jāpiebilst, ka 1 771 miljoni euro no iepriekš minētajām summām bija maksājamas pēc 2010. gada 31. decembra.

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2010. gada 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 2010. gada 15. oktobrī un no kurām atskaitīti 20 %, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 2010. gada 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Jāatzīmē, ka norakstīšanas metode 2010. gadā tika pielāgota, ietekmējot gan ienākumus, gan izdevumus, un pielāgojums ir neitrāls pret neto summu, sk. 3.2.3. paskaidrojumu. Saskaņā ar jauno metodi debitoru parādus iegrāmato par nominālvērtību, un vērtības samazinājumu pamato ar statistisku analīzi (atgūšanas likme).

3.2.3.

Debitoru parādi par pašu resursi

Debitoru parādi par pašu resursi

Jāpiebilst, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem atskaitītas norakstāmās summas 811 miljona euro apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver atgūstamās izdevumu summas 30 miljonu euro apmērā un ELGF avansa maksājumus 199 miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar attiecīgi 72 miljoniem euro un 8 miljoniem euro 2009. gadā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību |
| ELGF | 1 130 | 627 |
| PLAI | 19 | — |
| SAPARD | 146 | — |
| Norakstītā summa | (814) | (350) |
| Kopā | 481 | 277 |
| Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN | 46 | 38 |
| Pašu resursi |
| Iekļauts A kontā | 81 | 89 |
| Iekļauts atsevišķā kontā | 1 285 | 1 260 |
| Norakstītā summa | (811) | (841) |
| Citi | 391 | 25 |
| Kopā | 946 | 533 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi | 913 | 159 |
| Kopā | 2 386 | 1 007 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

ELGF

1 130

627

PLAI

19

—

SAPARD

146

—

Norakstītā summa

(814)

(350)

Kopā

481

277

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

46

46

38

38

Pašu resursi

Pašu resursi

Iekļauts A kontā

81

89

Iekļauts atsevišķā kontā

1 285

1 260

Norakstītā summa

(811)

(841)

Citi

391

25

Kopā

946

533

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

913

913

159

159

Kopā

2 386

1 007

2.10.3.   
  Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009.
  (pārveidots) |
| Uzkrātie ienākumi | 3 445 | 3 655 |
| Nākamo periodu izdevumi | 1 061 | 525 |
| Citi | 19 | 27 |
| Kopā | 4 525 | 4 207 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

(pārveidots)

Uzkrātie ienākumi

3 445

3 655

Nākamo periodu izdevumi

1 061

525

Citi

19

27

Kopā

4 525

4 207

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Pašu resursi | 2 657 | 2 209 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 72 | 940 |
| ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi | 520 | 0 |
| Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas | 43 | 404 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 153 | 102 |
| Uzkrātie ienākumi kopā | 3 445 | 3 655 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Pašu resursi

2 657

2 209

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

72

940

ELGF: neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi

520

0

Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas

43

404

Citi uzkrātie ienākumi

153

102

Uzkrātie ienākumi kopā

3 445

3 655

Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējuma summām.

Nozīmīgākās summas, kas iekļautas kā nākamo periodu izdevumi, ir līdzekļi, ko dalībvalstis ir pārskaitījušas finansēšanas vadīšanas instrumentiem un kas gada beigās vēl nav deklarēti Komisijai vai kurus Komisija vēl nav atmaksājusi. To kopsumma 2010. gada 31. decembrī bija 858 miljardi euro (2009. gadā– 295 miljoni euro). Jāatzīmē, ka summa par 2009. gadu ir pārveidota, skatīt 2.5.2. paskaidrojumu sīkākai informācijai. Nākamo periodu izdevumos ir iekļauta arī summa 182 miljonu apmērā, kuras nozīmīgākās sastāvdaļas ir bija avansa maksājumi 50 miljonu apmērā par divpusējiem zvejas nolīgumiem ar trešām valstīm, 41 miljons euro par Eiropas skolu un 44 miljoni euro par biroju īri.

2.5.2.

2.11.   NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 10 123 | 10 958 |
| Tekošie konti | 1 150 | 1 967 |
| Avansa konti | 39 | 42 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | 1 | 9 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 1 670 | 1 486 |
| Kopā | 12 983 | 14 462 |
| Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 9 080 | 8 910 |
| Kopā | 22 063 | 23 372 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

10 123

10 958

Tekošie konti

1 150

1 967

Avansa konti

39

42

Pārvedumi (nauda ceļā)

1

9

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

1 670

1 486

Kopā

12 983

14 462

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

9 080

9 080

8 910

8 910

Kopā

22 063

23 372

2.11.1.   
  Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas ES kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Summas, kas ir parādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenokārt uz naudas līdzekļiem, kurus ES vārdā pārvalda uzticības personas konkrētu no ES budžeta finansētu programmu īstenošanai. Gada beigās 131 miljons euro bija piesaistīti, taču citas puses šos līdzekļus vēl nebija izmantojušas.

2.11.2.   
  Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Naudas līdzekļi, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PABALSTI DARBINIEKIEM

PABALSTI DARBINIEKIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Pensijas – darbinieki | 32 801 | 33 316 |
| Pensijas – citi | 840 | 663 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 3 531 | 3 263 |
| Total | 37 172 | 37 242 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Pensijas – darbinieki

32 801

33 316

Pensijas – citi

840

663

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

3 531

3 263

Total

37 172

37 242

2.12.1.   
  Pensijas – darbinieki

Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu darbinieku pensiju shēmā (PSEO: Eiropas ierēdņu pensiju shēma) paredzēto pabalstu maksājumus veic no ES budžeta. Shēma netiek finansēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2010. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuārie pieņēmumi.

| Aktuāra pieņēmumi | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 4,6 % | 4,5 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 2,1 % | 2,5 % |
| Faktiskā diskonta likme | 2,4 % | 2,0 % |
| Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana | 0 % | 0 % |
| 2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula. | Jā | Jā |

Aktuāra pieņēmumi

31.12.2010.

31.12.2009.

Nominālā diskonta likme

4,6 %

4,5 %

Paredzamais inflācijas līmenis

2,1 %

2,5 %

Faktiskā diskonta likme

2,4 %

2,0 %

Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei

84 %/38 %

84 %/38 %

Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana

0 %

0 %

2008. gada starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula.

Jā

Jā

Saistības attiecas uz šādu personu iepriekš noteiktajām tiesībām:

| 1. | shēmā iesaistīto visu iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2010. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības; |
| --- | --- |

1.

shēmā iesaistīto visu iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2010. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības;

| 2. | personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus); |
| --- | --- |

2.

personāls, kuru stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai uz visiem laikiem pametuši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus);

| 3. | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju; |
| --- | --- |

3.

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju;

| 4. | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju; |
| --- | --- |

4.

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju;

| 5. | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu; |
| --- | --- |

5.

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu;

| 6. | apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
| --- | --- |

6.

apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas).

Galvenie punkti, kas jāatzīmē (skatīt arī turpmāk redzamo tabulu par galvenajām izmaiņām):

| — | Bruto aktuārās saistības 2010. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 36 639 miljoni euro (2009. gadā – 37 215 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 063 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 1 079 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts ES ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2010. gada 31. decembrī ir novērtētas 32 801 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuārās saistības 2010. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 36 639 miljoni euro (2009. gadā – 37 215 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 063 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 1 079 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts ES ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2010. gada 31. decembrī ir novērtētas 32 801 miljonu euro apmērā.

| — | Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 1 578 personām. |
| --- | --- |

—

Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 1 578 personām.

2.12.2.   
  Pensijas – citi

Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļu pensijām.

2.12.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistības ir novērtētas par 3 791 miljonu euro un plāna aktīvi 260 miljonu euro apmērā ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Saistības darbinieku pensijām | Veselības apdrošināšana |
| Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī | 37 215 | 3 535 |
| Darba izmaksas / parastās izmaksas | 1 331 | 188 |
| Procentu izmaksas | 1 709 | 169 |
| Samaksātie pabalsti | (1 131) | (95) |
| Aktuārā peļņa | (2 566) | (6) |
| Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem | 81 | — |
| Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī | 36 639 | 3 791 |

Miljonos EUR

Saistības darbinieku pensijām

Veselības apdrošināšana

Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī

37 215

3 535

Darba izmaksas / parastās izmaksas

1 331

188

Procentu izmaksas

1 709

169

Samaksātie pabalsti

(1 131)

(95)

Aktuārā peļņa

(2 566)

(6)

Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem

81

—

Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī

Bruto saistības 2010. gada 31. decembrī

36 639

36 639

3 791

3 791

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2009. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem | Aplēšu izmaiņas | Summa 31.12.2010. |
| Tiesas prāvas | 413 | 30 | (136) | (1) | 0 | 0 | 306 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 908 | 0 | 0 | (3) | (21) | 21 | 905 |
| Finanšu | 76 | 38 | 0 | 0 | (30) | 2 | 86 |
| Citi | 72 | 18 | (9) | (55) | (6) | 0 | 20 |
| Kopā | 1 469 | 86 | (145) | (59) | (57) | 23 | 1 317 |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2009.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietošana uz īstermiņa uzkrājumiem

Aplēšu izmaiņas

Summa 31.12.2010.

Tiesas prāvas

413

30

(136)

(1)

0

0

306

Kodolobjekta nojaukšana

908

0

0

(3)

(21)

21

905

Finanšu

76

38

0

0

(30)

2

86

Citi

72

18

(9)

(55)

(6)

0

20

Kopā

1 469

86

(145)

(59)

(57)

23

1 317

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā pēc 2011. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielāko daļu (300 miljonus euro) nosaka 2010. gada 31. decembrī vēl nepabeigtās tiesas prāvas saistībā ar ELGF izdevumu koriģēšanu un citas tiesas prāvas, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse 1 222 miljonu euro apmērā (iepriekš – 1 145 miljoni euro) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem aprēķinātos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). 2010. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 926 miljoni euro, kuru veido summas, kuras paredzēts maksāt 2011. gadā (21 miljoni euro) un turpmāk (905 miljoni euro). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie ir uzkrājumi, kas atbilst paredzamajiem zaudējumiem, kas iestāsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu KJP ietvaros, kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (euro mijmaiņas gada likmi).

Citi uzkrājumi

Citi uzkrājumi

Šeit galvenā summa attiecas uz novērtējumu par ES ieguldījumiem dažādās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem par kopējo summu 12 miljoni euro (2009. gadā – 60 miljoni euro), kas sadalīta starp paredzamo norēķinu summu 2011. gadā (10 miljoni euro) un vēlāk (2 miljoni euro).

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | MFA | Euratom aizdevumi | Maksājumu bilance | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2009. | 587 | 484 | 9 303 | 225 | 10 599 |
| Jauni aizņēmumi | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Atmaksātās summas | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valūtas kursa starpības | — | 2 | — | 6 | 8 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | — | — | 93 | — | 93 |
| Kopā 31.12.2010. | 503 | 469 | 12 246 | 231 | 13 449 |
| Parāda summa < 1 gads | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Parāda summa > 1 gads | 503 | 469 | 10 242 | 231 | 11 445 |

Miljonos EUR

MFA

Euratom aizdevumi

Maksājumu bilance

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2009.

587

484

9 303

225

10 599

Jauni aizņēmumi

—

—

2 850

—

2 850

Atmaksātās summas

(84)

(17)

—

—

(101)

Valūtas kursa starpības

—

2

—

6

8

Uzskaites vērtības pārmaiņas

—

—

93

—

93

Kopā 31.12.2010.

503

469

12 246

231

13 449

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

—

—

2 004

—

2 004

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

503

503

469

469

10 242

10 242

231

231

11 445

11 445

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savienības aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi 13 211 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 10 324 miljons euro). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizņēmumi | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi | 0,99 %-4,54 % | 0,9625 %-4,54 % |
| Euratom | 0,987 %-5,6775 % | 0,9031 %-5,6775 % |
| Maksājumu bilance | 2,375 %-3,625 % | 3,125 %-3,625 % |
| Likvidējamā EOTK | 0,556 %-9,2714 % | 0,346 %-9,2714 % |

Aizņēmumi

31.12.2010.

31.12.2009.

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

0,99 %-4,54 %

0,9625 %-4,54 %

Euratom

0,987 %-5,6775 %

0,9031 %-5,6775 %

Maksājumu bilance

2,375 %-3,625 %

3,125 %-3,625 %

Likvidējamā EOTK

0,556 %-9,2714 %

0,346 %-9,2714 %

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1 672 | 1 736 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 382 | 395 |
| Citi | 50 | 47 |
| Kopā | 2 104 | 2 178 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1 672

1 736

Pa daļām apmaksātās ēkas

382

395

Citi

50

47

Kopā

2 104

2 178

Šajā postenī ietilpst galvenokārt izpirkumnomas saistības, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu iepriekš). Tajā ietilpst arī summas par noteiktām ēkām, kuras Komisija iegādājās un kuru pirkuma cena tiks nomaksāta pa daļām, – tie nav izpirkumnomas līgumi, jo īpašumtiesības pārgāja Komisijai nekavējoties.

2.2.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2009. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem | Aplēšu izmaiņas | Summa 31.12.2010. |
| Tiesas prāvas | 30 | 7 | (7) | (1) | 0 | 0 | 29 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 22 | 0 | 0 | (22) | 21 | 0 | 21 |
| Finanšu | 128 | 21 | (3) | (38) | 30 | 2 | 140 |
| Citi | 33 | 10 | (5) | (20) | 6 | 0 | 24 |
| Kopā | 213 | 38 | (15) | (81) | 57 | 2 | 214 |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2009.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem

Aplēšu izmaiņas

Summa 31.12.2010.

Tiesas prāvas

30

7

(7)

(1)

0

0

29

Kodolobjekta nojaukšana

22

0

0

(22)

21

0

21

Finanšu

128

21

(3)

(38)

30

2

140

Citi

33

10

(5)

(20)

6

0

24

Kopā

213

38

(15)

(81)

57

2

214

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ir ietverti maksājumu bilances aizņēmumi par summu 2 004 miljoni euro (skatīt 2.14. paskaidrojumu), kuru termiņš beidzas 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (2009. gadā – 40 miljoni euro saistībā ar MFA).

2 004 miljoni euro

2.14.

2.18.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 78 | 71 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 17 615 | 15 260 |
| Dažādi kreditoru parādi | 97 | 133 |
| Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi | 66 739 | 78 420 |
| Kopā | 84 529 | 93 884 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

78

71

Īstermiņa kreditoru parādi

17 615

15 260

Dažādi kreditoru parādi

97

133

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

66 739

78 420

Kopā

84 529

93 884

2.18.1.   
  Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Saistības par finanšu izpirkumnomu | 65 | 59 |
| Citi | 13 | 12 |
| Kopā | 78 | 71 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Saistības par finanšu izpirkumnomu

65

59

Citi

13

12

Kopā

78

71

2.18.2.   
  Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Veids | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Dalībvalstis | 17 035 | 14 903 |
| Piegādātāji un citi | 1 292 | 944 |
| Aplēstās neattiecināmās summas | (712) | (587) |
| Kopā | 17 615 | 15 260 |

Miljonos EUR

Veids

31.12.2010.

31.12.2009.

Dalībvalstis

17 035

14 903

Piegādātāji un citi

1 292

944

Aplēstās neattiecināmās summas

(712)

(587)

Kopā

17 615

15 260

Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko ES saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā uzkrātās maksas (skatīt 2.18.3. paskaidrojumu turpmāk), bet neattiecināmās summas paliek nenoslēgtas kontos "aplēstās neattiecināmās summas". Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, tika izlemts atspoguļot maksājamo neto summu kā īstermiņa saistības.

2.18.3.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

Šeit galvenās summas ir saistītas ar 16 924 miljoniem euro (2009. gadā – 11 160 miljoni euro) nesamaksātos izmaksu pieprasījumos par struktūrfondu pasākumiem.

Piegādātāji un citi

Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Aplēstās neattiecināmās summas

Aplēstās neattiecināmās summas

Kreditoru parādi ir samazināti par 712 miljoniem euro, proti, saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļu. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem.

2.18.3.   
  Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Uzkrātās maksas | 66 326 | 76 435 |
| Nākamo periodu ienākumi | 407 | 1 976 |
| Citi | 6 | 9 |
| Kopā | 66 739 | 78 420 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Uzkrātās maksas

66 326

76 435

Nākamo periodu ienākumi

407

1 976

Citi

6

9

Kopā

66 739

78 420

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| ELGF uzkrātās maksas |
| Izdevumi 16.10.2010. – 31.12.2010. | 33 015 | 32 087 |
| Tiešais atbalsts | 10 703 | 12 195 |
| Cukura nozares pārstrukturēšana | 400 | 735 |
| Citi | (303) | (55) |
| ELGF kopā | 43 815 | 44 962 |
| Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi |
| ELFLA un ELVGF-G | 10 792 | 9 076 |
| EZF | 116 | 347 |
| ERAF un novatoriski pasākumi | 3 337 | 11 777 |
| Kohēzijas fonds | 1 557 | 980 |
| ISPA | 74 | 3 |
| ESF | 2 182 | 5 411 |
| Strukturālas darbības kopā | 18 058 | 27 594 |
| Citi uzkrātās maksas: |
| Pētniecība un izstrāde | 1 267 | 1 687 |
| Citi | 3 186 | 2 192 |
| Citi kopā | 4 453 | 3 879 |
| Kopā uzkrātās maksas | 66 326 | 76 435 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

ELGF uzkrātās maksas

ELGF uzkrātās maksas

Izdevumi 16.10.2010. – 31.12.2010.

33 015

32 087

Tiešais atbalsts

10 703

12 195

Cukura nozares pārstrukturēšana

400

735

Citi

(303)

(55)

ELGF kopā

43 815

44 962

Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi

Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi

ELFLA un ELVGF-G

10 792

9 076

EZF

116

347

ERAF un novatoriski pasākumi

3 337

11 777

Kohēzijas fonds

1 557

980

ISPA

74

3

ESF

2 182

5 411

Strukturālas darbības kopā

18 058

27 594

Citi uzkrātās maksas:

Citi uzkrātās maksas:

Pētniecība un izstrāde

Pētniecība un izstrāde

1 267

1 687

Citi

Citi

3 186

2 192

Citi kopā

4 453

3 879

Kopā uzkrātās maksas

66 326

76 435

Ir vērojama vispārēja tendence – strukturālo darbību izdevumi samazinās, jo pašreiz tiek noslēgtas 2000.–2006. gada programmas.

Nākamo periodu ienākumu lielo summu 2009. gada 31. decembrī izskaidro divu dalībvalstu veiktie pašu resursu iemaksu avansa maksājumi par 2010. gadu.

NETO AKTĪVI UN REZERVES

NETO AKTĪVI UN REZERVES

2.19.   REZERVES

REZERVES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Patiesās vērtības rezerve | (61) | 69 |
| Pārējās rezerves |
| Garantiju fonds | 1 746 | 1 472 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 1 525 | 1 511 |
| Citi | 217 | 214 |
| Kopā | 3 545 | 3 254 |
| Kopā | 3 484 | 3 323 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Patiesās vērtības rezerve

(61)

(61)

69

69

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

1 746

1 472

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1 525

1 511

Citi

217

214

Kopā

3 545

3 254

Kopā

3 484

3 323

2.19.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi. 2010. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīti 48 miljoni euro un atzīti saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem aktīviem.

2.19.2.   
  Pārējās rezerves

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.3.3. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

2.3.3

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatlīdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 57 miljonu euro apmērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve

Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve

Summa attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī (pārveidotas) | 45 601 |
| 2009. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 2 254 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 273 |
| Pārējo rezervju pārmaiņas | 21 |
| Likvidējamā EOTK: 2009. gada rezultāta pārvietošana uz rezervēm | 14 |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | (17 232) |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2010. gada 31. decembrī | 30 931 |
| Sadalījums |
| darbinieku pabalsti | 37 172 |
| citas summas | (6 241) |

Miljonos EUR

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī (pārveidotas)

45 601

45 601

2009. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

2 254

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

273

Pārējo rezervju pārmaiņas

21

Likvidējamā EOTK: 2009. gada rezultāta pārvietošana uz rezervēm

14

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

(17 232)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 2010. gada 31. decembrī

30 931

Sadalījums

Sadalījums

darbinieku pabalsti

37 172

citas summas

(6 241)

Šī summa, kas nav klasificēta kā debitoru parāds no dalībvalstīm, ir vienāda ar iepriekšējo gadu uzkrātā deficīta (48 163 miljoni euro) un 2010. gada pārpalikuma (17 232 miljoni euro). Ar skaitli "no dalībvalstīm pieprasāmās summas" atspoguļo faktisko situāciju par gadu budžeta procedūrai, ar kuru finansē daudzgadu pasākumus. Rezerves (3 484 miljoni euro), kas izmantojamas saskaņā ar to īpašajām regulām un noteikumiem, nav iekļautas šajā skaitlī ar nolūku.

Būtībā šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas ES jau radušies līdz 2010. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Dalībvalstīm maksājamās summas periodā no 2010. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim sasniedza 33 miljardus euro. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.

Pamatā tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem apmaksā ilgākā periodā, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Īstermiņa: 2011. gadā maksājamās summas | 1 278 |
| Ilgtermiņa: pēc 2011. gada maksājamās summas | 35 894 |
| Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2010. | 37 172 |

Miljonos EUR

Summa

Īstermiņa: 2011. gadā maksājamās summas

1 278

Ilgtermiņa: pēc 2011. gada maksājamās summas

35 894

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2010.

37 172

No dalībvalstīm pieprasāmās summas salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir samazinājušās par 14,7 miljardiem euro. Šo samazinājumu galvenokārt veido: 1) kreditoru parādu samazinājums par 9,4 miljardiem euro (skatīt 2.18. paskaidrojumu), 2) īstermiņa finanšu saistību palielinājums par 2 miljardiem euro (2.17. paskaidrojums), 3) ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājums par 2,6 miljardiem euro un 4) īstermiņa debitoru parādu palielinājums par 4,6 miljardiem euro (skatīt 2.10. paskaidrojumu).

2.18.

2.17.

2.10.

Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2010. | 2009. |
| Pašu resursu ieņēmumi: | 3.1.1. | | |
| NKI resursi | | 91 178 | 81 978 |
| PVN resursi | | 12 517 | 12 795 |
| Tradicionālie pašu resursi: |
| Muitas nodokļi | | 16 065 | 14 002 |
| Cukura nodevas | | 150 | 130 |
| Tradicionālie pašu resursi kopā | | 16 215 | 14 132 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2. | 2 135 | 1 399 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas | | 283 | 233 |
| Kopā | | 122 328 | 110 537 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2010.

2009.

Pašu resursu ieņēmumi:

3.1.1.

3.1.1.

NKI resursi

91 178

81 978

PVN resursi

12 517

12 795

Tradicionālie pašu resursi:

Muitas nodokļi

16 065

16 065

14 002

14 002

Cukura nodevas

150

130

Tradicionālie pašu resursi kopā

16 215

14 132

Budžeta korekcijas

3.1.2.

3.1.2.

2 135

1 399

Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas

283

233

Kopā

122 328

110 537

Pašu resursu ieņēmumi ir galvenais Eiropas Savienības pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa.

3.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šiem atskaitījumiem.

Salīdzinājumā ar 2009. gadu NKI pašu resursu ieņēmumi palielinājās par 9,2 miljardiem euro, kas atspoguļo vajadzību finansēt lielākas maksājumu apropriācijas 2010. gadā. Muitas nodokļu summa ir palielinājusies par 2 miljardiem euro, galvenokārt importa pieauguma dēļ.

3.1.2.   
  Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2009. gada (2 254 miljoni euro), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2010. gada ieņēmumus. Turklāt, saskaņā ar 2007. gada pašu resursu lēmumu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcija tika reģistrēta summa 112 miljonu euro apmērā, kas ir budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursu atšķirība (skatīt Regulas Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu) un to kursu atšķirība, kas bija spēkā to maksājumu veikšanas brīdī, ko veica dalībvalstis, kuras nav EMS.

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2010. | 2009. |
| Soda nauda | 3.2.1. | 3 077 | 2 648 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2. | 25 | 705 |
| Izdevumu atgūšana: | 3.2.3. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 49 | 63 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 11 | 6 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 71 | 41 |
| Dalīta pārvaldība | | 1 776 | 1 066 |
| Kopā | | 1 907 | 1 176 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības: | 3.2.4. | | |
| Personāls | | 1 073 | 1 010 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi | | 13 | 33 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 121 | 165 |
| Kopā | | 1 207 | 1 208 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2.5. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 157 | 150 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 460 | 618 |
| Citi | | 1 355 | 1 027 |
| Kopā | | 1 972 | 1 795 |
| Kopā | | 8 188 | 7 532 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2010.

2009.

Soda nauda

3.2.1.

3.2.1.

3 077

2 648

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2.

3.2.2.

25

705

Izdevumu atgūšana:

3.2.3.

3.2.3.

Tieša centralizēta pārvaldība

49

63

Netieša centralizēta pārvaldība

11

6

Decentralizēta pārvaldība

71

41

Dalīta pārvaldība

1 776

1 066

Kopā

1 907

1 176

Ieņēmumi no administratīvās darbības:

3.2.4.

3.2.4.

Personāls

1 073

1 010

Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi

13

33

Citi administratīvie ieņēmumi

121

165

Kopā

1 207

1 208

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.5.

3.2.5.

Korekcijas/uzkrājumi

157

150

Peļņa no valūtas maiņas

460

618

Citi

1 355

1 027

Kopā

1 972

1 795

Kopā

8 188

7 532

3.2.1.   
  Soda nauda

Soda nauda

Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kurus piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par naudas soda piemērošanu un adresātam par to oficiāli paziņots.

3.2.2.   
  Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas attiecas uz piena nodevām 25 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 99 miljoni euro un cukura nodevas 606 miljonu euro apmērā). Piena nodevas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Piena kvotas tiek pakāpeniski izslēgtas, kas izskaidro nodevu ieņēmumu pakāpenisku samazinājumu. Sākot ar 2008./2009. lauksaimniecības gadu un turpmāk kvotas katru gadu palielinās par 1 %, līdz 2015. gadā tās tiks atceltas.

Cukura nodevas attiecas uz cukura nozares pārstrukturēšanas fondu, ar kura palīdzību cukura nozares reformas rezultātā ir samazinātas iekšējās cukura cenas, lai mazinātu starpību starp ES cenām un starptautiskajām cenām. Lai mudinātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražotājus atstāt tirgu, tika izveidots pašfinansējuma pārstrukturēšanas fonds, ko finansē ar ieņēmumiem no cukura ražotājiem uzliktā pagaidu nodokļa, kas tiek uzskatīts par piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai gan šīs shēmas maksājumi turpināsies līdz 2012. gada septembrim, dalībvalstis jau 2009. gada 31. decembrī deklarēja visus ar cukura nozares pārstrukturēšanas fondu saistītos ieņēmumus, tāpēc par 2010. gadu ieņēmumi ir nulle.

3.2.3.   
  Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā ES izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem.

Galvenā summa 1 775 miljonu euro apmērā attiecas uz dalīto pārvaldību un sastāv no 1 331 miljoniem euro par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), 19 miljoniem euro par TRDI, 146 miljonim euro par SAPARD un 279 miljoniem euro par strukturālām darbībām.

TRDI

a)   Lauksaimniecība: ELGF

Lauksaimniecība: ELGF

Saistībā ar ELGF summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir 1 331 miljons euro, un veidojas šādi:

| — | atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 1 032 miljonu euro apmērā, |
| --- | --- |

—

atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 1 032 miljonu euro apmērā,

| — | krāpšana un pārkāpumi 299 miljonu euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 178 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 121 miljons euro (1 130 miljoni euro mīnus korekcija par norakstītajām summām 382 miljonu euro apmērā 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 627 miljoniem euro 2009. gada beigās), skatīt arī 2.10.2. paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

krāpšana un pārkāpumi 299 miljonu euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 178 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 121 miljons euro (1 130 miljoni euro mīnus korekcija par norakstītajām summām 382 miljonu euro apmērā 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 627 miljoniem euro 2009. gada beigās), skatīt arī 2.10.2. paskaidrojumu.

2.10.2.

b)   Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Izdevumu atgūšana strukturālo darbību pozīcijā bija 279 miljoni euro (2009. gadā – 613 miljoni euro). Šajā apakšpozīcijā galvenokārt ir ietverti Komisijas izdoti iekasēšanas rīkojumi, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus 610 miljonu euro apmērā, un uzkrāto ienākumu samazinājumu gada beigās 377 miljonu euro apmērā.

Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi, |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi,

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt, |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt,

| — | atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

3.2.4.   
  Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi tiek veidoti no atskaitījumiem no darbinieku algām un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas — pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   
  Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa 430 miljonu euro apmērā (2009. gadā – 376 miljoni euro) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbību, kas ir aprakstīta 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan realizēta, gan nerealizēta peļņa. Neto peļņa no valūtas maiņas bija 21 miljons euro par gadu (2009. gadā – 185 miljoni euro).

3.5

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Personāla izdevumi | 5 171 | 4 898 |
| Nolietojums un vērtības samazinājums | 384 | 436 |
| Citi administratīvie izdevumi | 3 059 | 2 799 |
| Kopā | 8 614 | 8 133 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Personāla izdevumi

5 171

4 898

Nolietojums un vērtības samazinājums

384

436

Citi administratīvie izdevumi

3 059

2 799

Kopā

8 614

8 133

Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas ES darbības rezultātā, un tie ietver personāla izmaksas, amortizāciju un citas izmaksas, kuras saistītas ar iestāžu un aģentūru darbību (piemēram, nomas, uzturēšanas, apgādes, mācību u. c. izmaksas).

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 2010. | 2009.
  (pārveidots) |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: | 3.4.1. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 10 123 | 8 744 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 4 045 | 3 605 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 933 | 137 |
| Dalīta pārvaldība | | 85 432 | 87 251 |
| Kopēja pārvaldība | | 1 868 | 1 655 |
| Kopā | | 102 401 | 101 392 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3.4.2. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 68 | 199 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 439 | 432 |
| Citi | | 856 | 481 |
| Kopā | | 1 363 | 1 112 |
| Kopā | | 103 764 | 102 504 |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

2010.

2009.

(pārveidots)

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

3.4.1.

3.4.1.

Tieša centralizēta pārvaldība

10 123

8 744

Netieša centralizēta pārvaldība

4 045

3 605

Decentralizēta pārvaldība

933

137

Dalīta pārvaldība

85 432

87 251

Kopēja pārvaldība

1 868

1 655

Kopā

102 401

101 392

Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

3.4.2.

3.4.2.

Korekcijas/uzkrājumi

68

199

Zaudējumi no valūtas maiņas

439

432

Citi

856

481

Kopā

1 363

1 112

Kopā

103 764

102 504

3.4.1.   
  Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Eiropas Savienības darbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu ietilpst pozīcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, kuras finansē, izmantojot dažādas strukturālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

Dalītās pārvaldības izdevumu samazinājums 2010. gadā galvenokārt ir saistīts ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu un apstākli, ka ELGF izpilde 2010. gadā ir samazinājusies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šo samazinājumu daļēji kompensē 2007.–2013. gada plānošanas perioda strukturālās darbības, kas pēc lēna iesākuma 2009. gadā sasniedza normālu līmeni. Ar centralizēto pārvaldību saistīto izdevumu palielinājumu ir radījuši pētniecības un izstrādes pasākumi.

Kā izklāstīts 2.5.2. paskaidrojumā, Komisija 2010. gadā mainīja savu grāmatvedības politiku attiecībā uz atsevišķiem kohēzijas un lauku attīstības izdevumiem. Tā kā šīs summas ir būtiskas, Komisijai saskaņā ar saviem grāmatvedības noteikumiem ir jāpārveido attiecīgie 2009. gada skaitļi, lai ar pašreizējiem salīdzināmiem skaitļiem atspoguļotu situāciju tā, kā tā būtu aprakstāma, ja tādas pašas grāmatvedības metodes būtu lietotas pagājušajā gadā. Šīs pārveidošanas ietekme uz sākotnējo 2009. gada saimnieciskās darbības rezultātu ir parādīta turpmāk.

2.5.2.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. gada pārskatu sākotnējais variants | Izmaiņas grāmatvedības politikā | Pārveidotie 2009. gada
  pārskati |
| Pamatdarbības ieņēmumi | 118 069 | — | 118 069 |
| Pamatdarbības izdevumi: |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: |
| Dalīta pārvaldība | (89 681) | 2 430 | (87 251) |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | (113 067) | 2 430 | (110 637) |
| Atlikums no pamatdarbības | 5 002 | 2 430 | 7 432 |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | 4 457 | 2 430 | 6 887 |

Miljonos EUR

2009. gada pārskatu sākotnējais variants

Izmaiņas grāmatvedības politikā

Pārveidotie 2009. gada

pārskati

Pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi

118 069

—

118 069

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

Dalīta pārvaldība

(89 681)

2 430

(87 251)

Pamatdarbības izdevumi kopā

(113 067)

2 430

(110 637)

Atlikums no pamatdarbības

Atlikums no pamatdarbības

5 002

2 430

7 432

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

4 457

2 430

6 887

3.4.2.   
  Citi pamatdarbības izdevumi:

Citi pamatdarbības izdevumi:

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.

3.6

Apakšpozīcijā “citi” bija ievērojams palielinājums norakstītajām summām no parādiem Komisijai – 365 miljoni euro salīdzinājumā ar 26 miljoniem 2009. gadā. Tas galvenokārt ir skaidrojams ar īpašiem samazinājumiem saistībā ar naudas sodu lēmumiem (273 miljoni euro) un norakstītajām summām ELGF un lauku attīstības jomā, kuru kopsumma ir 82 miljoni euro.

Pētniecība un izstrādes izmaksas:

Pētniecība un izstrādes izmaksas:

Kā 2010. gada izmaksas ir iekļautas šādas izmaksas.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. |
| Pētniecības izmaksas | 295 |
| Nekapitalizētas izstrādes izmaksas | 157 |
| Atzīti kā izdevumi | 452 |

Miljonos EUR

2010.

Pētniecības izmaksas

295

Nekapitalizētas izstrādes izmaksas

157

Atzīti kā izdevumi

Atzīti kā izdevumi

452

452

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Dividenžu ienākumi | 1 | 14 |
| Procentu ienākumi: |
| Par priekšfinansējumu | 42 | 59 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 382 | 132 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 0 | 2 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 100 | 100 |
| Par aizdevumiem | 394 | 265 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 110 | 158 |
| Citi | 2 | 3 |
| Kopā | 1 030 | 719 |
| Citi finanšu ienākumi: |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 11 | 10 |
| Citi | 83 | 76 |
| Kopā | 94 | 86 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 1 | 10 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 52 | 6 |
| Kopā | 1 178 | 835 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

1

1

14

14

Procentu ienākumi:

Procentu ienākumi:

Par priekšfinansējumu

42

59

Par novēlotiem maksājumiem

382

132

Par mijmaiņas darījumiem

0

2

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

100

100

Par aizdevumiem

394

265

Par naudu un tās ekvivalentiem

110

158

Citi

2

3

Kopā

1 030

719

Citi finanšu ienākumi:

Citi finanšu ienākumi:

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

11

10

Citi

83

76

Kopā

94

86

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

1

1

10

10

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

52

52

6

6

Kopā

1 178

835

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

FINANŠU IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Procentu izdevumi: |
| Noma | 93 | 95 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 0 | 2 |
| Par aizņēmumiem | 380 | 248 |
| Citi | 23 | 20 |
| Kopā | 496 | 365 |
| Citi finanšu izdevumi: |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 60 | 39 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 55 | 73 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 5 | 15 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 1 | 0 |
| Citi | 42 | 57 |
| Kopā | 163 | 184 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 2 | 45 |
| Kopā | 661 | 594 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Noma

93

95

Par mijmaiņas darījumiem

0

2

Par aizņēmumiem

380

248

Citi

23

20

Kopā

496

365

Citi finanšu izdevumi:

Citi finanšu izdevumi:

Finanšu uzkrājumu korekcijas

60

39

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

55

73

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

5

15

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

1

0

Citi

42

57

Kopā

163

184

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

2

2

45

45

Kopā

661

594

3.7.   ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTA DAĻA

ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO DEFICĪTA DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi ES savā saimnieciskā rezultāta pārskatā iekļauj savu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto deficīta daļu (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1

2.3.2

3.8.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Par 2010. gadu saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā ir atzīti ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, par summu 129 597 miljoni euro.

3.9.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās – „darbības Eiropas Savienībā”, „darbības ārpus Eiropas Savienības” un „dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas ES iestāžu un struktūru darbībai.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir parādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskās darbības rezultāta pārskatu.

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | KOPĀ |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda nauda | 3 077 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Lauksaimniecības nodevas | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Izdevumu atgūšana | 1 849 | 89 | 1 | 0 | 0 | (32) | 1 907 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 60 | 36 | 912 | 0 | 347 | (148) | 1 207 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 2 445 | 10 | 575 | 3 | 1 | (1 062) | 1 972 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 7 456 | 135 | 1 488 | 3 | 348 | (1 242) | 8 188 |
| Administratīvie izdevumi |
| Personāla izdevumi | (1 945) | (824) | (1 073) | 0 | (1 353) | 24 | (5 171) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (88) | (13) | (119) | 0 | (164) | 0 | (384) |
| Citi administratīvie izdevumi | (904) | (318) | (902) | 0 | (1 234) | 299 | (3 059) |
| | (2 937) | (1 155) | (2 094) | 0 | (2 751) | 323 | (8 614) |
| Pamatdarbības izdevumi: |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (7 115) | (3 597) | (180) | 0 | 0 | 769 | (10 123) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (3 821) | (213) | (45) | 0 | 0 | 34 | (4 045) |
| Decentralizēta pārvaldība | (113) | (820) | 0 | 0 | 0 | 0 | (933) |
| Dalīta pārvaldība | (85 173) | (29) | (230) | 0 | 0 | 0 | (85 432) |
| Kopēja pārvaldība | (382) | (1 486) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 868) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (947) | (23) | (448) | (59) | (2) | 116 | (1 363) |
| | (97 551) | (6 168) | (903) | (59) | (2) | 919 | (103 764) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (100 488) | (7 323) | (2 997) | (59) | (2 753) | 1 242 | (112 378) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (93 032) | (7 188) | (1 509) | (56) | (2 405) | 0 | (104 190) |
| Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām | | 122 328 |
| Atlikums no pamatdarbības | | 18 138 |
| Neto finanšu ienākumi | | 517 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | | (1 003) |
| Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa | | (420) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | 17 232 |

Miljonos EUR

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

KOPĀ

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda nauda

3 077

0

0

0

0

0

3 077

Lauksaimniecības nodevas

25

0

0

0

0

0

25

Izdevumu atgūšana

1 849

89

1

0

0

(32)

1 907

Ieņēmumi no administratīvās darbības

60

36

912

0

347

(148)

1 207

Citi pamatdarbības ieņēmumi

2 445

10

575

3

1

(1 062)

1 972

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

7 456

7 456

135

135

1 488

1 488

3

3

348

348

(1 242)

(1 242)

8 188

8 188

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

Personāla izdevumi

(1 945)

(824)

(1 073)

0

(1 353)

24

(5 171)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(88)

(13)

(119)

0

(164)

0

(384)

Citi administratīvie izdevumi

(904)

(318)

(902)

0

(1 234)

299

(3 059)

(2 937)

(2 937)

(1 155)

(1 155)

(2 094)

(2 094)

0

0

(2 751)

(2 751)

323

323

(8 614)

(8 614)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

Tieša centralizēta pārvaldība

(7 115)

(3 597)

(180)

0

0

769

(10 123)

Netieša centralizēta pārvaldība

(3 821)

(213)

(45)

0

0

34

(4 045)

Decentralizēta pārvaldība

(113)

(820)

0

0

0

0

(933)

Dalīta pārvaldība

(85 173)

(29)

(230)

0

0

0

(85 432)

Kopēja pārvaldība

(382)

(1 486)

0

0

0

0

(1 868)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(947)

(23)

(448)

(59)

(2)

116

(1 363)

(97 551)

(97 551)

(6 168)

(6 168)

(903)

(903)

(59)

(59)

(2)

(2)

919

919

(103 764)

(103 764)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(100 488)

(7 323)

(2 997)

(59)

(2 753)

1 242

(112 378)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(93 032)

(93 032)

(7 188)

(7 188)

(1 509)

(1 509)

(56)

(56)

(2 405)

(2 405)

0

0

(104 190)

(104 190)

Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām

122 328

122 328

Atlikums no pamatdarbības

Atlikums no pamatdarbības

18 138

18 138

Neto finanšu ienākumi

517

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(1 003)

Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa

(420)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

17 232

17 232

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Zinātniskā pētniecība | Informācijas sabiedrība |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda nauda | 0 | 12 | 3 065 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 1 | 0 | 15 | 1 603 | 12 | 1 | 32 | 14 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 4 | 402 | 0 | 39 | 135 | 184 | 39 | 624 | 7 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 4 | 415 | 3 065 | 54 | 1 763 | 197 | 41 | 657 | 22 |
| Administratīvie izdevumi: | (57) | (178) | (82) | (108) | (115) | (268) | (110) | (391) | (125) |
| Personāla izdevumi | (51) | (128) | (75) | (82) | (95) | (190) | (80) | (218) | (102) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (8) | 0 | (0) | 0 | (11) | (1) | (2) | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (6) | (42) | (7) | (26) | (20) | (67) | (29) | (171) | (23) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (105) | (650) | (305) | (6 077) | (56 176) | (3 328) | (224) | (3 238) | (1 107) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (105) | (347) | 1 | (176) | (31) | (1 312) | (207) | (2 436) | (1 179) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | (90) | 0 | (7) | 0 | (1 750) | 0 | (714) | 78 |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (24) | 0 | (5) | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (5 850) | (56 037) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja pārvaldība | 0 | (166) | 0 | (3) | 0 | (197) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | 0 | (47) | (306) | (17) | (108) | (64) | (17) | (88) | (6) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (162) | (829) | (387) | (6 185) | (56 291) | (3 596) | (333) | (3 630) | (1 231) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (158) | (414) | 2 678 | (6 131) | (54 528) | (3 399) | (292) | (2 973) | (1 209) |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda nauda | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 9 | 0 | 150 | 0 | 9 | 1 | 2 | 1 849 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 | 60 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 77 | 7 | 174 | 1 | 0 | 166 | 337 | 249 | 2 445 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 115 | 16 | 174 | 151 | 0 | 175 | 347 | 260 | 7 456 |
| Administratīvie izdevumi: | (341) | (44) | (162) | (71) | (94) | (195) | (323) | (273) | (2 937) |
| Personāla izdevumi | (242) | (35) | (113) | (59) | (38) | (100) | (197) | (140) | (1 945) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (27) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (24) | (8) | (88) |
| Citi administratīvie izdevumi | (72) | (9) | (45) | (12) | (54) | (94) | (102) | (125) | (904) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (85) | (523) | (51) | (22 677) | (16) | (1 445) | (615) | (929) | (97 551) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (63) | (254) | (10) | (46) | (16) | (175) | (411) | (348) | (7 115) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (8) | 0 | (1 254) | (76) | 0 | (3 821) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (84) | 0 | 0 | 0 | 0 | (113) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (267) | 0 | (22 524) | 0 | 0 | 0 | (495) | (85 173) |
| Kopēja pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | 0 | (382) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (22) | (2) | (41) | 0 | 0 | (15) | (128) | (86) | (947) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (426) | (567) | (213) | (22 748) | (110) | (1 640) | (938) | (1 202) | (100 488) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (311) | (551) | (39) | (22 597) | (110) | (1 465) | (591) | (942) | (93 032) |

Miljonos EUR

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Zinātniskā pētniecība

Informācijas sabiedrība

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda nauda

0

12

3 065

0

0

0

0

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

25

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

1

0

15

1 603

12

1

32

14

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

0

0

0

0

1

1

1

1

Citi pamatdarbības ieņēmumi

4

402

0

39

135

184

39

624

7

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

4

4

415

415

3 065

3 065

54

54

1 763

1 763

197

197

41

41

657

657

22

22

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(57)

(57)

(178)

(178)

(82)

(82)

(108)

(108)

(115)

(115)

(268)

(268)

(110)

(110)

(391)

(391)

(125)

(125)

Personāla izdevumi

(51)

(128)

(75)

(82)

(95)

(190)

(80)

(218)

(102)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(8)

0

(0)

0

(11)

(1)

(2)

0

Citi administratīvie izdevumi

(6)

(42)

(7)

(26)

(20)

(67)

(29)

(171)

(23)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(105)

(105)

(650)

(650)

(305)

(305)

(6 077)

(6 077)

(56 176)

(56 176)

(3 328)

(3 328)

(224)

(224)

(3 238)

(3 238)

(1 107)

(1 107)

Tieša centralizēta pārvaldība

(105)

(347)

1

(176)

(31)

(1 312)

(207)

(2 436)

(1 179)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

(90)

0

(7)

0

(1 750)

0

(714)

78

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(24)

0

(5)

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(5 850)

(56 037)

0

0

0

0

Kopēja pārvaldība

0

(166)

0

(3)

0

(197)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi:

0

(47)

(306)

(17)

(108)

(64)

(17)

(88)

(6)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(162)

(829)

(387)

(6 185)

(56 291)

(3 596)

(333)

(3 630)

(1 231)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(158)

(158)

(414)

(414)

2 678

2 678

(6 131)

(6 131)

(54 528)

(54 528)

(3 399)

(3 399)

(292)

(292)

(2 973)

(2 973)

(1 209)

(1 209)

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda nauda

0

0

0

0

0

0

0

0

3 077

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

25

Izdevumu atgūšana

0

9

0

150

0

9

1

2

1 849

Ieņēmumi no administratīvās darbības

38

0

0

0

0

0

9

9

60

Citi pamatdarbības ieņēmumi

77

7

174

1

0

166

337

249

2 445

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

115

115

16

16

174

174

151

151

0

0

175

175

347

347

260

260

7 456

7 456

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(341)

(341)

(44)

(44)

(162)

(162)

(71)

(71)

(94)

(94)

(195)

(195)

(323)

(323)

(273)

(273)

(2 937)

(2 937)

Personāla izdevumi

(242)

(35)

(113)

(59)

(38)

(100)

(197)

(140)

(1 945)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(27)

0

(4)

0

(2)

(1)

(24)

(8)

(88)

Citi administratīvie izdevumi

(72)

(9)

(45)

(12)

(54)

(94)

(102)

(125)

(904)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(85)

(85)

(523)

(523)

(51)

(51)

(22 677)

(22 677)

(16)

(16)

(1 445)

(1 445)

(615)

(615)

(929)

(929)

(97 551)

(97 551)

Tieša centralizēta pārvaldība

(63)

(254)

(10)

(46)

(16)

(175)

(411)

(348)

(7 115)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

(8)

0

(1 254)

(76)

0

(3 821)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(84)

0

0

0

0

(113)

Dalīta pārvaldība

0

(267)

0

(22 524)

0

0

0

(495)

(85 173)

Kopēja pārvaldība

0

0

0

(15)

0

(1)

0

0

(382)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(22)

(2)

(41)

0

0

(15)

(128)

(86)

(947)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(426)

(567)

(213)

(22 748)

(110)

(1 640)

(938)

(1 202)

(100 488)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(311)

(311)

(551)

(551)

(39)

(39)

(22 597)

(22 597)

(110)

(110)

(1 465)

(1 465)

(591)

(591)

(942)

(942)

(93 032)

(93 032)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 15 | 0 | 10 | 61 | 3 | 89 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 5 | 0 | 1 | 5 | (1) | 10 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 56 | 0 | 11 | 66 | 2 | 135 |
| Administratīvie izdevumi: | (862) | (57) | (165) | (44) | (27) | (1 155) |
| Personāla izdevumi | (577) | (49) | (144) | (37) | (17) | (824) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | (13) |
| Citi administratīvie izdevumi | (272) | (8) | (21) | (7) | (10) | (318) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (2 766) | (7) | (1 387) | (1 063) | (945) | (6 168) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (1 722) | (5) | (866) | (531) | (473) | (3 597) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (171) | 0 | (16) | (26) | 0 | (213) |
| Decentralizēta pārvaldība | (259) | 0 | (95) | (466) | 0 | (820) |
| Dalīta pārvaldība | (29) | 0 | 0 | 0 | 0 | (29) |
| Kopēja pārvaldība | (574) | (2) | (405) | (38) | (467) | (1 486) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | (11) | 0 | (5) | (2) | (5) | (23) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (3 628) | (64) | (1 552) | (1 107) | (972) | (7 323) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (3 572) | (64) | (1 541) | (1 041) | (970) | (7 188) |

Miljonos EUR

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

15

0

10

61

3

89

Ieņēmumi no administratīvās darbības

36

0

0

0

0

36

Citi pamatdarbības ieņēmumi

5

0

1

5

(1)

10

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

56

56

0

0

11

11

66

66

2

2

135

135

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(862)

(862)

(57)

(57)

(165)

(165)

(44)

(44)

(27)

(27)

(1 155)

(1 155)

Personāla izdevumi

(577)

(49)

(144)

(37)

(17)

(824)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(13)

0

0

0

0

(13)

Citi administratīvie izdevumi

(272)

(8)

(21)

(7)

(10)

(318)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(2 766)

(2 766)

(7)

(7)

(1 387)

(1 387)

(1 063)

(1 063)

(945)

(945)

(6 168)

(6 168)

Tieša centralizēta pārvaldība

(1 722)

(5)

(866)

(531)

(473)

(3 597)

Netieša centralizēta pārvaldība

(171)

0

(16)

(26)

0

(213)

Decentralizēta pārvaldība

(259)

0

(95)

(466)

0

(820)

Dalīta pārvaldība

(29)

0

0

0

0

(29)

Kopēja pārvaldība

(574)

(2)

(405)

(38)

(467)

(1 486)

Citi pamatdarbības izdevumi:

(11)

0

(5)

(2)

(5)

(23)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(3 628)

(64)

(1 552)

(1 107)

(972)

(7 323)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(3 572)

(3 572)

(64)

(64)

(1 541)

(1 541)

(1 041)

(1 041)

(970)

(970)

(7 188)

(7 188)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinācija | Personāls un administrācija | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 2 | 5 | 0 | 764 | 0 | 51 | 0 | 90 | 0 | 912 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | (1) | 8 | 25 | 0 | 37 | 0 | 53 | 455 | 575 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 1 | 4 | 8 | 789 | 0 | 88 | 0 | 143 | 455 | 1 488 |
| Administratīvie izdevumi: | (108) | (54) | (168) | (1 260) | (85) | (52) | (10) | (403) | 46 | (2 094) |
| Personāla izdevumi | (67) | (38) | (140) | (448) | (62) | (39) | (9) | (316) | 46 | (1.073) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (119) |
| Citi administratīvie izdevumi | (39) | (15) | (28) | (698) | (23) | (13) | (1) | (85) | 0 | (902) |
| Pamatdarbības izdevumi: | (136) | (17) | (2) | (32) | (37) | (234) | 0 | (15) | (430) | (903) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (91) | (17) | (1) | (30) | (37) | (4) | 0 | 0 | 0 | (180) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (45) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (45) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (230) | 0 | 0 | 0 | (230) |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | 0 | 0 | (1) | (2) | 0 | 0 | 0 | (15) | (430) | (448) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (244) | (71) | (170) | (1 292) | (122) | (286) | (10) | (418) | (384) | (2 997) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (243) | (67) | (162) | (503) | (122) | (198) | (10) | (275) | 71 | (1 509) |

Miljonos EUR

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinācija

Personāls un administrācija

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Ieņēmumi no administratīvās darbības

2

5

0

764

0

51

0

90

0

912

Citi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

(1)

8

25

0

37

0

53

455

575

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

1

1

4

4

8

8

789

789

0

0

88

88

0

0

143

143

455

455

1 488

1 488

Administratīvie izdevumi:

Administratīvie izdevumi:

(108)

(108)

(54)

(54)

(168)

(168)

(1 260)

(1 260)

(85)

(85)

(52)

(52)

(10)

(10)

(403)

(403)

46

46

(2 094)

(2 094)

Personāla izdevumi

(67)

(38)

(140)

(448)

(62)

(39)

(9)

(316)

46

(1.073)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

(1)

0

(114)

0

0

0

(2)

0

(119)

Citi administratīvie izdevumi

(39)

(15)

(28)

(698)

(23)

(13)

(1)

(85)

0

(902)

Pamatdarbības izdevumi:

Pamatdarbības izdevumi:

(136)

(136)

(17)

(17)

(2)

(2)

(32)

(32)

(37)

(37)

(234)

(234)

0

0

(15)

(15)

(430)

(430)

(903)

(903)

Tieša centralizēta pārvaldība

(91)

(17)

(1)

(30)

(37)

(4)

0

0

0

(180)

Netieša centralizēta pārvaldība

(45)

0

0

0

0

0

0

0

0

(45)

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

(230)

0

0

0

(230)

Citi pamatdarbības izdevumi:

0

0

(1)

(2)

0

0

0

(15)

(430)

(448)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(244)

(71)

(170)

(1 292)

(122)

(286)

(10)

(418)

(384)

(2 997)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(243)

(243)

(67)

(67)

(162)

(162)

(503)

(503)

(122)

(122)

(198)

(198)

(10)

(10)

(275)

(275)

71

71

(1 509)

(1 509)

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus, un ES vajadzības izmantot šīs naudas plūsmas.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato Eiropas Savienības pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas tabulā parāda naudas plūsmas periodā, ko klasificē pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (ES nav finansēšanas darbības).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

Jāņem vērā, ka ES nav pieejami lietošanai Komisijas naudas un tās ekvivalentu atlikumi 9 080 miljonu euro apmērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir uzrādītas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi”2.11. paskaidrojumā iepriekš.

2.11

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, KĀ ARĪ CITAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Saņemtās garantijas: |
| Izpildes garantijas | 301 | 252 |
| Citas garantijas | 30 | 27 |
| Citi iespējamie aktīvi | 8 | 18 |
| Iespējamie aktīvi kopā | 339 | 297 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Saņemtās garantijas:

Izpildes garantijas

301

252

Citas garantijas

30

27

Citi iespējamie aktīvi

8

18

Iespējamie aktīvi kopā

339

297

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES. Citi iespējamie aktīvi galvenokārt ir saistīti ar iespējamiem nodokļu atlīdzinājumiem saistībā ar Komisijas ēkām.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojums | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Sniegtās garantijas | 5.1 | 22 171 | 19 330 |
| Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.2 | 9 627 | 11 969 |
| ELGF – līdz tiesas spriedumam | 5.3 | 1 772 | 1 945 |
| Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem | 5.4 | 458 | 416 |
| Citas iespējamās saistības | 5.5 | 4 | 12 |
| Iespējamās saistības kopā | | 34 032 | 33 672 |
| Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. |

Miljonos EUR

Paskaidrojums

31.12.2010.

31.12.2009.

Sniegtās garantijas

5.1

22 171

19 330

Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.2

9 627

11 969

ELGF – līdz tiesas spriedumam

5.3

1 772

1 945

Summas saistībā ar tiesā izskatāmām lietām un citiem strīdiem

5.4

458

416

Citas iespējamās saistības

5.5

4

12

Iespējamās saistības kopā

34 032

33 672

Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados.

5.1.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.1.1.   
  Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Riska dalīšana
  31.12.2010. | Bezriska dalīšana
  31.12.2010. | Nenokārtotas
  31.12.2010.
  Kopā | Nenokārtotas
  31.12.2009. |
| Publiska iestāde | Privāts uzņēmums |
| 65 % garantija | 3 625 | 12 443 | 2 149 | 18 217 | 14 945 |
| 70 % garantija | 87 | 2 132 | 62 | 2 281 | 2 596 |
| 75 % garantija | 0 | 635 | 60 | 695 | 850 |
| 100 % garantija | 0 | 683 | 106 | 789 | 821 |
| Kopā Total | 3 712 | 15 893 | 2 377 | 21 982 | 19 212 |

Miljonos EUR

Riska dalīšana

31.12.2010.

Bezriska dalīšana

31.12.2010.

Nenokārtotas

31.12.2010.

Kopā

Nenokārtotas

31.12.2009.

Publiska iestāde

Privāts uzņēmums

65 % garantija

3 625

12 443

2 149

18 217

18 217

14 945

70 % garantija

87

2 132

62

2 281

2 281

2 596

75 % garantija

0

635

60

695

695

850

100 % garantija

0

683

106

789

789

821

Kopā Total

3 712

15 893

2 377

21 982

19 212

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2010. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu – 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā kopējā summa 2010. gada 31. decembrī bija 21 982 miljoni euro, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas rodas ES.

Aizdevumiem, uz kuriem attiecas ES budžeta garantija, EIB iegūst garantijas arī no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajos gadījumos Komisija ir sekundārais galvotājs. ES budžeta garantija sedz tikai sadaļā "riska dalīšana" norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības. Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā "bezriska dalīšana" norādīto garantiju visus riskus sedz no ES budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, šos riskus parasti attiecina uz politisku risku, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercrisku var nākties segt arī no ES budžeta.

5.1.2.   
  Citas sniegtās garantijas

Citas sniegtās garantijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 161 | 94 |
| Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) | 11 | 6 |
| MEDA – Marokas garantijas | 17 | 17 |
| Citi | 0 | 1 |
| Kopā | 189 | 118 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

161

94

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

11

6

MEDA – Marokas garantijas

17

17

Citi

0

1

Kopā

189

118

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF

Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātos pret finanšu risku saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegtas attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz vienam miljardam euro, no kuriem līdz 800 miljoniem euro ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz 200 miljoniem euro – no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pašu summu.

RSFF

Komisija 2010. gada 31. decembrī bija iemaksājusi 515 miljonus RSFF. EIB šo summu ieguldīja obligācijās (419 miljoni euro 2010. gada 31. decembrī), termiņnoguldījumos (55 miljoni euro) un naudas ekvivalentos (33 miljoni euro). 2010. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par 2 212 miljoniem euro un uz tiem tādējādi attiecās mehānisma darbība. 2009. gada laikā iestājās saistību neizpilde par 5 miljoniem euro, un tos iekļāva mehānisma izmaksās. Summa, kas iepriekš norādīta kā iespējamās saistības (161 miljons euro), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2010. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem vai garantijām RSFF ietvaros. Tie ir 7,3 % no garantēto summu kopsummas. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi mehānismā.

RSFF

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) izsniedz garantijas, lai samazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektu pirmajos gados. Proti, garantija pilnā mērā nodrošinās atbalsta kredītlīnijas, kuras atvērs vienīgi tādos gadījumos, ja projekta naudas plūsma nebūs pietiekama, lai apkalpotu prioritāru aizņēmumu. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un ar TEN-T regulu ES budžetā ir iedalīti 500 miljoni euro, kas tiks piešķirti 2007.–2013. gadā. EIB piešķirs vēl 500 miljonus euro, tādējādi instrumenta kopējā pieejamā summa būs viens miljards euro.

Komisija 2010. gada 31. decembrī bija iemaksājusi 155 miljonus LGTT. EIB šo summu ieguldīja obligācijās (111 miljoni euro 2010. gada 31. decembrī), termiņnoguldījumos (36 miljoni euro) un naudā (5 miljoni euro). 2010. gada beigās bija parakstīti aizdevumi par 140 miljoniem euro un uz tiem tādējādi attiecās garantija. Summa, kas ietverta kā iespējamās saistības (11 miljoni euro), ir aprēķinātie maksimālie zaudējumi 2010. gada 31. decembrī, kas Komisijai varētu rasties saistību neizpildes gadījumā no EIB izsniegtajiem aizdevumiem LGTT darbības ietvaros. Tie ir 7,9 % no garantēto summu kopsummas. Jāatzīmē, ka Komisijas kopējais risks ir nepārsniedz summu, ko tā ir ieguldījusi instrumentā.

LGTT

RSFF un LGTT instrumentu aktīvi Komisijas bilancē ir iekļauti kā pārdošanai pieejami īstermiņa aktīvi (skatīt 2.8. paskaidrojumu) un nauda (2.11. paskaidrojums).

2.8.

2.11.

Meda

Meda

Komisija ar īpaša fonda palīdzību kā MEDA programmas daļu ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Fonds Dar Ad-Damane. 2010. gada 31. decembrī fonda līdzekļi bija 27 miljoni, kas tika uzrādīti kā nauda un naudas ekvivalenti – skatīt 2.11. skaidrojumu. Komisijas garantija, kas uzrādīta kā iespējamās saistības, attiecas uz 17 miljoniem euro no aizdevumiem, ko izsniegušas iepriekš minētās organizācijas.

MEDA

Caisse Centrale de Garantie

Fonds Dar Ad-Damane

2.11.

5.2.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Šīs summas attiecas uz naudas sodiem, ko uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kuriem ir veikts pagaidu maksājums, un tie ir vai nu pārsūdzēti, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem (561 miljoni euro) ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.3.   ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM

ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums – skatīt 2.13. paskaidrojumu.

2.13.

5.4.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem. Jāpiebilst, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.5.   CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ir iekļautas citas mazākas iespējamās saistību summas, kas nav klasificējamas iepriekš minētajās pozīcijās.

Citas būtiskas informācijas atklāšana

Citas būtiskas informācijas atklāšana

5.6.   SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

SAISTĪBAS VĒL NEIZLIETOTĀS APROPRIĀCIJĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Saistības vēl neizlietotās apropriācijās | 155 642 | 134 689 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

155 642

134 689

Budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Budžeta saistību kopējais atlikums 2010. gada 31. decembrī bija 194 395 miljoni euro. Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL, atskaitot saistītās summas, kuras 2010. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā ir iekļautas kā izdevumi.

RAL, Reste à Liquider

RAL

5.7.   BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Strukturālās darbības | 210 638 | 275 761 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 263 | 263 |
| Zvejas nolīgumi | 130 | 249 |
| Galileo programma | 513 | 1 517 |
| GMES programma | 390 | 556 |
| TEN-T | 3 530 | 4 289 |
| Citas līgumsaistības | 3 920 | 1 325 |
| Kopā | 219 384 | 283 960 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

Strukturālās darbības

210 638

275 761

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

263

263

Zvejas nolīgumi

130

249

Galileo programma

Galileo

513

1 517

GMES programma

GMES

390

556

TEN-T

3 530

4 289

Citas līgumsaistības

3 920

1 325

Kopā

219 384

283 960

Šīs saistības radās, pamatojoties uz Komisijas lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā vēl nesedza saistību apropriācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras Eiropas Savienība ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem). Ne visas daudzgadu programmas ietver saistības, kas jāiekļauj šajā pozīcijā, jo turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.

5.7.1.   
  Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Turpmākajā tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskām saistībām, kuras vēl nav paredzētas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads
  (A) | Juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007.-2010. gads
  (C) | Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības
  (= B – C) | Maksimālās saistības
  (= A – C) |
| Kohēzijas politikas līdzekļi | 347 550 | 346 475 | 189 574 | 156 901 | 157 976 |
| Dabas resursi | 100 549 | 100 549 | 54 759 | 45 790 | 45 790 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 10 958 | 7 357 | 4 086 | 3 271 | 6 872 |
| Kopā | 459 057 | 454 381 | 248 419 | 205 962 | 210 638 |

Miljonos EUR

Finanšu plāna summas 2007.–2013. gads

(A)

Juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007.-2010. gads

(C)

Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības

(= B – C)

Maksimālās saistības

(= A – C)

Kohēzijas politikas līdzekļi

347 550

346 475

189 574

156 901

157 976

Dabas resursi

100 549

100 549

54 759

45 790

45 790

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

10 958

7 357

4 086

3 271

6 872

Kopā

459 057

454 381

248 419

205 962

210 638

5.7.2.   
  Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šo saistību kopsumma ir 263 miljoni euro, un tās ir saistītas ar finanšu protokoliem ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī izbeigšanas procedūra pašlaik notiek.

5.7.3.   
  Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības 130 miljonu euro kopsummā, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

5.7.4.   
  Galileo programma

Galileo programma

Galileo ir globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kuru pašlaik veido Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Galileo programmu šobrīd pilnībā finansē no ES budžeta, un Komisija vada programmu ES vārdā. Paredzams, ka pirmais programmas posms – palaišana orbītā (IOV) – tiks pabeigts 2012. gada laikā, un radītie aktīvi šajā gadā tiks nodoti Komisijai.

Galileo

Galileo

IOV

Jāpiebilst, ka Komisija līdz 2010. gada beigām ir samaksājusi 1 178 miljonus euro par programmas Galileo IOV posmu, ieskaitot iepriekšējo ieguldījumu GJU. Tā kā šī programma joprojām ir izpētes posmā, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem iztērētie naudas līdzekļi ir iekļauti izdevumos un nemateriālie aktīvi nav atzīti. Kopējais (orientējošais) Komisijas ieguldījums, kas paredzēts programmas Galileo nākamajam posmam (“FOC”) no 2008. līdz 2013. gadam, ir 2 408 miljoni euro.

Galileo IOV

Galileo

5.7.5.   
  GMES programma

GMES programma

Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir 624 miljoni euro. 2010. gadā EKA izdevumi bija 166 miljoni euro.

5.7.6.   
  TEN-T saistības

TEN-T saistības

Šī summa attiecas uz Eiropas transporta tīklu (TEN-T) 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta tīklu un atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir 8 013 miljoni euro.

5.7.7.   
  Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Šeit ir iekļautas nenomaksātās līgumsaistības 83 miljonu euro apmērā par Tiesas ēkas remonta izmaksām, 76 miljoni euro par Padomes ēku līgumiem, kā arī 434 miljoni par Parlamenta ēku līgumiem un 446 miljoni euro par Komisijas ēkām (galvenokārt divi lieli celtniecības projekti Luksemburgā). Šeit iekļauta arī tāda nozīmīga summa ka 2 654 miljoni euro par Kodolsintēzes enerģijas aģentūras (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) publiskā iepirkuma līgumiem ITER projekta kontekstā.

ITER

ITER

5.8.   OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1-5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 350 | 1 235 | 749 | 2 334 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 12 | 38 | 0 | 50 |
| Kopā | 362 | 1 273 | 749 | 2 384 |

Miljonos EUR

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1-5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

350

1 235

749

2 334

IT materiāli un pārējais aprīkojums

12

38

0

50

Kopā

362

1 273

749

2 384

Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumu darbības laikā.

Saimnieciskā rezultāta pārskatā 2010. gadā 363 miljoni euro tika atzīti kā izdevumi saistībā ar operatīvo izpirkumnomu.

6.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE LĪDZEKĻI

6.1.   IEVADS

IEVADS

Šajā paskaidrojumā ir sniegts pārskats par atklāto kļūdu un pārkāpumu korekcijām, jo īpaši ES budžeta daļā, ko īsteno ar dalītu pārvaldību (t.i., aptuveni 80 % no kopējā budžeta). Saskaņā ar dalīto pārvaldību Komisija uztic dalībvalstīm ES programmu īstenošanu, tas nozīmē, ka ES iemaksa tiek nodota dalībvalstij, parasti īpašiem pilnvarotajiem maksātājiem, kas ir atbildīgi par maksājumiem gala saņēmējiem. Tāpēc dalībvalstis ir tieši atbildīgas par saņēmēju pieļauto kļūdu un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu, savukārt Eiropas Komisija nodrošina vispārēju uzraudzību (t.i., pārbauda, cik efektīvi darbojas dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas).

6.1.1.   
  Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas ir galvenais instruments kļūdu un pārkāpumu labošanai dalītās pārvaldības kontekstā. Finanšu korekcijas veic Eiropas Komisija, lai no ES līdzekļiem netiktu apmaksāti izdevumi, kas neatbilst piemērojamiem noteikumiem. Finanšu korekcijas var piemērot arī gadījumos, kad ir atklāti nopietni trūkumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās. Šī finanšu mehānisma galīgais mērķis ir nodrošināt, ka visi dalībvalstu deklarētie izdevumi (uz kuru pamata tiek izmaksāti ES līdzekļi) ir pareizi. Komisijas izdotie iekasēšanas rīkojumi nepareizi izmaksāto summu atgūšanai ir tikai viens no finanšu korekciju īstenošanas veidiem.

Finanšu korekcijas procedūras trīs galvenie posmi ir šādi.

| 1) | Tiek noteikta finanšu korekcijas summa, ievērojot juridisko un apstrīdēšanas kārtību (“nepabeigts”). |
| --- | --- |

1)

Tiek noteikta finanšu korekcijas summa, ievērojot juridisko un apstrīdēšanas kārtību (“nepabeigts”).

nepabeigts

| 2) | Finanšu korekcijas summa ir droši noteikta un ir galīga, par to ir “pieņemts lēmums” ar Komisijas lēmumu vai tā ir “apstiprināta”, resp., dalībvalsts to ir atzinusi. |
| --- | --- |

2)

Finanšu korekcijas summa ir droši noteikta un ir galīga, par to ir “pieņemts lēmums” ar Komisijas lēmumu vai tā ir “apstiprināta”, resp., dalībvalsts to ir atzinusi.

pieņemts lēmums

apstiprināta

| 3) | summas atgūšana ir “īstenota” ar kādu no turpmāk minētajiem līdzekļiem: a) pēc tam, kad Komisija ir izdevusi iekasēšanas rīkojumu, dalībvalsts summu iemaksā Komisijai, vai arī Komisija šo summu ietur no saviem turpmākajiem maksājumiem attiecīgajai dalībvalstij; vai b) tiklīdz korekcija ir atzīta, dalībvalsts atskaita (atvelk) šo summu no nākamā maksājuma pieprasījuma Komisijai pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkums) vai pēc tam, kad atgūšanas procedūra ir pabeigta valsts līmenī un summas ir faktiski atgūtas no saņēmēja (atgūšana valsts līmenī); abos gadījumos (atvilkums vai atgūšana valsts līmenī, dalībvalstij atskaitot summu no nākamā maksājuma prasījuma) ar piemērojamām regulām ir atļauta nepareizi veikto izdevumu aizstāšana ar citiem attiecināmiem izdevumiem. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā nepieciešams solis, lai noteiktu finansēšanas korekcijas īstenošanu, ir iekasēšanas rīkojuma vai maksājuma pieprasījuma (atkarībā no konkrētā gadījuma) apstiprinājums, ko veic kredītrīkotājs. Taču pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, Komisija īsteno finanšu korekciju ar saistību atcelšanu. |
| --- | --- |

3)

summas atgūšana ir “īstenota” ar kādu no turpmāk minētajiem līdzekļiem: a) pēc tam, kad Komisija ir izdevusi iekasēšanas rīkojumu, dalībvalsts summu iemaksā Komisijai, vai arī Komisija šo summu ietur no saviem turpmākajiem maksājumiem attiecīgajai dalībvalstij; vai b) tiklīdz korekcija ir atzīta, dalībvalsts atskaita (atvelk) šo summu no nākamā maksājuma pieprasījuma Komisijai pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkums) vai pēc tam, kad atgūšanas procedūra ir pabeigta valsts līmenī un summas ir faktiski atgūtas no saņēmēja (atgūšana valsts līmenī); abos gadījumos (atvilkums vai atgūšana valsts līmenī, dalībvalstij atskaitot summu no nākamā maksājuma prasījuma) ar piemērojamām regulām ir atļauta nepareizi veikto izdevumu aizstāšana ar citiem attiecināmiem izdevumiem. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā nepieciešams solis, lai noteiktu finansēšanas korekcijas īstenošanu, ir iekasēšanas rīkojuma vai maksājuma pieprasījuma (atkarībā no konkrētā gadījuma) apstiprinājums, ko veic kredītrīkotājs. Taču pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, Komisija īsteno finanšu korekciju ar saistību atcelšanu.

īstenota

atvilkums

atgūšana valsts līmenī

saistību atcelšanu

1)   Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās finanšu korekcijas

Summas, kas atspoguļota kā nepabeigtas finanšu korekcijas, pamatā ir Komisijas un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju konstatējumi, un to izpildi uzrauga attiecīgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi oficiālam juridiskam procesam un notiekošām apstrīdēšanas procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs. Tā ir vislabākā un piesardzīgākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudzību un galīgās nostājas vēstuļu (vai vēstuļu par atlikšanu uz laiku) izsniegšanu 2010. gada 31. decembrī. Šī summa noteikti mainīsies pēc apstrīdēšanas procedūras, kas dalībvalstīm sniedz iespēju iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatošanai.

2)   Finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums vai kuras ir apstiprinātas

Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2007.–2013. gadā ELGF (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds) un ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai) aizstāj ELVGF (Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondu), kas darbojās 2000.–2006. gadā. Lēmumi par finanšu korekcijām galvenokārt tika pieņemti pēc dalībvalstu deklarēto izdevumu pārbaudēm, kam piemēro šādas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.

Lauksaimniecības un lauku attīstības

| — | Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm un apliecinājumiem. |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par finanšu grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm un apliecinājumiem.

| — | Komisija pieņem lēmumu par daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu deklarēto izdevumu atbilstību ES noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem lēmumu par daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu deklarēto izdevumu atbilstību ES noteikumiem.

| — | Komisija pieņem finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu par maksājumu izpildi, un saskaņā ar to ir iespējams noteikt finanšu korekcijas maksājumiem, kam nav ievēroti tiesību aktos vai noteikumos paredzētie termiņi. |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu par maksājumu izpildi, un saskaņā ar to ir iespējams noteikt finanšu korekcijas maksājumiem, kam nav ievēroti tiesību aktos vai noteikumos paredzētie termiņi.

Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas, par kurām ir pieņemti lēmumi vai kuras ir apstiprinātas, tiek noteiktas ES kontroļu un revīziju, ko veic Komisija, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF, rezultātā.

3)   Finanšu korekciju īstenošana

Finanšu korekciju īstenošana

ELGF gadījumā finanšu korekcijas vienmēr īsteno kā atskaitījumus no ikmēneša deklarācijām. ELFLA gadījumā dalībvalstu pašu atgūtās summas, kā arī finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums, iespējams izmantot atkārtoti.

ELGF

Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas īsteno šādi.

Kohēzijas politikas

| — | Dalībvalsts atzīst Komisijas pieprasīto vai ierosināto korekciju: dalībvalsts pati piemēro finanšu korekciju, atskaitot to no nākamā maksājuma pieprasījuma (skatīt 6.1.1. iedaļas 3) punktā minēto atvilkumus un atgūšanas). Visas dalībvalstu koriģētās summas pēc tam var atkārtoti izmantot citām attiecināmām darbībām, kuru dēļ ir regulāri izdevumi. Šādi gadījumi nekādi neietekmē Komisijas pārskatus, jo ES finansējuma līmenis konkrētai programmai netiek samazināts. ES finansiālās intereses tādējādi ir aizsargātas pret pārkāpumiem un krāpšanu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalsts atzīst Komisijas pieprasīto vai ierosināto korekciju: dalībvalsts pati piemēro finanšu korekciju, atskaitot to no nākamā maksājuma pieprasījuma (skatīt 6.1.1. iedaļas 3) punktā minēto atvilkumus un atgūšanas). Visas dalībvalstu koriģētās summas pēc tam var atkārtoti izmantot citām attiecināmām darbībām, kuru dēļ ir regulāri izdevumi. Šādi gadījumi nekādi neietekmē Komisijas pārskatus, jo ES finansējuma līmenis konkrētai programmai netiek samazināts. ES finansiālās intereses tādējādi ir aizsargātas pret pārkāpumiem un krāpšanu.

| — | Dalībvalsts nepiekrīt Komisijas pieprasītajai vai ierosinātajai korekcijai, ar dalībvalsti uzsāk oficiālu apstrīdēšanas procedūru, kas paredz maksājumu apturēšanu programmā; šajā gadījumā Komisijai trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts oficiālās uzklausīšanas datuma (sešu mēnešu laikā 2007.–2013. gada programmām) jāpieņem oficiāls lēmums par finanšu korekciju un jāizdod iekasēšanas rīkojums, lai panāktu summas atmaksāšanu no dalībvalsts. Šajos gadījumos rodas neto samazinājums ES iemaksai konkrētajā darbības programmā, uz kuru attiecas finanšu korekcija (dalībvalsts nevar atkārtoti izmantot koriģēto summu citām attiecināmām darbībām). |
| --- | --- |

—

Dalībvalsts nepiekrīt Komisijas pieprasītajai vai ierosinātajai korekcijai, ar dalībvalsti uzsāk oficiālu apstrīdēšanas procedūru, kas paredz maksājumu apturēšanu programmā; šajā gadījumā Komisijai trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts oficiālās uzklausīšanas datuma (sešu mēnešu laikā 2007.–2013. gada programmām) jāpieņem oficiāls lēmums par finanšu korekciju un jāizdod iekasēšanas rīkojums, lai panāktu summas atmaksāšanu no dalībvalsts. Šajos gadījumos rodas neto samazinājums ES iemaksai konkrētajā darbības programmā, uz kuru attiecas finanšu korekcija (dalībvalsts nevar atkārtoti izmantot koriģēto summu citām attiecināmām darbībām).

| — | Pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, finanšu korekcijas summu vai nu atskaita no pēdējā dalībvalsts iesniegtā izmaksu pieprasījuma, vai arī Komisija atceļ saistības. |
| --- | --- |

—

Pēc programmas slēgšanas, kad dalībvalsts vairs nevar izmantot neizlietotos līdzekļus, finanšu korekcijas summu vai nu atskaita no pēdējā dalībvalsts iesniegtā izmaksu pieprasījuma, vai arī Komisija atceļ saistības.

6.1.2.   
  Atgūšana

Atgūšana

Summu atgūšana ir finanšu korekciju īstenošanas veids, par kuru atsevišķi jāsniedz informāciju, jo budžeta lēmējinstitūcija tam piešķir īpašu nozīmi.

Atbilstīgi Finanšu regulai iekasēšanas rīkojumus par nepareizi izmaksātajām summām izdod kredītrīkotājs. Summu atgūšanu īsteno ar tiešu bankas pārskaitījumu no parādnieka (piemēram, dalībvalsts) vai tās atskaita no citām summām, kuras Komisija ir parādā dalībvalstij. Finanšu regulā ir paredzētas papildu procedūras, lai nodrošinātu maksājumus par nokavētiem iekasēšanas rīkojumiem, kurus īpaši uzrauga Komisijas grāmatvedis.

Lauksaimniecības jomā dalībvalstu pienākums ir konstatēt kļūdas un pārkāpumus un atgūt nepareizi izmaksātās summas saskaņā ar valsts noteikumiem un procedūrām. ELGF gadījumā no saņēmējiem atgūtās summas ieskaita Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts ir atskaitījusi (aptuveni) 20 %, un Komisija šīs summas iegrāmato saimnieciskās darbības rezultāta pārskatā kā ieņēmumus. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma pirms tā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, un tāpēc attiecīgo summu var atkārtoti izlietot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.

Lauksaimniecības

Kohēzijas politikas jomā dalībvalstis (nevis Komisija) ir atbildīgas par to, lai no saņēmējiem tiktu atgūtas nepareizi izmaksātās summas, kurām vajadzības gadījumā ir pieskaitīti procenti par novēlotu maksājumu. Par dalībvalstu atgūtajām summām šajā paskaidrojumā ir sniegta papildu informācija papildus informācijai par Komisijas noteiktajām finanšu korekcijām. Par 2007.–2013. gadu dalībvalstīm ir juridiski noteikts pienākums sniegt Komisijai skaidrus un strukturētus datus par summām, kas ir atvilktas no līdzfinansējuma, pirms ir pabeigta atgūšanas procedūra valsts līmenī, un par summām, kas valsts līmenī ir faktiski atgūtas no saņēmējiem.

Kohēzijas politikas

6.1.3.   
  Maksājumu apturēšana un pārtraukšana

Maksājumu apturēšana un pārtraukšana

Atbilstīgi nozares tiesību aktiem Komisija var arī:

| — | pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz 6 mēnešiem 2007.–2013. gada programmām, ja:






  a) | ja ir liecības par nopietniem trūkumiem attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā; |
| --- | --- | --- |

—

pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz 6 mēnešiem 2007.–2013. gada programmām, ja:

pārtraukt

a)

ja ir liecības par nopietniem trūkumiem attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā;

| b) | Komisijas dienestiem ir jāveic papildu pārbaudes, jo tiem ir informācija par to, ka izdevumi sertificētā paziņojumā par izdevumiem saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots. |
| --- | --- |

b)

Komisijas dienestiem ir jāveic papildu pārbaudes, jo tiem ir informācija par to, ka izdevumi sertificētā paziņojumā par izdevumiem saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav labots.

| — | pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumu dalībvalstij gan par 2000.–2006. gada, gan par 2007.–2013. gada programmām šādos trīs gadījumos:






  a) | nopietns trūkums programmas vadības vai kontroles sistēmā; vai |
| --- | --- | --- |

—

pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumu dalībvalstij gan par 2000.–2006. gada, gan par 2007.–2013. gada programmām šādos trīs gadījumos:

apturēt

a)

nopietns trūkums programmas vadības vai kontroles sistēmā; vai

| b) | apstiprinātajā izdevumu pārskatā iekļautie izdevumi ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai |
| --- | --- |

b)

apstiprinātajā izdevumu pārskatā iekļautie izdevumi ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai

| c) | nopietns dalībvalsts pārkāpums attiecībā uz vadības un kontroles pienākumiem. |
| --- | --- |

c)

nopietns dalībvalsts pārkāpums attiecībā uz vadības un kontroles pienākumiem.

Ja dalībvalstis nav veikušas pieprasītos pasākumus, Komisija var noteikt finanšu korekciju.

6.1.4.   
  Citi pārvaldības veidi

Citi pārvaldības veidi

ES budžeta daļā, ko pārvalda ar tiešu pārvaldību, noteikumiem neatbilstošos izdevumus atgūst ar Komisijas izdotu iekasēšanas rīkojumu vai atskaita no nākamā izmaksu pārskata. Ja atskaitījumu tieši veic saņēmēji pirms izmaksu pārskata nosūtīšanas, informāciju neiekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā. Par summu atgūšanu, kas nepareizi izmaksātas saistībā ar decentralizēto vai netiešo decentralizēto pārvaldību, ir atbildīgas dalībvalstis, trešās valstis vai aģentūras. Kopīgas pārvaldības gadījumā piemēro arī korekcijas instrumentus, kas ir definēti nolīgumos ar starptautiskajām organizācijām.

Paskaidrojums. Visi skaitļi ir noapaļoti miljonos euro. Jāatzīmē, ka skaitļu noapaļošanas dēļ daži finanšu skaitļi tabulās var nesakrist. Summas, kas norādītas kā “0”, nozīmē skaitļus, kas ir mazāki par EUR 500 000. Summas, kas vienādas ar nulli, tiek norādītas kā defise (-).

Paskaidrojums.

6.2.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪŠANA LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

6.2.1.   
  Financial corrections and recoveries decided in 2010

Financial corrections and recoveries decided in 2010

ELGF finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā

ELGF finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra: |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | 33 | 103 |
| Atbilstīguma noskaidrošana | 1 022 | 359 |
| Starpsumma | 1 055 | 462 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra:

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra:

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

33

103

Atbilstīguma noskaidrošana

1 022

359

Starpsumma

1 055

462

Lauku attīstības finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā

Lauku attīstības finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Lauku attīstības finanšu korekcijas: |
| TRDI 2000.-2006. | 49 | 11 |
| SAPARD 2000.-2006. | 3 | 14 |
| ELFLA 2007.-2013. | 20 | — |
| Starpsumma | 73 | 25 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

TRDI 2000.-2006.

TRDI

49

11

SAPARD 2000.-2006.

SAPARD

3

14

ELFLA 2007.-2013.

20

—

Starpsumma

73

25

2010. gadā apstiprinātā atgūšana

2010. gadā apstiprinātā atgūšana

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 178 | 163 |
| TRDI – atgūtās summas | 10 | — |
| SAPARD – atgūtās summas | 5 | — |
| Pārkāpumi saistībā ar ELFLA | 98 | 47 |
| Starpsumma | 292 | 210 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

178

163

TRDI – atgūtās summas

TRDI

10

—

SAPARD – atgūtās summas

SAPARD

5

—

Pārkāpumi saistībā ar ELFLA

98

47

Starpsumma

292

210

Kopā finanšu korekcijas un atgūšana, par ko lēmumi pieņemti / kas apstiprinātas 2010. gadā

Kopā finanšu korekcijas un atgūšana, par ko lēmumi pieņemti / kas apstiprinātas 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| ELGF: |
| Finanšu korekcijas | 1 055 | 462 |
| Atgūšana | 178 | 163 |
| Starpsumma ELGF | 1 233 | 625 |
| Lauku attīstība: |
| Finanšu korekcijas | 73 | 25 |
| Atgūšana | 114 | 47 |
| Starpsumma – lauku attīstība | 187 | 72 |
| Kopā | 1 420 | 697 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

ELGF:

ELGF:

Finanšu korekcijas

1 055

462

Atgūšana

178

163

Starpsumma ELGF

1 233

625

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

Finanšu korekcijas

73

25

Atgūšana

114

47

Starpsumma – lauku attīstība

187

72

Kopā

1 420

697

ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 1. pielikumā.

Visas iepriekš minētās summas ir iekļautas Komisijas saimnieciskā rezultāta pārskatā. Atbilstības noskaidrošanas procedūras 2010. gadā radīja pieaugumu pēc iepriekš novērotā samazinājuma 2008. un 2009. gadā. Tas galvenokārt ir skaidrojams ar to, ka 2009. gadā nebija neizpildītu lēmumu par noskaidrošanu. Savukārt 2008. gada skaitļi ietvēra neizpildītu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu par 178 miljoniem euro, kas izskaidro samazinājumu starp 2008. un 2009. gadu. Līdzīgi 2010. gada skaitļos ir ietverts neizpildīts grāmatojumu noskaidrošanas lēmums par 471 miljonu euro, kas bija pieņemts līdz gada beigām un kura finanšu izpilde bija paredzēta 2011. gadā. Tas izskaidro palielinājumu starp 2009. un 2010. gadu.

Apstiprinātajos skaitļos par atgūtajām summām 2010. gadā pirmo reizi ir ietvertas summas no ELFLA, kopā – 98 miljoni euro, kas izskaidro palielinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadā.

6.2.2.   
  Finanšu korekcijas un atgūšana ar īstenošanu 2010. gadā

Finanšu korekcijas un atgūšana ar īstenošanu 2010. gadā

2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas

2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra: |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | 33 | 103 |
| Atbilstīguma noskaidrošana | 728 | 600 |
| Kopā | 761 | 703 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra:

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra:

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

33

103

Atbilstīguma noskaidrošana

728

600

Kopā

761

703

2010. gadā īstenotās lauku attīstības finanšu korekcijas

2010. gadā īstenotās lauku attīstības finanšu korekcijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Lauku attīstības finanšu korekcijas: |
| TRDI 2000.-2006. | 49 | 11 |
| SAPARD 2000.-2006. | 3 | 14 |
| ELFLA 2007.-2013. | 0 | 0 |
| Starpsumma | 53 | 25 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

Lauku attīstības finanšu korekcijas:

TRDI 2000.-2006.

TRDI

49

11

SAPARD 2000.-2006.

SAPARD

3

14

ELFLA 2007.-2013.

0

0

Starpsumma

53

25

2010. gadā īstenotā atgūšana

2010. gadā īstenotā atgūšana

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 172 | 148 |
| TRDI – atgūtās summas | 10 | — |
| SAPARD – atgūtās summas | 5 | — |
| Pārkāpumi saistībā ar ELFLA | 98 | 47 |
| Starpsumma | 286 | 195 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

172

148

TRDI – atgūtās summas

TRDI

10

—

SAPARD – atgūtās summas

SAPARD

5

—

Pārkāpumi saistībā ar ELFLA

98

47

Starpsumma

286

195

2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana:

2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| ELGF: |
| Finanšu korekcijas | 761 | 703 |
| Atgūšana | 172 | 148 |
| Starpsumma ELGF | 934 | 851 |
| Lauku attīstība: |
| Finanšu korekcijas | 53 | 25 |
| Atgūšana | 114 | 47 |
| Starpsumma – lauku attīstība | 167 | 72 |
| Kopā | 1 101 | 923 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

ELGF:

ELGF:

Finanšu korekcijas

761

703

Atgūšana

172

148

Starpsumma ELGF

934

851

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

Finanšu korekcijas

53

25

Atgūšana

114

47

Starpsumma – lauku attīstība

167

72

Kopā

1 101

923

ELGF summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 2. pielikumā.

Attiecībā uz grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu finanšu izpildi summas parasti ir stabilas un gadu gaitā atšķirības starp tām ir nelielas. Attiecībā uz ELFLA, kura darbība sākās 2007.–2013. gada plānošanas periodā, ir sākušās pirmās ES kontroles un revīzijas. Paredzēts, ka par finanšu korekcijas summām tiks ziņots turpmākajos gados (skatīt 6.2.4. paskaidrojumu par nepabeigtajām finanšu korekcijām).

Kā jau minēts iepriekš, apstiprinātajos skaitļos par atgūtajām summām 2010. gadā pirmo reizi ir ietvertas summas no ELFLA, kopā – 98 miljoni euro, kas izskaidro palielinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadā. Paredzams, ka turpmākajos gados šis skaitlis pieaugs iepriekš minēto iemeslu dēļ.

6.2.3.   
  Finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

Finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

ELGF finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 1999.–2010. gadu

ELGF finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 1999.–2010. gadu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra | 6 258 | 5 719 |
| Kopā | 6 258 | 5 719 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

6 258

5 719

Kopā

6 258

5 719

Šī summa atspoguļo grāmatojumu noskaidrošanas procedūras kopējo finansiālo ietekmi, kopš uzsākta šā mehānisma īstenošana, t.i., no 1999. gada līdz šim brīdim.

Citas finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 2000.–2010. gadu

Citas finanšu korekcijas, īstenotas 2010. gadā – kumulatīvā summa par 2000.–2010. gadu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. gada beigās | 2009. gada beigās |
| Citas finanšu korekcijas: |
| TRDI 2000.-2006. | 61 | 11 |
| SAPARD 2000.-2006. | 17 | 14 |
| ELFLA 2007.-2013. | 21 | 0 |
| Starpsumma | 98 | 25 |

Miljonos EUR

2010. gada beigās

2009. gada beigās

Citas finanšu korekcijas:

Citas finanšu korekcijas:

TRDI 2000.-2006.

TRDI

61

11

SAPARD 2000.-2006.

SAPARD

17

14

ELFLA 2007.-2013.

21

0

Starpsumma

98

25

ELGF grāmatojumu noskaidrošanas korekciju kumulatīvā summa atspoguļo summas, par kurām ir pieņemti oficiāli Komisijas lēmumi. 2010. gada skaitļi ietver grāmatojumu noskaidrošanas lēmums no Nr. 1 līdz Nr. 34. Jāatzīmē, ka visi atbilstības noskaidrošanas lēmumi ir oficiāli pieņemti, savukārt finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem ir vajadzīgs ilgāks laiks un tie ietekmēs arī turpmāko gadu rādītājus.

6.2.4.   
  Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas 31.12.2010.

Nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas 31.12.2010.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
| ELGF – turpmākie atbilstības un finanšu lēmumi | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |
| Kopā nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

ELGF – turpmākie atbilstības un finanšu lēmumi

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Kopā nepabeigtās ELGF finanšu korekcijas

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Nepabeigto ELGF finanšu korekciju summa 2010. gada beigās liecina par aprēķinu metodes konsolidāciju turpmākajiem atbilstības lēmumiem.

Citas nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

Citas nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
| TRDI 2000.-2006. | 12 | 45 | (49) | 0 | 7 |
| SAPARD 2000.-2006. | 4 | 54 | (3) | 13 | 68 |
| ELFLA 2007.-2013. | 114 | 55 | (57) | 11 | 123 |
| Kopā citas nepabeigtās finanšu korekcijas | 130 | 154 | (109) | 24 | 198 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

TRDI 2000.-2006.

TRDI

12

45

(49)

0

7

SAPARD 2000.-2006.

SAPARD

4

54

(3)

13

68

ELFLA 2007.-2013.

114

55

(57)

11

123

Kopā citas nepabeigtās finanšu korekcijas

130

154

(109)

24

198

SAPARD un TRDI programmas šobrīd ir noslēguma posmā, kas izskaidro nepabeigto finanšu korekciju summu. Turklāt attiecībā uz ELFLA ir uzsāktas ES līmeņa revīzijas un kontroles, kas izskaidro lielāko summas daļu.

SAPARD

TRDI

ELGF līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

ELGF līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
| Pārkāpumi saistībā ar ELGF | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |
| Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

Pārkāpumi saistībā ar ELGF

276

170

(178)

55

323

Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta

276

170

(178)

55

323

Tā kā 6.2.1. un 6.2.2. paskaidrojumā jau ir sniegta informācija par summām, kas saistībā ar pārkāpumiem ir apstiprinātas un kuru atgūšana ir īstenota, šajā sadaļā ir svarīgi norādīt turpmāko attīstību šo summu atgūšanā.

Citu līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

Citu līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta līdz 31.12.2010.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
| TRDI 2000.-2006. | 5 | 6 | (10) | 7 | 7 |
| SAPARD 2000.-2006. | 88 | 52 | (5) | (41) | 94 |
| ELFLA 2007.-2013. | 8 | 60 | (98) | 52 | 22 |
| Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta | 101 | 118 | (114) | 18 | 123 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

TRDI 2000.-2006.

TRDI

5

6

(10)

7

7

SAPARD 2000.-2006.

SAPARD

88

52

(5)

(41)

94

ELFLA 2007.-2013.

8

60

(98)

52

22

Kopā līdzekļu atgūšana, kas nav pabeigta

101

118

(114)

18

123

6.3.   FINANŠU KOREKCIJAS KOHĒZIJAS POLITIKAS JOMĀ

FINANŠU KOREKCIJAS KOHĒZIJAS POLITIKAS JOMĀ

Lauksaimniecības un lauku attīstības politikā summu atgūšana (nesaistīta ar finanšu korekcijām) nav nekas neparasts. Taču kohēzijas politikā iekasēšanas rīkojumus gandrīz vienmēr izmanto, lai īstenotu finanšu korekcijas, par kurām Komisija ir pieņēmusi lēmumus un kuru rezultāts ir ES finansējuma neto samazinājums.

Rezultāti, kas iegūti, pašām dalībvalstīm pārbaudot kohēzijas politikas izdevumus, ir izklāstīti 6.5. paskaidrojumā. Jāatzīmē arī, ka 2009. gada finanšu korekciju summa par 2000.–2006. gada plānošanas periodu saistībā ar TRDI un SAPARD tagad ir norādīta lauksaimniecības un lauku attīstības iedaļā (skatīt 6.2. paskaidrojumu) kopā ar ELFLA.

TRDI

SAPARD

6.3.1.   
  2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Kohēzijas politika (ES darbs) |
| 1994.-1999. gada programmas | 136 | 521 |
| 2000.-2006. gada programmas | 788 | 1 865 |
| 2007.-2013. gada programmas | 2 | 0 |
| Starpsumma | 925 | 2 386 |
| Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā. |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Kohēzijas politika (ES darbs)

Kohēzijas politika (ES darbs)

1994.-1999. gada programmas

136

521

2000.-2006. gada programmas

788

1 865

2007.-2013. gada programmas

2

0

Starpsumma

925

2 386

Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā.

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā, un to īstenošana 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi / kas apstiprinātas 2010. gadā, un to īstenošana 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF virzība | KOPĀ |
| Finanšu korekcijas 1994.-1999. posmam |
| Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī | 2 | 0 | — | 0 | — | 2 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 118 | — | 4 | 3 | 3 | 128 |
| Vēl nav īstenota | 5 | 0 | — | — | 0 | 6 |
| Starpsumma 1994.-1999. gada posmam | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 |
| Finanšu korekcijas 2000.-2006. gadā |
| Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī | — | 11 | — | — | — | 11 |
| Īstenojušas dalībvalstis | — | — | 35 | 87 | — | 122 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | 0 | 0 | — | — | 30 | 30 |
| Vēl nav īstenota | 368 | 246 | 8 | 2 | — | 624 |
| Starpsumma 2000.-2006. gada posmam | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 |
| Finanšu korekcijas 2007.-2013. posmam |
| Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī | — | — | — | — | — | — |
| Īstenojušas dalībvalstis | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu | — | — | — | — | — | — |
| Vēl nav īstenota | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| Starpsumma 2007.-2013. gada posmam | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Kopā 2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas: | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |
| Kopā finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2009. gadā: | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 13 | 2 386 |
| No 2010. gadā apstiprināto summu kopsummas 925 miljoni euro 2 miljoni euro ir apstiprināti iepriekšējos gados, taču par tiem iepriekš nebija paziņots, un 44 miljoni euro ir iepriekš paziņoto summu pielāgojumi. |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF virzība

KOPĀ

Finanšu korekcijas 1994.-1999. posmam

Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī

2

0

—

0

—

2

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

118

—

4

3

3

128

Vēl nav īstenota

5

0

—

—

0

6

Starpsumma 1994.-1999. gada posmam

125

0

4

3

3

136

Finanšu korekcijas 2000.-2006. gadā

Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī

—

11

—

—

—

11

Īstenojušas dalībvalstis

—

—

35

87

—

122

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

0

0

—

—

30

30

Vēl nav īstenota

368

246

8

2

—

624

Starpsumma 2000.-2006. gada posmam

368

258

43

89

30

788

Finanšu korekcijas 2007.-2013. posmam

Īstenota ar saistību atcelšana/atskaitīšana slēgšanas brīdī

—

—

—

—

—

—

Īstenojušas dalībvalstis

1

—

1

—

—

2

Īstenotas ar iekasēšanas rīkojumu

—

—

—

—

—

—

Vēl nav īstenota

0

—

0

—

—

0

Starpsumma 2007.-2013. gada posmam

1

—

1

—

—

2

Kopā 2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas:

494

258

49

91

33

925

Kopā finanšu korekcijas, par kurām lēmumi pieņemti 2009. gadā:

2 061

86

180

46

13

2 386

No 2010. gadā apstiprināto summu kopsummas 925 miljoni euro 2 miljoni euro ir apstiprināti iepriekšējos gados, taču par tiem iepriekš nebija paziņots, un 44 miljoni euro ir iepriekš paziņoto summu pielāgojumi.

Gada laikā apstiprināto/izlemto un ar Komisijas iekasēšanas rīkojumu īstenoto (t.i., Komisijai ir atmaksāti naudas līdzekļi) finanšu korekciju summa 158 miljoni euro, no tiem 128 miljoni euro par 1994.–1999. gada posmu un 30 miljoni euro par 2000.–2006. gada posmu (2009.gads – 146 miljoni euro). Jāatzīmē, ka īstenošana ar iekasēšanas rīkojumu atspoguļo tikai daļu no finanšu korekcijām (20 % no 2010. gadā īstenotajām summām), jo piemērojamie nozares tiesību akti paredz dalībvalstīm iespēju pieņemt Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas un pēc tam aizstāt nepareizos izdevumus ar pareiziem; šādos gadījumos Komisijai nav jāizdod iekasēšanas rīkojums. Komisija izdod iekasēšanas rīkojumus tikai tad, ja dalībvalsts noraida finanšu korekciju, vai programmas slēgšanas posmā, kad dalībvalstij vairs nav iespējas aizvietot nepareizos izdevumus ar citiem.

Lielā starpība starp 2009. un 2010. gada apstiprinātajām/izlemtajām ERAF korekcijām ir skaidrojama ar lielu korekciju Spānijā (aptuveni 1,5 miljardi euro), ko dalībvalsts apstiprināja 2009. gada beigās. Šī korekcija ietvēra nozīmīgu rīcības plānu, ko uzsāka 2004. gadā saistībā ar vadības un otrā līmeņa pārbaudēm publiskā iepirkuma jautājumos divdesmit Spānijas programmās. Tas ievērojami palielināja korekciju summas, par kurām tika ziņots 2009. gadā. No 2010. gada summas par 2000.–2006. gadu samazināsies, jo pakāpeniski tiks pabeigta programmu slēgšana. Paziņotās korekcijas būs saistītas ar iepriekšējos gados uzsākto procedūru pabeigšanu, kā slēgšanas procedūru un revīziju rezultātiem.

ESF finanšu korekciju summu samazinājums par 1994.–1996. gada plānošanas posmu ir saistīts ar apstākli, ka Komisijas dienesti drīzumā pabeigs slēgšanas procedūras. 2010. gadā tika iesniegti slēgšanas dokumenti par lielāko daļu 2000.–2006. gada plānošanas perioda programmām. Tāpēc finanšu korekciju summas varēs noteikt un apstiprināt tikai pēc tam, kad Komisijas dienesti būs beiguši analizēt dalībvalstu iesniegtos dokumentus.

Saistībā ar ZVFI 2009. gada beigās Spānijas centrālajās iestādes tika veikta revīzija, kuras rezultātā 2010. gadā tika apstiprināta summa 87 miljonu euro apmērā, ko dalībvalsts atvilka no galīgo izmaksu pārskata, kas saņemts 2010. gada beigās.

6.3.2.   
  2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas

| Miljoni euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Kohēzijas politika (ES darbs) |
| 1994.-1999. gada programmas | 476 | 300 |
| 2000.-2006. gada programmas | 259 | 384 |
| 2007.-2013. gada programmas | 2 | 0 |
| Starpsumma | 737 | 684 |
| Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā. |

Miljoni euro

2010

2009

Kohēzijas politika (ES darbs)

Kohēzijas politika (ES darbs)

1994.-1999. gada programmas

476

300

2000.-2006. gada programmas

259

384

2007.-2013. gada programmas

2

0

Starpsumma

737

684

Šo summu sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā.

Jāatzīmē, ka iepriekš minētajās summās, jo īpaši par 2000.–2006. gada plānošanas programmām, nav ietvertas dalībvalstu paziņotās finanšu korekcijas galīgajos maksājumu pieprasījumos, ko Komisija ir saņēmusi 2010. gadā, jo tie pašreiz tiek pārbaudīti. Šajā posmā finanšu korekciju faktiski īsteno dalībvalsts, kas apstiprina finanšu korekcijas summas atskaitīšanu no galīgā maksājuma pieprasījuma summas. Tomēr programmas slēgšanas kontekstā kredītrīkotājs pieprasījuma apstiprināšanu grāmatvedības sistēmā veic, ņemot vērā garākus noteikumos paredzētos termiņus, un tikai pēc tam pieprasījumu iespējams pilnībā apstrādāt, un Komisija var veikt maksājumu. Līdz 2010. gada beigām saņemtie maksājumu pieprasījumi, kas vēl nav apstiprināti, ietver finanšu korekciju atvilkumu par kopējo summu 2,3 miljardi euro (ERAF – 2 155 miljoni euro, Kohēzijas fonds – 105 miljoni euro, ESF – 24 miljoni euro). Maksājumu pieprasījumu apstrāde notiks līdz 2011. gada beigām un 2012. gada sākumam.

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprinātas/izlemtas 2010. gadā un iepriekšējos gados)

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprinātas/izlemtas 2010. gadā un iepriekšējos gados)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF virzība | Kopā 2010. gadā |
| Finanšu korekcijas par 1994.–1999. gadu: |
| Apstiprinātas 2010. gadā | 120 | 0 | 4 | 3 | 2 | 129 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 342 | 4 | 1 | — | 1 | 347 |
| Starpsumma par 1994.-1999. gadu | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 |
| Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu |
| Apstiprinātas 2010. gadā | 0 | 11 | 35 | 87 | 30 | 164 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 79 | 6 | 1 | — | 8 | 95 |
| Starpsumma par 2000.-2006. gadu | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 |
| Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu |
| Apstiprinātas 2010. gadā | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | — | — | — | — | — | — |
| Starpsumma par 2007.-2013. gadu | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |
| 2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas | 334 | 89 | 206 | 50 | 5 | 684 |
| No 737 miljoniem euro, par kuriem paziņots kā par 2010. gadā īstenotu finanšu korekciju, 1 miljons euro bija īstenots iepriekšējos gados, bet par to nebija paziņots. |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF virzība

Kopā 2010. gadā

Finanšu korekcijas par 1994.–1999. gadu:

Apstiprinātas 2010. gadā

120

0

4

3

2

129

Apstiprinātas iepriekšējos gados

342

4

1

—

1

347

Starpsumma par 1994.-1999. gadu

462

4

5

3

3

476

Finanšu korekcijas par 2000.-2006. gadu

Apstiprinātas 2010. gadā

0

11

35

87

30

164

Apstiprinātas iepriekšējos gados

79

6

1

—

8

95

Starpsumma par 2000.-2006. gadu

80

18

36

87

38

259

Finanšu korekcijas par 2007.-2013. gadu

Apstiprinātas 2010. gadā

1

—

1

—

—

1

Apstiprinātas iepriekšējos gados

—

—

—

—

—

—

Starpsumma par 2007.-2013. gadu

1

—

1

—

—

1

2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

542

21

42

90

41

737

2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas

334

89

206

50

5

684

No 737 miljoniem euro, par kuriem paziņots kā par 2010. gadā īstenotu finanšu korekciju, 1 miljons euro bija īstenots iepriekšējos gados, bet par to nebija paziņots.

Attiecībā uz ERAF jāatzīmē, ka lielo korekciju Spānijā, kopsumma – 1,5 miljardi euro, kas minēta 6.3.1. paskaidrojumā, dalībvalsts apstiprināja 2010. gadā kā summu, kas uzskaitīta attiecīgo programmu vietējās grāmatvedības sistēmās. Šo summu atskaitīja no 20 galīgajiem maksājumu pieprasījumiem, ko iesniedza 2010. gada septembrī. Taču šiem maksājumu pieprasījumiem vēl nav pabeigta apstiprināšanas procedūra, tāpēc tie nav ieskaitīti iepriekš norādītajos īstenošanas skaitļos. Nav ietverta arī lielāka daļa no pieprasījumiem saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu.

Visas ESF finanšu korekcijas, kas 2010. gadā ir apstiprinātas par 1994.–1999. gada plānošanas periodu šajā gadā ir arī īstenotas. Turklāt par šo plānošanas periodu vairs nav finanšu korekciju summas, kas vēl būtu īstenojamas. Finanšu korekciju summas par 2000.–2006. gada plānošanas posmu, kas ir apstiprinātas iepriekšējos gados, noteiks un noskaidros pašreiz notiekošajā slēgšanas procedūrā.

6.3.3.   
  Finanšu korekcijas – kumulatīvās summas un īstenošanas līmenis

Finanšu korekcijas – kumulatīvās summas un īstenošanas līmenis

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 1994.-1999. gada posms | 2000.-2006. gada posms | 2007.-2013. gada posms | Kopā 2010. gada beigās | Kopā 2009. gada beigās |
| ERAF | 1 758 | 4 165 | 1 | 5 924 | 5 430 |
| Kohēzijas fonds | 273 | 490 | — | 763 | 506 |
| ESF | 397 | 1 174 | 1 | 1 572 | 1 522 |
| ZVFI | 100 | 96 | — | 195 | 104 |
| ELVGF Virzība | 124 | 41 | — | 165 | 132 |
| Kopā | 2 652 | 5 965 | 2 | 8 619 | 7 694 |

Miljonos EUR

1994.-1999. gada posms

2000.-2006. gada posms

2007.-2013. gada posms

Kopā 2010. gada beigās

Kopā 2009. gada beigās

ERAF

1 758

4 165

1

5 924

5 430

Kohēzijas fonds

273

490

—

763

506

ESF

397

1 174

1

1 572

1 522

ZVFI

100

96

—

195

104

ELVGF Virzība

124

41

—

165

132

Kopā

2 652

5 965

2

8 619

7 694

Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 3. pielikumā.

Īstenotās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

Īstenotās finanšu korekcijas – kumulatīvās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 1994.-1999. gada posms | 2000.-2006. gada posms | 2007.-2013. gada posms | Kopā 2010. gada beigās | Kopā 2009. gada beigās |
| ERAF | 1 736 | 1 972 | 1 | 3 709 | 3 167 |
| Kohēzijas fonds | 266 | 227 | — | 493 | 472 |
| ESF | 395 | 1 146 | 1 | 1 542 | 1 500 |
| ZVFI | 100 | 94 | — | 194 | 104 |
| ELVGF Virzība | 124 | 41 | — | 165 | 124 |
| Kopā | 2 621 | 3 480 | 2 | 6 102 | 5 366 |

Miljonos EUR

1994.-1999. gada posms

2000.-2006. gada posms

2007.-2013. gada posms

Kopā 2010. gada beigās

Kopā 2009. gada beigās

ERAF

1 736

1 972

1

3 709

3 167

Kohēzijas fonds

266

227

—

493

472

ESF

395

1 146

1

1 542

1 500

ZVFI

100

94

—

194

104

ELVGF Virzība

124

41

—

165

124

Kopā

2 621

3 480

2

6 102

5 366

Kopsummas sadalījums pa dalībvalstīm ir norādīts 4. pielikumā.

Lielākā daļa lietu, kas attiecas uz programmām un pārkāpumiem 1994.–1999. gada plānošanas posmā, ir slēgtas, un šīs summas nākotnē attiecīgi samazināsies. Lielu daļu atskaitījumu dalībvalstis ir atvilkušas no saviem galīgajiem maksājumu pieprasījumiem par 2000.–2006. gada programmām, taču maksājumu pieprasījumi vēl tikai tiek pārbaudīti, un tāpēc šīs summas nav iekļautas iepriekš norādītajos skaitļos. Par tām ziņos kā par īstenotām pēc maksājumu pārbaudes 2011. gadā un 2012. gadā – sarežģītākajās lietās. Korekcijas par pašreizējo plānošanas periodu (2007.–2013. g.) varētu palielināties pēc to kontroļu rezultātiem, kas pašreiz notiek uz vietas.

Iepriekš redzamajā tabulā ir iekļautas finanšu korekcijas, kuras dažas dalībvalstis ir apstrīdējušas (atzīmējot, ka pieredze liecina, ka Komisijai šādās lietās ļoti reti ir nācies šīs summas atmaksāt).

2010. gada 31. decembrī apstiprinātās/izlemtās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas, un īstenošanas līmenis 2010. gada 31. decembrī (kumulatīvās summas)

2010. gada 31. decembrī apstiprinātās/izlemtās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas, un īstenošanas līmenis 2010. gada 31. decembrī (kumulatīvās summas)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF virzība | Kopā 2010. gadā | Kopā 2009. gadā |
| Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 1 758 | 273 | 397 | 100 | 124 | 2 652 | 2 516 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 1 736 | 266 | 395 | 100 | 124 | 2 621 | 2 145 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 22 | 8 | 2 | — | 0 | 31 | 371 |
| Īstenošanas līmenis | 99 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % | 85 % |
| Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 4 165 | 490 | 1 174 | 96 | 41 | 5 965 | 5 177 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 1 972 | 227 | 1 146 | 94 | 41 | 3 480 | 3 221 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 2 192 | 263 | 28 | 2 | — | 2 485 | 1 956 |
| Īstenošanas līmenis | 47 % | 46 % | 98 % | 98 % | 100 % | 58 % | 62 % |
| Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 0 | — | 0 | — | — | 0 | — |
| Īstenošanas līmenis | 69 % | n.p. | 98 % | n.p. | n.p. | 84 % | n.p. |
| Finanšu korekcijas kopā |
| Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas | 5 924 | 764 | 1 571 | 195 | 165 | 8 619 | 7 694 |
| Īstenotās finanšu korekcijas | 3 709 | 493 | 1 542 | 194 | 165 | 6 102 | 5 366 |
| Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 2 214 | 271 | 30 | 2 | 0 | 2 516 | 2 327 |
| Īstenošanas līmenis | 63 % | 65 % | 98 % | 99 % | 100 % | 71 % | 70 % |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF virzība

Kopā 2010. gadā

Kopā 2009. gadā

Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām

Finanšu korekcijas 1994.-1999. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

1 758

273

397

100

124

2 652

2 652

2 516

2 516

Īstenotās finanšu korekcijas

1 736

266

395

100

124

2 621

2 621

2 145

2 145

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

22

8

2

—

0

31

31

371

371

Īstenošanas līmenis

99 %

97 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

85 %

85 %

Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām

Finanšu korekcijas 2000.-2006. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

4 165

490

1 174

96

41

5 965

5 965

5 177

5 177

Īstenotās finanšu korekcijas

1 972

227

1 146

94

41

3 480

3 480

3 221

3 221

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

2 192

263

28

2

—

2 485

2 485

1 956

1 956

Īstenošanas līmenis

47 %

46 %

98 %

98 %

100 %

58 %

58 %

62 %

62 %

Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām

Finanšu korekcijas 2007.-2013. gada programmām

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Īstenotās finanšu korekcijas

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

0

—

0

—

—

0

0

—

—

Īstenošanas līmenis

69 %

n.p.

98 %

n.p.

n.p.

84 %

84 %

n.p.

n.p.

Finanšu korekcijas kopā

Finanšu korekcijas kopā

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas

5 924

764

1 571

195

165

8 619

8 619

7 694

7 694

Īstenotās finanšu korekcijas

3 709

493

1 542

194

165

6 102

6 102

5 366

5 366

Apstiprinātās/izlemtās, bet vēl neīstenotās finanšu korekcijas

2 214

271

30

2

0

2 516

2 516

2 327

2 327

Īstenošanas līmenis

Īstenošanas līmenis

63 %

63 %

65 %

65 %

98 %

98 %

99 %

99 %

100 %

100 %

71 %

71 %

70 %

70 %

Īstenošanas līmenis 1994.–1999. gada programmām ir skaidrojams ar iekasēšanas rīkojumu izdošanu 2010. gadā, kuru lielākā daļa bija vajadzīga 2009. gada beigās pieņemto finanšu korekciju lēmumu (kas 2009. gada kontu slēgšanas brīdī vēl nebija pieņemti) īstenošanai vai gada laikā apstiprinātu/izlemtu jaunu korekciju īstenošanai.

Zemais īstenošanas līmenis attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas posmam ir skaidrojams ar vēl notiekošo slēgšanas procedūru, jo 2010. gada beigās saņemtie maksājumu pieprasījumi vēl nav apstiprināti un saistītās finanšu korekcijas par kopējo summu 2,3 miljardi euro vēl nav iespējams iekļaut skaitļos par īstenošanu 2010. gadā.

6.3.4.   
  Nepabeigtās finanšu korekcijas

Nepabeigtās finanšu korekcijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. | Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā | Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā | Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010. |
| Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas) |
| ERAF | 430 | 135 | (212) | (156) | 197 |
| Kohēzijas fonds | 149 | 206 | (21) | (72) | 262 |
| ESF | 326 | 9 | (42) | (10) | 284 |
| ZVFI | 2 | — | (1) | 0 | 0 |
| ELVGF Virzība | 63 | 4 | (33) | (31) | 4 |
| Kopā | 971 | 354 | (309) | (269) | 747 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Jaunās nepabeigtās finanšu korekcijas 2010. gadā

Finanšu korekcijas, par kurām pieņemti lēmumi 2010. gadā

Pielāgojumi finanšu korekcijām, par kurām lēmums pieņemts vai kuras nav pabeigtas līdz 31.12.2009.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2010.

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas)

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada, 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada programmas)

ERAF

430

135

(212)

(156)

197

Kohēzijas fonds

149

206

(21)

(72)

262

ESF

326

9

(42)

(10)

284

ZVFI

2

—

(1)

0

0

ELVGF Virzība

63

4

(33)

(31)

4

Kopā

971

354

(309)

(269)

747

Attiecībā uz ERAF daudzas iepriekšējos gados iesāktās procedūras 2010. gadā tika pabeigtas un to rezultātā tika piemērotas finanšu korekcijas vai summu pielāgošana. Turklāt 2010. gads tika raksturots kā pārejas gads diviem plānošanas posmiem; tika pabeigtas procedūras par 2000.–2006. gadu un attiecīgi samazinājās vēl izskatāmās summas un tika uzsāktas jaunas procedūras (šajā posmā to skaits ir mazāks) par 2007.–2013. gada posmu. Tāpēc šajā gadā nepabeigto finanšu korekciju summas ir zemākas par iepriekšējo gadu summām.

Lielākā daļa no ESF jaunajām lietām (kopsumma 9 miljoni euro) skar 2000.–2006. gada plānošanas periodu, jo visas attiecīgās darbības programmas ir sasniegušas to slēgšanas posmu. Finanšu korekciju apstrāde notiks slēgšanas procedūras gaitā. Tomēr puse no pašreiz notiekošajām procedūrām skar 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Par tām ir aprēķināta provizoriska summa EUR 1, jo koriģējamā summa vēl ir jānosaka.

Papildus iepriekš minētajam skaitlim dalībvalstis ir ziņojušas par 1 437 miljoniem euro, un šī summa raksturo iespējamo līdzekļu atgūšanu pēc nepareizu pieprasījumu atklāšanas no struktūrfondiem. Tā ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/94. Tomēr, atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi. Turklāt pastāv risks, ka iepriekš norādītie skaitļi pārklājas un ir grūti aprēķināt, kādā mērā, jo dalībvalstīm nav noteikts pienākums savos ziņojumos nodalīt potenciāli atgūstamās summas, kas atklātas ES kontroļu rezultātā, no summām, kas atklātas pašu kontroļu laikā.

6.3.5.   
  Maksājumu pārtraukšana un apturēšana

Maksājumu pārtraukšana un apturēšana

2010. gadā tika pieņemti 49 lēmumi par maksājumu termiņu pārtraukšanu saistībā ar ERAF par kopējo summu 2 156 miljoni euro. Maksājumi tika atsākti 41 lietā (kopsumma – 2 057 miljoni euro). 8 lietu izskatīšana gada beigās vēl nebija pabeigta, to aptvertā summa bija 99 miljoni euro.

2010. gadā tika pieņemti 12 lēmumi par maksājumu termiņu pārtraukšanu saistībā ar ESF par kopējo summu 255 miljoni euro, visi lēmumi attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Maksājumi tika atsākti 6 lietās (kopsumma – 94 miljoni euro). 6 lietu izskatīšana par kopējo summu 161 miljons euro vēl nebija pabeigta.

Maksājumu pārtraukšanas lietu sadalījums pa dalībvalstīm 2010. gadā ir šāds.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | ESF | Kopā |
| Pārtraukšana, līdz 31.12.2010. pabeigtās lietas |
| Vācija | 175 | — | 175 |
| Spānija | 1 477 | 74 | 1 552 |
| Itālija | 84 | — | 84 |
| Luksemburga | — | 1 | 1 |
| Ungārija | 33 | — | 33 |
| Portugāle | 103 | — | 103 |
| Rumānija | — | 18 | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 184 | — | 184 |
| Starpsumma pabeigtajām lietām | 2 057 | 94 | 2 151 |
| Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2010. |
| Beļģija | — | 3 | 3 |
| Bulgārija | 15 | — | 15 |
| Vācija | 43 | 69 | 112 |
| Itālija | — | 72 | 72 |
| Austrija | — | 17 | 17 |
| Apvienotā Karaliste | 41 | — | 41 |
| Starpsumma neizskatītajām lietām | 99 | 161 | 260 |
| Kopā pārtraukšanas gadījumi | 2 156 | 255 | 2 411 |
| Šajā tabulā norādītie dati atspoguļo situāciju 2011. gada 15. februārī |

Miljonos EUR

ERAF

ESF

Kopā

Pārtraukšana, līdz 31.12.2010. pabeigtās lietas

Pārtraukšana, līdz 31.12.2010. pabeigtās lietas

Vācija

175

—

175

Spānija

1 477

74

1 552

Itālija

84

—

84

Luksemburga

—

1

1

Ungārija

33

—

33

Portugāle

103

—

103

Rumānija

—

18

18

Apvienotā Karaliste

184

—

184

Starpsumma pabeigtajām lietām

2 057

94

2 151

Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2010.

Pārtraukšana, neizskatītās lietas 31.12.2010.

Beļģija

—

3

3

Bulgārija

15

—

15

Vācija

43

69

112

Itālija

—

72

72

Austrija

—

17

17

Apvienotā Karaliste

41

—

41

Starpsumma neizskatītajām lietām

99

161

260

Kopā pārtraukšanas gadījumi

2 156

255

2 411

Šajā tabulā norādītie dati atspoguļo situāciju 2011. gada 15. februārī

Turklāt 2010. gadā tika pieņemti 6 maksājumu apturēšanas lēmumi saistībā ar ESF (Beļģija, Spānija un Francija), līdz gada beigām maksājumi tika atsākti tikai Spānijai.

6.4.   CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

Šī pozīcija attiecas uz nepamatoti samaksātu summu atgūšanu gadījumos, kad kļūdas vai pārkāpumus ir atklājusi Komisija, dalībvalstis, Eiropas Revīzijas palāta vai OLAF attiecībā uz to budžeta daļu, kuras izpilde nenotiek ar dalīto pārvaldību.

2010. GADĀ APSTIPRINĀTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

2010. GADĀ APSTIPRINĀTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Citi pārvaldības veidi: |
| — | ārējās darbības |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Citi pārvaldības veidi:

Citi pārvaldības veidi:

—

ārējās darbības

137

81

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

188

202

Kopā apstiprinātie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

325

283

2010. GADĀ ĪSTENOTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

2010. GADĀ ĪSTENOTIE CITI LĪDZEKĻU ATGŪŠANAS GADĪJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| Citi pārvaldības veidi: |
| — | ārējās darbības |

Miljonos EUR

2010.

2009.

Citi pārvaldības veidi:

Citi pārvaldības veidi:

—

ārējās darbības

136

81

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

163

202

Kopā īstenotie citi līdzekļu atgūšanas gadījumi

299

283

6.5.   DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ STRUKTURĀLĀM DARBĪBĀM VAI KOHĒZIJAS POLITIKU

DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ STRUKTURĀLĀM DARBĪBĀM VAI KOHĒZIJAS POLITIKU

Kohēzijas politikas jomā korekcijas, kuras dalībvalstis veic atbilstīgi savai vai ES revīzijai, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo dalībvalstis šādas summas var izmantot atkārtoti citiem attiecināmiem izdevumiem. Tomēr dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai atjauninātu informāciju par atvilktām un atgūtām summām un summām, kuras paredzēts atgūt saistībā ar struktūrfondiem par atsevišķiem gadiem un kumulatīvi par 2000.–2006. gada periodu attiecībā uz visiem četriem fondiem (ERAF, ESF, ELVGF Virzība un ZVFI). Tomēr dalībvalstīm nav pienākuma uzrādīt atsevišķi korekcijas, kuras izriet no ES veiktā darba. Šā iemesla dēļ dalībvalstu veiktās finanšu korekcijas nepievieno Komisijas korekcijām.

Tā kā 2000.–2006. gada periods pašreiz ir noslēguma posmā, kurā attiecībā uz visiem pārkāpumiem ir pieprasīti atskaitīšanas pierādījumi, dalībvalstīm netiek prasīts, lai tās par 2010. gadu atsevišķi iesniegtu Komisijai informāciju par atvilkumiem, atgūšanu un nepabeigtu atgūšanu. Tomēr 2011. gada martā šī papildu informācija tika informācija tika saņemta no Grieķijas, Beļģijas, Ungārijas, Portugāles un saistībā ar starpreģionu programmām. Šajā iedaļā šī informācija ir ņemta vērā.

Balstoties uz līdz šim saņemtajiem datiem ES iemaksu izteiksmē, dalībvalstis ir ziņojušas par kumulatīvajām finanšu korekcijām 5,1 miljarda euro apmērā pēc valsts veiktajām revīzijām 2000.–2006. gada programmām (no šīs summas aptuveni 4 miljardus euro veido atvilkumi un aptuveni 1,1 miljardu euro – atgūtie līdzekļi).

Revīzijas uz vietas, ko saskaņā ar 2008. gada rīcības plānu veica Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, lai revidētu dalībvalstu sistēmas līdzekļu atgūšanai par 2000.–2006. gada plānošanas periodu, sešās atlikušajās dalībvalstīs tika pabeigtas 2010. gadā, tādējādi aptverot 25 dalībvalstis (Bulgārijai un Rumānijai par 2000.–2006. gada periodu nebija ziņošanas pienākuma). Šā darba rezultāti, tāpat kā Revīzijas palātas veiktās revīzijas un divi pēdējie gada ziņojumi, liecina, ka dalībvalstu iestādes kopumā ievēro prasības, kaut arī ir vērojami nopietni trūkumi attiecībā uz datu pilnīgumu un pārkāpumu reģistrēšanas un ziņošanas sistēmu dažām 2000.–2006. gada programmām Itālijā, Spānijā, Francijā un Nīderlandē. Mazākā mērā trūkumi programmās vērojami arī Apvienotajā Karalistē, Slovēnijā, Somijā, Zviedrijā un Latvijā. Pat ņemot vērā Komisijas revīziju 2007.–2010. gadā konstatētos uzlabojumus visās dalībvalstīs, Komisija tomēr ir piesardzīga slēgšanas gaitā un ir pieprasījusi visām programmu iestādēm ziņot par kontroles pasākumiem (ietverot finanšu korekcijas), kas ir veikti valsts līmenī saistībā ar visiem pārkāpumiem, kas reģistrēti katrā programmā. Komisija nenoslēgs programmas, līdz tā nebūs novērtējusi šo informāciju kā konsekventu un pilnīgu.

Pastāv risks saistībā ar pārklāšanos starp 2000.–2006. gada perioda summām, kas uzrādītas finanšu korekcijām ES struktūru darba rezultātā (Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas un OLAF veiktā izmeklēšana), un pašu dalībvalstu darba rezultātā uzrādītām summām. Tas ir tāpēc, ka lielu daļu finanšu korekciju, kas rodas ES struktūru darba rezultātā, dalībvalstis akceptē un īsteno bez oficiāla Komisijas lēmuma, atvelkot attiecīgos izdevumus no savām izdevumu deklarācijām. Tā kā dalībvalstīm nav pienākuma nošķirt ziņojumos par 2000.–2006. gadu korekcijas ES struktūru darba rezultātā no korekcijām savu kontroļu un revīziju rezultātā, šīs pārklāšanās apmēru nevar precīzi noteikt. Turklāt dalībvalsts var faktiski īstenot korekciju arī citā gadā, nevis tajā, kurā tā ir akceptējusi finanšu korekciju. Tāpēc iespējamā pārklāšanās ir tikai aplēse. Salīdzinājums pa dalībvalstīm starp dalībvalstu summām par 2010. gadu un tām korekciju summām ES struktūru darba rezultātā, kuras dalībvalstis ir akceptējušas tam pašam gadam, liecina, ka pārklāšanās summai nevajadzētu pārsniegt 65 miljonus euro (2009. gadā – 465 miljoni euro).

Par 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm ir noteikta prasība katru ziņot par atgūtajām summām un atvilkumiem, izmantojot IT sistēmu SFC 2007. Tas nozīmē, ka Komisija katra gada 31. martā saņem elektroniskus datus tieši no dalībvalstīm. Arī savās vadlīnijās dalībvalstīm Komisija ir ierosinājusi atsevišķi uzrādīt ES struktūru darba rezultātā piemērotās korekcijas, lai izvairītos no pārklāšanās. Kā dalībvalstis ir ziņojušas Komisijai 2011. gada 31. martā, kopējā summa (ES daļa) līdzekļiem, ko dalībvalstis ir atguvušas no saņēmējiem un atvilkušas no Komisijai iesniegtiem apstiprinātajiem izdevumiem 2010. gadā (atgūtie līdzekļi 35 miljonu euro apmērā), vai atvilkušas no 2010. gada maksājumu pieprasījumiem pirms atgūšanas procedūras pabeigšanas valsts līmenī (atvilkumi 189 miljonu euro apmērā), ka arī vēl atgūstamie līdzekļi 2010. gada beigās, ir 265 miljoni euro.

SFC 2007

| Miljonos EUR |
| --- |
| ES 27 2007.-2013. (2) | Atvilkumi dalībvalstu revīziju rezultātā | Atvilkumi ES struktūru revīziju rezultātā | Kopā atvilkumi | Atgūtie līdzekļi ES revīziju rezultātā | Atgūtie līdzekļi ES struktūru revīziju rezultātā | Kopā atgūtie līdzekļi | Kopā vēl atgūstamie līdzekļi, kas deklarēti 2010. gadā | Kopā dalībvalstu deklarētā summa |
| ERAF/KF
   (3) | 151 | 5 | 156 | 29 | 2 | 31 | 25 | 212 |
| ESF | 31 | 2 | 33 | 4 | 0 | 4 | 15 | 52 |
| EZF | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Kopā | 183 | 7 | 189 | 34 | 2 | 35 | 41 | 265 |

Miljonos EUR

ES 27 2007.-2013. (2)

2

Atvilkumi dalībvalstu revīziju rezultātā

Atvilkumi ES struktūru revīziju rezultātā

Kopā atvilkumi

Atgūtie līdzekļi ES revīziju rezultātā

Atgūtie līdzekļi ES struktūru revīziju rezultātā

Kopā atgūtie līdzekļi

Kopā vēl atgūstamie līdzekļi, kas deklarēti 2010. gadā

Kopā dalībvalstu deklarētā summa

ERAF/KF
   (3)

ERAF/KF

3

151

5

156

156

29

2

31

31

25

25

212

212

ESF

ESF

31

2

33

33

4

0

4

4

15

15

52

52

EZF

EZF

0

0

0

0

1

0

1

1

0

0

1

1

Kopā

183

7

189

34

2

35

41

265

Komisija ir ieplānojusi atgūto līdzekļu revīziju, sākot 2011. gada otrā semestra, lai attiecībā uz visiem fondiem pārskatītu koriģējošā mehānisma sistēmas, ko izveidojušas apstiprinošās iestādes, un izvērtētu, kādā mērā Komisija var uzticēties ziņotajiem skaitļiem; revīzijā tiks izmantota programmu izlase un dalībvalstis tiks atlasītas, pamatojoties uz riska analīzi.

6. paskaidrojums,   1. pielikums. 2010. gadā izlemtās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

6. paskaidrojums,

1. pielikums. 2010. gadā izlemtās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalstis | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana | Atbilstīguma noskaidrošana | Deklarētie pārkāpumi | Kopā 2010. gadā | Kopā 2009. gadā |
| Beļģija | 0 | — | 4 | 4 | 15 |
| Bulgārija | 0 | 17 | 3 | 20 | 5 |
| Čehijas Republika | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Dānija | 0 | 10 | 3 | 12 | 104 |
| Vācija | –1 | 16 | 12 | 28 | 17 |
| Igaunija | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | –1 | 0 | 7 | 7 | 4 |
| Grieķija | 4 | 460 | 14 | 477 | 21 |
| Spānija | 8 | 52 | 23 | 83 | 106 |
| Francija | –1 | 39 | 28 | 67 | 111 |
| Itālija | 4 | 39 | 35 | 78 | 15 |
| Kipra | — | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Latvija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luksemburga | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungārija | 0 | 8 | 1 | 8 | 22 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | –1 | 47 | 5 | 51 | 36 |
| Austrija | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| Polija | 0 | 50 | 2 | 52 | 13 |
| Portugāle | 2 | 40 | 16 | 58 | 18 |
| Rumānija | 11 | 38 | 6 | 55 | 14 |
| Slovēnija | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 |
| Slovākija | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Somija | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Zviedrija | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| Apvienotā Karaliste | 8 | 194 | 11 | 213 | 109 |
| Kopā lēmumi | 33 | 1 022 | 178 | 1 233 | 625 |

Miljonos EUR

Dalībvalstis

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana

Atbilstīguma noskaidrošana

Deklarētie pārkāpumi

Kopā 2010. gadā

Kopā 2009. gadā

Beļģija

0

—

4

4

15

Bulgārija

0

17

3

20

5

Čehijas Republika

0

1

0

1

1

Dānija

0

10

3

12

104

Vācija

–1

16

12

28

17

Igaunija

—

—

0

0

0

Īrija

–1

0

7

7

4

Grieķija

4

460

14

477

21

Spānija

8

52

23

83

106

Francija

–1

39

28

67

111

Itālija

4

39

35

78

15

Kipra

—

1

0

1

0

Latvija

0

—

0

0

0

Lietuva

0

0

2

2

4

Luksemburga

0

1

0

1

0

Ungārija

0

8

1

8

22

Malta

0

—

0

0

0

Nīderlande

–1

47

5

51

36

Austrija

0

1

1

2

3

Polija

0

50

2

52

13

Portugāle

2

40

16

58

18

Rumānija

11

38

6

55

14

Slovēnija

0

4

1

5

2

Slovākija

0

0

0

0

1

Somija

0

2

1

2

2

Zviedrija

0

3

2

5

2

Apvienotā Karaliste

8

194

11

213

109

Kopā lēmumi

33

1 022

178

1 233

625

6. paskaidrojums,   2. pielikums. 2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

6. paskaidrojums,

2. pielikums. 2010. gadā īstenotās ELGF finanšu korekcijas un atgūšana – sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalstis | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | Atbilstīguma noskaidrošana | Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi (atmaksāti ES) | Kopā 2010. gadā | Kopā 2009. gadā |
| Beļģija | 0 | 0 | 3 | 3 | 14 |
| Bulgārija | 0 | — | 5 | 6 | 1 |
| Čehijas Republika | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Dānija | 0 | 10 | 3 | 12 | 105 |
| Vācija | –1 | 16 | 10 | 26 | 18 |
| Igaunija | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | –1 | 1 | 5 | 5 | 5 |
| Grieķija | 4 | 136 | 10 | 150 | 196 |
| Spānija | 8 | 92 | 30 | 130 | 59 |
| Francija | –1 | 90 | 30 | 120 | 82 |
| Itālija | 4 | 5 | 23 | 33 | 177 |
| Kipra | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| Luksemburga | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungārija | 0 | 24 | 2 | 26 | 9 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | –1 | 46 | 5 | 51 | 9 |
| Austrija | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 |
| Polija | 0 | 95 | 1 | 97 | 2 |
| Portugāle | 2 | 4 | 18 | 24 | 7 |
| Rumānija | 11 | — | 6 | 16 | 12 |
| Slovēnija | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Slovākija | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Somija | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Zviedrija | 0 | 3 | 2 | 5 | 14 |
| Apvienotā Karaliste | 8 | 195 | 12 | 215 | 133 |
| Kopā īstenošanas gadījumi | 33 | 728 | 172 | 934 | 851 |

Miljonos EUR

Dalībvalstis

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Atbilstīguma noskaidrošana

Dalībvalstu deklarētie pārkāpumi (atmaksāti ES)

Kopā 2010. gadā

Kopā 2009. gadā

Beļģija

0

0

3

3

14

Bulgārija

0

—

5

6

1

Čehijas Republika

0

0

1

1

0

Dānija

0

10

3

12

105

Vācija

–1

16

10

26

18

Igaunija

—

—

0

0

0

Īrija

–1

1

5

5

5

Grieķija

4

136

10

150

196

Spānija

8

92

30

130

59

Francija

–1

90

30

120

82

Itālija

4

5

23

33

177

Kipra

—

1

0

1

1

Latvija

0

—

0

0

0

Lietuva

0

2

1

4

2

Luksemburga

0

1

0

1

0

Ungārija

0

24

2

26

9

Malta

0

—

0

0

0

Nīderlande

–1

46

5

51

9

Austrija

0

3

1

3

1

Polija

0

95

1

97

2

Portugāle

2

4

18

24

7

Rumānija

11

—

6

16

12

Slovēnija

0

—

1

1

2

Slovākija

0

0

1

1

0

Somija

0

2

1

2

2

Zviedrija

0

3

2

5

14

Apvienotā Karaliste

8

195

12

215

133

Kopā īstenošanas gadījumi

33

728

172

934

851

6. paskaidrojums,   3. pielikums. 2010. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

6. paskaidrojums,

3. pielikums. 2010. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalstis | Kumulatīvie dati 2009. gada beigās | 2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas | Kumulatīvie dati 2010. gada beigās |
| ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā 2010. gads |
| 1994.-1999. | 2 516 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 | 2 652 |
| Beļģija | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Dānija | 3 | — | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Vācija | 339 | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 340 |
| Īrija | 42 | — | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grieķija | 526 | 1 | 0 | — | — | 0 | 2 | 528 |
| Spānija | 548 | 116 | 0 | 0 | — | 1 | 117 | 664 |
| Francija | 84 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 88 |
| Itālija | 505 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luksemburga | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nīderlande | 177 | — | — | — | — | — | 0 | 177 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Portugāle | 137 | 2 | — | — | 1 | 1 | 4 | 141 |
| Somija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 131 | 6 | — | — | 1 | 0 | 7 | 138 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000.-2006. | 5 178 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 | 5 965 |
| Beļģija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Bulgārija | 2 | — | 18 | — | — | — | 18 | 21 |
| Čehijas Republika | 0 | 4 | 7 | — | — | — | 11 | 11 |
| Dānija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vācija | 12 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 | 13 |
| Igaunija | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | 42 | 2 | 1 | — | — | — | 2 | 44 |
| Grieķija | 920 | 40 | 0 | 0 | — | — | 40 | 961 |
| Spānija | 2 503 | 170 | 104 | 2 | 87 | — | 363 | 2 865 |
| Francija | 261 | 16 | — | 0 | — | 9 | 26 | 287 |
| Itālija | 825 | 97 | — | 4 | 1 | 2 | 105 | 930 |
| Kipra | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | 1 | — | 0 | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luksemburga | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungārija | 52 | 0 | — | — | — | — | 0 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nīderlande | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Polija | 134 | 0 | 111 | 1 | 0 | — | 112 | 246 |
| Portugāle | 126 | 0 | 13 | 0 | — | 18 | 31 | 157 |
| Rumānija | 10 | — | 2 | — | — | — | 2 | 12 |
| Slovēnija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovākija | 39 | 0 | 2 | — | — | — | 2 | 41 |
| Somija | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 11 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Apvienotā Karaliste | 217 | 29 | — | 36 | — | 1 | 65 | 283 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2007.-2013. | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Beļģija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgārija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Čehijas Republika | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Dānija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Vācija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Igaunija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grieķija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spānija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Francija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Itālija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kipra | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luksemburga | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Ungārija | — | 0 | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nīderlande | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polija | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Portugāle | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumānija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovākija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Somija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Zviedrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Apvienotā Karaliste | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā apstiprināts | 7 694 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 | 8 619 |

Miljonos EUR

Dalībvalstis

Kumulatīvie dati 2009. gada beigās

2010. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

Kumulatīvie dati 2010. gada beigās

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā 2010. gads

1994.-1999.

1994.-1999.

2 516

2 516

125

125

0

0

4

4

3

3

3

3

136

136

2 652

2 652

Beļģija

5

—

—

—

—

—

0

5

Dānija

3

—

—

—

—

—

0

3

Vācija

339

0

—

—

0

1

1

340

Īrija

42

—

—

—

—

—

0

42

Grieķija

526

1

0

—

—

0

2

528

Spānija

548

116

0

0

—

1

117

664

Francija

84

—

—

4

—

0

4

88

Itālija

505

0

—

—

—

0

0

505

Luksemburga

5

—

—

—

—

—

0

5

Nīderlande

177

—

—

—

—

—

0

177

Austrija

2

—

—

—

—

—

0

2

Portugāle

137

2

—

—

1

1

4

141

Somija

1

—

—

—

—

—

0

1

Zviedrija

1

—

—

—

—

—

0

1

Apvienotā Karaliste

131

6

—

—

1

0

7

138

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000.-2006.

2000.-2006.

5 178

5 178

368

368

258

258

43

43

89

89

30

30

788

788

5 965

5 965

Beļģija

10

0

—

—

—

—

0

10

Bulgārija

2

—

18

—

—

—

18

21

Čehijas Republika

0

4

7

—

—

—

11

11

Dānija

0

—

—

—

—

—

0

0

Vācija

12

0

—

0

0

—

1

13

Igaunija

0

0

—

0

—

—

0

0

Īrija

42

2

1

—

—

—

2

44

Grieķija

920

40

0

0

—

—

40

961

Spānija

2 503

170

104

2

87

—

363

2 865

Francija

261

16

—

0

—

9

26

287

Itālija

825

97

—

4

1

2

105

930

Kipra

—

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

1

—

0

—

1

4

Lietuva

2

—

0

—

—

—

0

2

Luksemburga

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungārija

52

0

—

—

—

—

0

52

Malta

—

—

—

—

—

—

0

0

Nīderlande

2

—

—

—

—

—

0

2

Austrija

—

—

—

—

—

—

0

0

Polija

134

0

111

1

0

—

112

246

Portugāle

126

0

13

0

—

18

31

157

Rumānija

10

—

2

—

—

—

2

12

Slovēnija

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovākija

39

0

2

—

—

—

2

41

Somija

0

—

—

—

0

—

0

1

Zviedrija

11

0

—

—

—

—

0

11

Apvienotā Karaliste

217

29

—

36

—

1

65

283

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2007.-2013.

2007.-2013.

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

—

2

2

2

2

Beļģija

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgārija

—

—

—

—

—

—

—

—

Čehijas Republika

—

—

—

—

—

—

—

—

Dānija

—

—

—

0

—

—

0

0

Vācija

—

—

—

—

—

—

—

—

Igaunija

—

0

—

—

—

—

0

0

Īrija

—

—

—

0

—

—

0

0

Grieķija

—

—

—

—

—

—

—

—

Spānija

—

—

—

—

—

—

—

—

Francija

—

—

—

0

—

—

0

0

Itālija

—

—

—

—

—

—

—

—

Kipra

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lietuva

—

—

—

—

—

—

—

—

Luksemburga

—

—

—

0

—

—

0

0

Ungārija

—

0

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nīderlande

—

—

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Polija

—

0

—

0

—

—

0

0

Portugāle

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumānija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovēnija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovākija

—

—

—

—

—

—

—

—

Somija

—

—

—

—

—

—

—

—

Zviedrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Apvienotā Karaliste

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā apstiprināts

7 694

494

258

49

91

33

925

8 619

6. paskaidrojums,   4. pielikums. 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: Strukturālas darbības Sadalījums pa dalībvalstīm

6. paskaidrojums,

4. pielikums. 2010. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: Strukturālas darbības Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalstis | Kumulatīvie dati 2009. gada beigās | 2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas | Kumulatīvie dati 2010. gada beigās |
| ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā 2010.gads |
| 1994.-1999. | 2 144 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 | 2 621 |
| Beļģija | 6 | — | — | — | — | — | — | 6 |
| Dānija | 4 | — | — | — | — | — | — | 4 |
| Vācija | 300 | 37 | — | — | 0 | 1 | 38 | 338 |
| Īrija | 40 | — | — | — | — | — | — | 40 |
| Grieķija | 521 | 1 | 3 | — | — | 0 | 4 | 525 |
| Spānija | 293 | 363 | 1 | 0 | — | 1 | 365 | 658 |
| Francija | 85 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 89 |
| Itālija | 483 | 21 | — | — | — | — | 21 | 504 |
| Luksemburga | 4 | — | — | 1 | — | — | 1 | 5 |
| Nīderlande | 177 | — | — | — | — | — | — | 177 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Portugāle | 118 | 20 | — | — | 1 | 1 | 23 | 141 |
| Somija | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Zviedrija | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 108 | 11 | — | — | 1 | 0 | 13 | 120 |
| INTERREG | 2 | 7 | — | — | — | — | 7 | 9 |
| 2000.-2006. | 3 222 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 | 3 480 |
| Beļģija | 8 | — | — | 0 | — | — | 0 | 8 |
| Bulgārija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Čehijas Republika | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Dānija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Vācija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Igaunija | 0 | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | 26 | — | — | — | — | — | — | 26 |
| Grieķija | 904 | — | — | — | — | — | — | 904 |
| Spānija | 940 | — | 16 | 0 | 87 | 8 | 111 | 1 051 |
| Francija | 239 | — | — | — | — | 9 | 9 | 248 |
| Itālija | 686 | 79 | — | 0 | — | 2 | 82 | 768 |
| Kipra | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Latvija | 3 | — | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luksemburga | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Ungārija | 41 | — | — | — | — | — | — | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Nīderlande | 0 | — | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Austrija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Polija | 90 | — | — | — | — | — | — | 90 |
| Portugāle | 95 | — | 1 | — | — | 18 | 18 | 113 |
| Rumānija | 8 | — | 0 | — | — | — | 0 | 8 |
| Slovēnija | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Slovākija | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Somija | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Zviedrija | 11 | — | — | — | — | — | — | 11 |
| Apvienotā Karaliste | 151 | — | — | 36 | — | 1 | 37 | 188 |
| INTERREG | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| 2007.-2013. | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Beļģija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgārija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Čehijas Republika | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Dānija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Vācija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Igaunija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grieķija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spānija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Francija | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Itālija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kipra | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luksemburga | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ungārija | — | — | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nīderlande | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugāle | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumānija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovākija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Somija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Zviedrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Apvienotā Karaliste | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā īstenotas summas | 5 366 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 | 6 102 |

Miljonos EUR

Dalībvalstis

Kumulatīvie dati 2009. gada beigās

2010. gadā īstenotās finanšu korekcijas

Kumulatīvie dati 2010. gada beigās

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā 2010.gads

1994.-1999.

1994.-1999.

2 144

2 144

462

462

4

4

5

5

3

3

3

3

476

476

2 621

2 621

Beļģija

6

—

—

—

—

—

—

6

Dānija

4

—

—

—

—

—

—

4

Vācija

300

37

—

—

0

1

38

338

Īrija

40

—

—

—

—

—

—

40

Grieķija

521

1

3

—

—

0

4

525

Spānija

293

363

1

0

—

1

365

658

Francija

85

—

—

4

—

0

4

89

Itālija

483

21

—

—

—

—

21

504

Luksemburga

4

—

—

1

—

—

1

5

Nīderlande

177

—

—

—

—

—

—

177

Austrija

2

—

—

—

—

—

—

2

Portugāle

118

20

—

—

1

1

23

141

Somija

1

0

—

—

—

—

0

1

Zviedrija

1

—

—

—

—

—

—

1

Apvienotā Karaliste

108

11

—

—

1

0

13

120

INTERREG

2

7

—

—

—

—

7

9

2000.-2006.

2000.-2006.

3 222

3 222

80

80

18

18

36

36

87

87

38

38

259

259

3 480

3 480

Beļģija

8

—

—

0

—

—

0

8

Bulgārija

2

—

—

—

—

—

—

2

Čehijas Republika

0

—

—

—

—

—

—

0

Dānija

0

—

—

—

—

—

—

0

Vācija

10

0

—

—

—

—

0

10

Igaunija

0

—

—

0

—

—

0

0

Īrija

26

—

—

—

—

—

—

26

Grieķija

904

—

—

—

—

—

—

904

Spānija

940

—

16

0

87

8

111

1 051

Francija

239

—

—

—

—

9

9

248

Itālija

686

79

—

0

—

2

82

768

Kipra

0

—

—

—

—

—

—

0

Latvija

3

—

1

—

—

—

1

4

Lietuva

1

—

0

—

—

—

0

1

Luksemburga

2

—

—

—

—

—

—

2

Ungārija

41

—

—

—

—

—

—

41

Malta

0

—

—

—

—

—

—

0

Nīderlande

0

—

—

—

—

1

1

1

Austrija

0

—

—

—

—

—

—

0

Polija

90

—

—

—

—

—

—

90

Portugāle

95

—

1

—

—

18

18

113

Rumānija

8

—

0

—

—

—

0

8

Slovēnija

2

—

—

—

—

—

—

2

Slovākija

1

—

—

—

—

—

—

1

Somija

0

—

—

—

—

—

—

0

Zviedrija

11

—

—

—

—

—

—

11

Apvienotā Karaliste

151

—

—

36

—

1

37

188

INTERREG

0

0

—

—

—

—

0

0

2007.-2013.

2007.-2013.

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

2

2

2

2

Beļģija

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgārija

—

—

—

—

—

—

—

—

Čehijas Republika

—

—

—

—

—

—

—

—

Dānija

—

—

—

0

—

—

0

0

Vācija

—

—

—

—

—

—

—

—

Igaunija

—

0

—

—

—

—

0

0

Īrija

—

—

—

0

—

—

0

0

Grieķija

—

—

—

—

—

—

—

—

Spānija

—

—

—

—

—

—

—

—

Francija

—

—

—

0

—

—

0

0

Itālija

—

—

—

—

—

—

—

—

Kipra

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lietuva

—

—

—

—

—

—

—

—

Luksemburga

—

—

—

—

—

—

—

—

Ungārija

—

—

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nīderlande

—

—

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Polija

—

0

—

—

—

—

0

0

Portugāle

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumānija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovēnija

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovākija

—

—

—

—

—

—

—

—

Somija

—

—

—

—

—

—

—

—

Zviedrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Apvienotā Karaliste

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā īstenotas summas

5 366

542

21

42

90

41

737

6 102

7.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par Eiropas Savienības (ES) finanšu riska pārvaldību attiecas uz:

| — | Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei,

| — | Eiropas Komisijas veiktajām aizdošanas un aizņemšanās darbībām, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci (BOP) un Euratom pasākumus, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām aizdošanas un aizņemšanās darbībām, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci (BOP) un Euratom pasākumus,

BOP

Euratom

| — | Garantiju fondu ārējai darbībai; kā arī |
| --- | --- |

—

Garantiju fondu ārējai darbībai; kā arī

| — | aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī kases operācijām, kuras veic Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā). |
| --- | --- |

—

aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī kases operācijām, kuras veic Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā).

7.1.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

7.1.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 2028/2004 un Regulu Nr. 105/2009), Finanšu regulā (Padomes Regula Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulām Nr. 1995/2006, Nr. 1525/2007 un Nr. 1081/2010) un tās īstenošanas kārtībā (Komisijas Regula Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulām Nr. 1261/2005, Nr. 1248/2006 un Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami šādi galvenie principi:

| — | pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem,

| — | dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro,

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt, |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt,

| — | līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās ietver dažādas darbības jomas (piemēram: maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Papildus notiek DG BUDG un DG ECFIN sanāksmes, lai apspriestu informācijas apmaiņu par riska pārvaldību un labāko praksi.

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

No 2010. gada provizoriski iekasētās sodanaudas iegulda īpaši izveidotā fondā, BUFI, ko pārvalda DG ECFIN. Pirms 2010. gada iekasētās sodanaudas paliek īpašos bankas kontos. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajām sodanaudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām vadlīnijām un aktīvu pārvaldības vadlīnijām, kas ir iekļautas 2009. gada decembrī parakstītajā dienestu nolīgumā starp DG BUDG un DG ECFIN. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

DG ECFIN

DG BUDG

DG ECFIN

Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai samaksātās sodanaudas tā, lai

| a) | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| b) | cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izdevumi. |
| --- | --- |

b)

cenšoties parastajos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vienāda ar BUFI kritērija peļņu mīnus izdevumi.

BUFI

Ieguldījumus galvenokārt veic tikai šādās kategorijās — termiņieguldījumi eurozonas centrālajās bankās, eurozonas valsts parādzīmju aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs; obligācijas, vekseļi un noguldījumi sertifikāti, ko izdevušas valsts iestādes un kas rada tiešu valsts parādu eurozonā, vai kurus ir izdevušas pārvalstiskas iestādes.

termiņieguldījumi

obligācijas, vekseļi un noguldījumi sertifikāti

7.1.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām. Saskaņā ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju izmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa izmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

7.1.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija, 2008. gada 25. februāra un 2010. gada 9. novembra grozījumi. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās tradicionālajos piesardzības noteikumos, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

2.3.3.

7.1.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Saistību izbeigšanu vada Eiropas Komisija, un likvidējamajai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.

7.2.   TIRGUS RISKS

TIRGUS RISKS

Tirgus risks nozīmē, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumos, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus. ES nav citu būtisku cenu risku.

7.2.1.   
  Valūtas risks

Valūtas risks

Valūtas risks nozīmē, ka ES operāciju vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas maiņas kursa izmaiņas. Šo risku izraisa divu valūtu savstarpējās maiņas cenu izmaiņas.

7.2.1.1.   Kases operācijas

Kases operācijas

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un ASV dolāru un Šveices franku konti, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa kontus, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, papildina atkarībā no aprēķinātajām vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām tajās pašās valūtās. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un apmaksātas euro, nepastāv ārvalstu valūtas risks.

7.2.1.2.   Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nepastāv ārvalstu valūtas risks. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas risks attiecībā uz Euratom.

7.2.1.3.   Garantiju fonds

Garantiju fonds

Finanšu aktīvi ir euro, tāpēc nav valūtas riska.

7.2.1.4.   Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Likvidējamajai EOTK ir neliels 1,43 miljoniem euro līdzvērtīgs neto atlikums ārvalstu valūtās, kuru veido 1,39 miljoniem euro līdzvērtīgi aizdevumi mājokļa iegādei un 0,04 miljoniem euro līdzvērtīgi norēķinu konta atlikumi.

7.2.2.   
  Procentu likmes risks

Procentu likmes risks

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Kopumā augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

7.2.2.1.   Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kase neaizņemas naudas līdzekļus, un tātad tai nepastāv procentu likmes risks. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām refinansēšanas operācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

EONIA

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Bilances datumā obligāciju portfelī bija 69 % nulles kupona obligāciju.

BUFI

7.2.2.2.   Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES ir aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm 0,86 miljardu euro apmērā (2009. gadā – 0,96 miljardi euro), kuru pārcenošana notiek ik pēc 6 mēnešiem.

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2010. gadā ir 110 miljoni euro (2009. gadā – 110 miljoni euro) ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (25 miljoni euro) un vairāk nekā pieci gadi (85 miljoni euro). ES ir arī seši būtiskāki aizdevumi no maksājumu bilances finanšu instrumenta ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2010. gadā ir 12,05 miljardi euro (2009. gadā – 9,2 miljardi euro) ar galīgo atmaksas termiņu līdz vienam gadam (2 miljardi euro), no viena līdz pieciem gadiem (5,7 miljardi euro) un vairāk nekā pieci gadi (4,35 miljardi euro).

Euratom

7.2.2.3.   Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 93 % no ieguldījumu portfeļa (2009. gadā – 97 %).

7.2.2.4.   Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 92 % no vērtspapīru portfeļa (2009. gadā – 97 %).

7.3.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Kredītrisks nozīmē zaudējumu iespējamību, kuru rada parādnieka/aizņēmēja nespēja atmaksāt aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummu vai procentus, vai abus) vai citu līgumsaistību neievērošana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

7.3.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no 20 miljoniem euro līdz 100 miljoniem euro, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri svārstās no viena miljarda euro līdz 35 miljardiem euro, kā arī ar vispārējo 2010. gadā veikto maksājumu summu 120 miljardu euro kopējā apmērā.

Euratom

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai.

| — | Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
| --- | --- |

—

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

Moody's P-1

S&P A-1

Fitch F1

| — | Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam S&P AA vai līdzvērtīgam, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus. |
| --- | --- |

—

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam S&P AA vai līdzvērtīgam, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus.

S&P AA

| — | 2009. gadā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekasētu soda naudu alternatīvu pārvaldības sistēmu ar konkrētu mērķi samazināt risku šajā jomā. Turklāt atbilstīgi Komisijas Lēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janvāra piemērotās soda naudas pārvalda saskaņā ar jauno sistēmu un vairs neglabā komercbankās. |
| --- | --- |

—

2009. gadā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekasētu soda naudu alternatīvu pārvaldības sistēmu ar konkrētu mērķi samazināt risku šajā jomā. Turklāt atbilstīgi Komisijas Lēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janvāra piemērotās soda naudas pārvalda saskaņā ar jauno sistēmu un vairs neglabā komercbankās.

| — | Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata.

| — | Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un saglabāti 2010. gada laikā. |
| --- | --- |

—

Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un saglabāti 2010. gada laikā.

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

BUFI – provizoriski iekasētās sodanaudas

Attiecībā uz provizoriski iekasētu soda naudu ieguldījumiem mēs uzņemamies kredītrisku, kas ir risks, ka partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Riska darījumi ir visvairāk koncentrēti saistībā ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā apjomā katrai no šīm valstīm ir attiecīgi 69 % un 25 %.

Galvenie ieguldījumu robežlielumi ir saistīti ar atsauces lieluma valstīm (šobrīd Francija un Vācija, reitings AAA/Aaa): līdz 100 % no portfeļa. Citiem pieļaujamiem emitentiem (noteiktais minimālais reitings ir Aa2 (Moody's vai pielīdzināms) – līdz 25 % no portfeļa.

Moody's

7.3.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Kredītrisku pārvalda, Euratom gadījumā vispirms iegūstot valsts garantijas, pēc tam – ar Garantiju fonda starpniecību (MFA un Euratom) un visbeidzot – izmantojot ES budžetu (maksājumu bilance un gadījumā, ja citi pasākumi nav pietiekami, izmanto MFA un Euratom). Kopš 2010. gada spēkā esošajos tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,23 % no dalībvalstu NKI un 2010. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantots 1,12 %. Tas nozīmē, ka 2010. gada 31. decembrī šīs garantijas segšanai bija pieejama rezerve 0,11 % apmērā. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina ar iespēju izmantot ES budžetu gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

Euratom

Euratom

Galvenie šo aizdevumu saņēmēji ir Ungārija, Rumānija un Latvija. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 42 %, 30 % un 22 % no kopējā aizdevumu apjoma. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

7.3.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2010. gada 31. decembrī visi ieguldījumi (124 miljoni euro) bija veikti ar šādiem darījumu partneriem (2009. gadā – 153 miljoni euro). 2010. gada 31. decembrī fonds bija veicis ieguldījumus piecos īstermiņa finanšu instrumentos, un visi šādi ieguldījumi (69 miljoni euro) tika veikti ar darījumu partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Visi pārdošanai pieejamajā portfelī turētie vērtspapīri atbilst pārvaldības pamatnostādnēm.

Moody's P-1

Moody's P-1

7.3.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. 68 % no neatmaksāto aizdevumu kopsummas ir nodrošināti ar dalībvalstu vai līdzvērtīgām (piemēram, valsts iestāžu) garantijām. 11 % no neatmaksātajiem aizdevumiem ir piešķirti bankām vai tos ir garantējušas bankas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

7.4.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks nozīmē, ka var rasties grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

7.4.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

7.4.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz MFA un Euratom Garantiju fonds ir likviditātes rezerve (jeb drošības tīkls) maksājumu saistību neizpildes un maksājumu kavēšanās no aizņēmēju puses gadījumā. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus no ES budžeta.

Euratom

7.4.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem ir jāatbilst pietiekamai likviditātes un līdzekļu iegūšanas iespēju pakāpei saistībā ar attiecīgajām saistībām. Fondam ir jāglabā vismaz 100 miljoni euro portfelī, kura apmaksas termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem un kuru iegulda monetārajos instrumentos. 2010. gada 31. decembrī šo ieguldījumu summa bija 192 miljoni euro. Turklāt vismaz 20 % fonda nominālās vērtības ir jāveido monetārajiem instrumentiem, nemainīgās likmes obligācijām ar atlikušo apmaksas termiņu ne vairāk kā viens gads un mainīgās likmes obligācijām. 2010. gada 31. decembrī šī attiecība bija 32 %.

7.4.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz maksājumu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

8.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

8.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir tās konsolidētās iestādes un šo iestāžu augstākie vadītāji (skatīt turpmāk). Darījumi starp šīm iestādēm notiek kā daļa no ES ikdienas darba un šādā gadījumā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu. Konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā.

10

8.2.   AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

Lai atklātu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās.

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki.

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi.

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Tiesību kopsavilkums ir sniegts turpmāk, papildinformāciju var atrast
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV 187, 8.8.1967., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 202/2005, 18.1.2005. (OV L 33, 5.2.2005.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004, 30.4.2004. (OV L 243 15.7.2004.)). Cita informācija ir pieejama arī Europa tīmekļa vietnē publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Euratom

Europa

Augstākās vadības finansiālās tiesības

Augstākās vadības finansiālās tiesības

| EUR |
| --- |
| Tiesības (darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Ģimenes piemaksas: |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 |
| Apgādājams bērns | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Pirmsskola | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Izglītība vai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | n.p. | n.p. | 500 - 810,74 | n.p. | n.p. |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | n.p. | n.p. |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | Jā |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm |
| Pabalsts izglītībai (4) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Pabalsts izglītībai (4) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | n.p. | n.p. |
| Uzsākot pildīt pienākumus: |
| Iekārtošanās izdevumi | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (5) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | n.p. |
| Veselības apdrošināšana | sedz | sedz | sedz | sedz | fakultatīva |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % | Līdz 70 % |
| Atskaitījumi: |
| Kopienas nodoklis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % |
| Pensijas atskaitījums | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | 11,3 % |
| Personu skaits 31.12.2010. | 3 | 7 | 91 | 27 | 89 |

EUR

Tiesības (darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Ģimenes piemaksas:

Ģimenes piemaksas:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

Apgādājams bērns

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Pirmsskola

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Izglītība vai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Izglītība ārpus darbavietas

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

n.p.

n.p.

500 - 810,74

n.p.

n.p.

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

n.p.

n.p.

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Jā

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pabalsts izglītībai (4)

4

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Pabalsts izglītībai (4)

4

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

n.p.

n.p.

Uzsākot pildīt pienākumus:

Uzsākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (5)

5

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

n.p.

Veselības apdrošināšana

sedz

sedz

sedz

sedz

fakultatīva

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Līdz 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Kopienas nodoklis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

Pensijas atskaitījums

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

11,3 %

Personu skaits 31.12.2010.

Personu skaits 31.12.2010.

3

3

7

7

91

91

27

27

89

89

9.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu nodošanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

Maksājumu bilances (BOP) aizdevumi

Maksājumu bilances (BOP

No maksājumu bilances instrumenta 2011. gada martā Rumānijai tika izmaksāti 1,2 miljardi euro, ar atmaksas termiņu 2018. gada aprīlī, un 2011. gada jūnijā tika izmaksāta pēdējā summa 150 miljonu euro apmērā. Turklāt 2011. februārī Rumānija pieprasīja turpmāku finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā maksājumu bilances instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes reformu atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt ES BOP palīdzību piesardzības pasākumu veidā par summu 1,4 miljardi euro (Padomes Lēmums 2011/288/ES). Šobrīd Rumānija neplāno pieprasīt, lai tai tiktu izmaksātas daļas no finansiālās palīdzības piesardzības pasākumu veidā, jo summas tiks pieprasītas tikai tādā gadījumā, ja iestāsies neparedzēts tirgus sabrukums ekonomiskajā un/vai finanšu situācijā tādu faktoru dēļ, ko Rumānijas iestādes nevar kontrolēt un kuru dēļ rastos neparedzēts finansējuma trūkums. Ja finansiālā palīdzība tiks īstenota, to sniegs kā aizdevumu ar maksimālo termiņu līdz septiņiem gadiem. Turpmāk redzamajā tabulā ir norādīts atmaksāšanas grafiks 13,4 miljardiem euro, kas ir izmaksāti līdz dienai, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana.

BOP

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansiālas palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir nonākušas grūtības vai kurām draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji notikumi. Palīdzību var piešķirt kā aizdevumu vai kredītlīniju no ES budžeta. Vajadzības gadījumā Komisija aizņemsies naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai no finanšu iestādēm ES vārdā un pēc tam aizdos šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos mehānisma līdzekļu apjoms ir noteikts EUR 60 miljardu apmērā, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu.

Īrija 2010. gada 21. novembrī pieprasīja finansiālu palīdzību saskaņā ar iepriekš minēto regulu. Padome ar 2010. gada 7. decembra Īstenošanas lēmumu (2011/77/ES) piekrita piešķirt Īrija aizdevumu maksimāli 22,5 miljardu euro apmērā ar maksimālo vidējo atmaksas termiņu 7,5 gadi. Aizdevumu darīs pieejamu maksimāli 13 daļās. Pirmās daļas pirmo maksājumu 5 miljardu euro apmērā Īrijai izmaksāja 2011. gada 12. janvārī, tā galīgais atmaksas termiņš ir 2015. gada decembris. Pirmās daļas otro maksājumu 3,4 miljardu euro apmērā Īrijai izmaksāja 2011. gada 24. martā, tā galīgais atmaksas termiņš ir 2018. gada aprīlis. Otrā daļa 3 miljardu apmērā, kuras atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs, tika izmaksāta 2011. gada 31. maijā.

Portugāle 2011. gada 7. aprīlī arī pieprasīja finansiālo palīdzību saskaņā ar EFSM, un Padome 2011. gada 17. maijā piekrita piešķirt aizdevumu maksimāli 26 miljardu euro apmērā (skatīt Padomes Īstenošanas lēmumu (2011/344/ES)), ar maksimālo vidējo atmaksas termiņu 7,5 gadi. Aizdevumu darīs pieejamu trīs gadu laikā, maksimāli 14 daļās. Pirmās daļas pirmais maksājums 1,75 euro apmērā tika izmaksāts 2011. gada 31. maijā, un tā atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs. 2011. gada 1. jūnijā tika izmaksāts pirmās daļas otrais maksājums 4,75 miljardu euro apmērā, un tā atmaksas termiņš ir 2016. gada jūnijs. Turpmāk redzamajā tabulā ir norādīts atmaksāšanas grafiks 17,9 miljardiem euro, kas ir izmaksāti līdz dienai, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana.

Citi finanšu stabilizācijas mehānismi, kas neietekme ES pārskatus

Citi finanšu stabilizācijas mehānismi, kas neietekme ES pārskatus

Lai gan tas nekādā veidā neietekmē ne ES pārskatus, ne ES budžetu, tomēr ir vērts atzīmēt, ka euro zonas dalībvalstis un citas iesaistītās dalībvalstis ir izveidojušas vēl vienu finanšu palīdzības līdzekli – Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSF). Instrumenta darbības termiņš ir līdz 2013. gada jūnijam.

Iepriekš minētie EFSM aizdevumi Īrijai un Portugālei tika piešķirti apvienojumā aizdevuma mehānismu no EFSF ar kopējo neto izmaksas summu 17,7 miljardu euro apmērā Īrijā un 26 miljardu euro apmērā Portugālei, un kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda palīdzību attiecīgi SDR 19,5 miljardu apmērā (22,5 miljardi euro pēc kursa, kas bija spēkā līguma noslēgšanas laikā) un SDR 23,7 miljardu apmērā (aptuveni 26 miljardi euro) Paplašinātās kreditēšanas mehānisma ietvaros. Turklāt Īrijai tika piešķirti arī divpusēji aizdevumi no Apvienotās Karalistes 3,3 miljardu sterliņu mārciņu apmērā (aptuveni 3,8 miljardi euro), no Zviedrijas 600 miljonu euro apmērā un no Dānijas 400 miljonu euro apmērā.

Turklāt Eiropadome 2011. gada 24. jūnijā nolēma izveidot jaunu krīzes mehānismu ar pastāvīgu darbību – Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM). Tas uzsāks darbību 2013. gada vidū, un ar to aizstās Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSF) un Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM). Ar šo mehānismu būs iespējams sniegt finansiālu palīdzību euro zonas dalībvalstīm, kas atrodas finansiālās grūtībās. Palīdzības nosacījums būs stingru ekonomisko un fiskālo korekciju īstenošana saskaņā ar esošajiem nolīgumiem. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona un to tieši finansēs euro zonas dalībvalstis, tāpēc tas neietekmēs ne ES kontus, ne ES budžetu.

EFSF

Neatmaksāto aizdevumu summu atmaksas termiņi pa gadiem dienā, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana

Neatmaksāto aizdevumu summu atmaksas termiņi pa gadiem dienā, kad ir apstiprināta gada pārskatu pieņemšana

| Miljardos euro |
| --- |
| Aizdevums un saņēmējs | Daļa | 2011. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2021. | 2025. | Kopā |
| Maksājumu bilance |
| Ungārija | 1. | 2,0 | | | | | | | | | |
| 2. | | 2,0 | | | | | | | | |
| 3. | | | | 1,5 | | | | | | |
| Latvija | 1. | | 1,0 | | | | | | | | |
| 2. | | | 1,2 | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | 0,5 | | | |
| 4. | | | | | | | | | 0,2 | |
| 5. | | | | | | | | | | |
| 6. | | | | | | | | | | |
| Rumānija | 1. | | | 1,5 | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | 1,0 | | | |
| 3. | | | | | 1,15 | | | | | |
| 4. | | | | | | 1,2 | | | | |
| 5. | | | | | | 0,15 | | | | |
| Palīdzība piesardzības pasākumu veidā | | | | | | | | | | |
| Kopā maksājumu bilance | | 2,0 | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,2 | 13,4 |
| EFSM |
| Īrija | 1. (1.maks.) | | | 5,0 | | | | | | | |
| 1. (2.maks.) | | | | | | 3,4 | | | | |
| 2. | | | | | | | | 3,0 | | |
| Portugāle | 1. (1.maks.) | | | | | | | | 1,75 | | |
| 1. (2.maks.) | | | | 4,75 | | | | | | |
| Kopā – EFSM | | 0,0 | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 3,4 | 0,0 | 4,75 | 0,0 | 17,9 |
| Pavisam kopā | | 2,0 | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 4,75 | 1,5 | 4,75 | 0,2 | 31,3 |

Miljardos euro

Aizdevums un saņēmējs

Daļa

2011.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2021.

2025.

Kopā

Maksājumu bilance

Maksājumu bilance

Ungārija

1.

2,0

2.

2,0

3.

1,5

Latvija

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

5.

6.

Rumānija

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Palīdzība piesardzības pasākumu veidā

Kopā maksājumu bilance

2,0

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,2

13,4

EFSM

EFSM

Īrija

1. (1.maks.)

5,0

1. (2.maks.)

3,4

2.

3,0

Portugāle

1. (1.maks.)

1,75

1. (2.maks.)

4,75

Kopā – EFSM

0,0

0,0

5,0

4,75

0,0

3,4

0,0

4,75

0,0

17,9

Pavisam kopā

2,0

3,0

7,7

6,25

1,15

4,75

1,5

4,75

0,2

31,3

10.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

A.   KONTROLĒTĀS IESTĀDES

KONTROLĒTĀS IESTĀDES

1.   
  Iestādes un padomdevējas struktūras

Iestādes un padomdevējas struktūras

| | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

Reģionu komiteja

| | Eiropas Savienības Padome |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Padome

| | Eiropas Savienības Tiesa |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Tiesa

| | Eiropas Komisija |
| --- | --- |

Eiropas Komisija

| | Eiropas Revīzijas palāta |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta

| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| --- | --- |

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| | Eiropas Ombuds |
| --- | --- |

Eiropas Ombuds

| | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

Eiropas Parlaments

| | Eiropadome (6) |
| --- | --- |

Eiropadome (6)

6

2.   
  ES aģentūras

ES aģentūras

| | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

| | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| --- | --- |

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

| | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

| | Eiropas Vides aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Vides aģentūra

| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
| --- | --- |

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

| | Eiropas Jūras drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Jūras drošības aģentūra

| | Eiropas Zāļu aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zāļu aģentūra

| | Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

| | Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) |
| --- | --- |

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (6) |
| --- | --- |

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (6)

6

| | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

| | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Izglītības fonds |
| --- | --- |

Eiropas Izglītības fonds

| | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
| --- | --- |

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

| | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
| --- | --- |

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

| | Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
| --- | --- |

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

| | Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) |
| --- | --- |

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

| | Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

| | Kopienas Augu šķirņu birojs |
| --- | --- |

Kopienas Augu šķirņu birojs

| | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
| --- | --- |

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

| | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

| | Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

| | Eiropas Policijas akadēmija (EUROPOL) (6) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (EUROPOL) (6)

6

| | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
| --- | --- |

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

| | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

| | Veselības un patērētāju izpildaģentūra |
| --- | --- |

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

| | Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

| | Pētniecības izpildaģentūra |
| --- | --- |

Pētniecības izpildaģentūra

3.   
  Citas kontrolētās iestādes

Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

B.   KOPUZŅĒMUMI

KOPUZŅĒMUMI

| | Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER |
| --- | --- |

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

ITER

| | Kopuzņēmums SESAR |
| --- | --- |

Kopuzņēmums SESAR

SESAR

| | Kopuzņēmums FCH
   (6) |
| --- | --- |

Kopuzņēmums FCH
   (6)

FCH

6

| | Likvidējamais kopuzņēmums Galileo |
| --- | --- |

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Galileo

| | Kopuzņēmums IMI |
| --- | --- |

Kopuzņēmums IMI

IMI

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

ASOCIĒTĀS IESTĀDES

| | Eiropas Investīciju fonds |
| --- | --- |

Eiropas Investīciju fonds

| | Kopuzņēmums Clean Sky |
| --- | --- |

Kopuzņēmums Clean Sky

Clean Sky

| | Kopuzņēmums ARTEMIS |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ARTEMIS

ARTEMIS

| | Kopuzņēmums ENIAC
   (6) |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ENIAC
   (6)

ENIAC

6

11.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Savienības pārskatos.

11.1.   EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.

EAF netiek finansēts no Eiropas Savienības budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar starpvaldību sarunās panāktu vienošanos. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats.

Bilance – 8., 9. UN 10. EAF

Bilance – 8., 9. UN 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | 353 | 196 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | 2 151 | 1 389 |
| Aktīvi kopā | 2 504 | 1 585 |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | (1 046) | (860) |
| Kopā saistības | (1 046) | (860) |
| Neto aktīvi | 1 458 | 725 |
| KAPITĀLS UN REZERVES |
| Pieprasītais fondu kapitāls | 23 879 | 20 381 |
| Pārējās rezerves | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (21 908) | (18 814) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (2 765) | (3 094) |
| Neto aktīvi | 1 458 | 725 |

Miljonos EUR

31.12.2010.

31.12.2009.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

353

196

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2 151

1 389

Aktīvi kopā

2 504

1 585

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

(1 046)

(860)

Kopā saistības

(1 046)

(860)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 458

1 458

725

725

KAPITĀLS UN REZERVES

Pieprasītais fondu kapitāls

23 879

20 381

Pārējās rezerves

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts

(21 908)

(18 814)

Gada saimnieciskais rezultāts

(2 765)

(3 094)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 458

1 458

725

725

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. EAF

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 140 | 49 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (3 000) | (3 192) |
| SAIMNIECISKO DARBĪBU DEFICĪTS | (2 860) | (3 143) |
| FINANSĒŠANAS DARBĪBA | 95 | 49 |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (2 765) | (3 094) |

Miljonos EUR

2010.

2009.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

140

49

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(3 000)

(3 192)

SAIMNIECISKO DARBĪBU DEFICĪTS

(2 860)

(3 143)

FINANSĒŠANAS DARBĪBA

95

49

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

(2 765)

(2 765)

(3 094)

(3 094)

11.2.   VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās dalībnieku (darbinieku) un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma, kas ietver Eiropas Savienības iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2010. gada 31. decembrī bija 286 miljoni euro (2009. gadā – 297 miljoni euro).

11.3.   DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)

DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi netiešo darbību dotāciju veidā dalībnieki darbības laikā iemaksā 5 % kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tādējādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, un ES (ko pārstāv Komisija) darbojas tikai kā viņu izpildaģents. 2010. gada 31. decembrī DGF kopējie aktīvi bija 879 miljoni euro (2009. gadā – 580 miljoni euro).. DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan Komisija pārvalda tā finanšu aktīvus.

II   DAĻA

Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi

Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi

SATURS

Pārskati par budžeta izpildi:

Pārskati par budžeta izpildi:

| 1. | Budžeta izpildes rezultāts |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

| 3. | Konsolidētais budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums |
| --- | --- |

3.

Izdevumi:

Izdevumi:

| 4. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un pārmaiņas tajās pa politikas jomām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
| --- | --- |

13.

Iestādes:

Iestādes:

| 14. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm |
| --- | --- |

14.

| 15. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

15.

Aģentūras:

Aģentūras:

| 16. | Aģentūru ienākumi: budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām |
| --- | --- |

17.

| 18. | Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

18.

Paskaidrojumi attiecībā uz pārskatiem par budžeta izpildi:

Paskaidrojumi attiecībā uz pārskatiem par budžeta izpildi:

| 1. | Budžeta principi, struktūras un apropriācijas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izskaidrojums attiecībā uz ziņojumiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI
   (7)

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

7

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1:   ES budžeta izpilde 2010. gadā

ES budžeta izpilde 2010. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| EIROPAS SAVIENĪBA | 2010. | 2009. |
| Finanšu gada ieņēmumi | 127 795 | 117 626 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (121 213) | (116 579) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (2 797) | (1 759) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 741 | 2 791 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 23 | 185 |
| Budžeta izpilde
   (8) | 4 549 | 2 264 |

Miljonos EUR

EIROPAS SAVIENĪBA

2010.

2009.

Finanšu gada ieņēmumi

127 795

127 795

117 626

117 626

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(121 213)

(121 213)

(116 579)

(116 579)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(2 797)

(2 797)

(1 759)

(1 759)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

741

741

2 791

2 791

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

23

23

185

185

Budžeta izpilde
   (8)

Budžeta izpilde

8

4 549

4 549

2 264

2 264

Eiropas Savienības budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

2.   Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats

Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats

Ieņēmumi

Ieņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sadaļa | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Starpība galīgais–faktiskais | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 – 4 | 6=4/2 | 7=3 – 4 |
| 1. | Pašu resursi |

Miljonos EUR

Sadaļa

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Starpība galīgais–faktiskais

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

1

2

3

4

5=2 – 4

6=4/2

7=3 – 4

1.

Pašu resursi

121 507

119 270

119 950

119 869

– 599

100,50 %

81

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

2 254

1 624

1 460

794

64,79 %

164

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 178

1 180

1 129

1 123

58

95,12 %

7

| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

69

69

407

388

– 319

563,54 %

19

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām

30

30

3 781

3 512

–3 482

11 707,30 %

269

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

123

15 301

1 408

–1 285

1 144,36 %

13 893

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

122

0

0

0

122

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

47

36

–6

119,95 %

10

Kopā

122 937

122 956

142 362

127 795

–4 839

103,94 %

14 566

Izdevumi – pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Izdevumi – pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (9) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (9)

9

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Apropriācijas, kas zaudē spēku

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

1.

Ilgtspējīga izaugsme

47 727

52 103

48 828

3 275

93,71 %

1 905

1 370

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

58 136

59 630

56 647

2 983

95,00 %

2 382

601

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 398

1 617

1 373

244

84,93 %

199

44

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

7 788

8 101

7 487

615

92,41 %

114

501

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 889

9 076

7 896

1 180

87,00 %

957

223

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

0,00 %

0

0

Kopā

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

Pa politikas jomām

Pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (10) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (10)

10

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

01

Ekonomika un finanses

406

401

289

112

72,11 %

67

44

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

638

771

658

113

85,35 %

99

14

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

91

104

92

12

88,79 %

10

2

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

8 572

8 543

7 481

1 062

87,57 %

43

1 019

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57 077

58 421

55 611

2 810

95,19 %

2 325

485

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

3 262

3 369

2 859

510

84,85 %

187

323

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

371

438

358

80

81,79 %

24

56

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

4 138

5 369

4 507

863

83,93 %

848

14

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 597

1 986

1 786

200

89,94 %

197

3

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

392

789

438

351

55,51 %

344

7

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

819

827

656

172

79,23 %

39

133

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

73

80

71

9

88,66 %

7

2

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

28 768

30 709

30 623

87

99,72 %

79

8

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

107

136

126

10

92,53 %

9

1

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 443

1 783

1 572

211

88,16 %

205

6

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

210

231

206

25

89,24 %

14

11

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

542

664

590

74

88,84 %

45

30

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

798

840

745

95

88,70 %

71

24

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 658

3 867

3 683

185

95,23 %

84

101

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

82

90

77

13

85,06 %

6

7

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 608

1 819

1 708

111

93,90 %

55

56

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 204

1 152

1 130

22

98,06 %

16

6

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

820

978

971

7

99,30 %

6

1

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

73

82

73

10

88,34 %

7

3

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

188

215

189

26

87,95 %

22

4

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 013

1 239

1 044

195

84,24 %

177

19

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

68

77

65

12

83,82 %

11

1

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

11

12

11

2

86,62 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

120

148

126

22

84,99 %

17

6

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 214

1 210

1 205

4

99,63 %

0

4

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

389

486

427

60

87,75 %

57

3

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

249

193

0

193

0,00 %

0

193

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

2 937

3 496

2 857

639

81,72 %

484

155

Kopā

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

3.   2010. gada budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums

2010. gada budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 1. | Pašu resursi |

Miljonos EUR

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

1.

Pašu resursi

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 178

1 180

1 122

7

1 129

1 116

7

1 123

95,12 %

7

| 5. | Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

69

69

305

102

407

290

98

388

563,54 %

19

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienu līgumiem un programmām

30

30

3 507

275

3 781

3 360

153

3 512

11 707,30 %

269

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

123

3 460

11 841

15 301

621

786

1 408

1 144,36 %

13 893

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

47

76

122

0

0

0

122

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

28

19

47

24

13

36

119,95 %

10

Kopā

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

Sīkāka informācija par 1. sadaļu –   Pašu resursi

Sīkāka informācija par 1. sadaļu –

Pašu resursi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 11. | Cukura nodevas |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

11.

Cukura nodevas

123

123

146

0

146

146

0

146

118,00 %

0

| 12. | Muitas nodokļi |
| --- | --- |

12.

Muitas nodokļi

14 080

15 596

15 507

89

15 595

15 491

22

15 514

99,47 %

81

| 13. | PVN |
| --- | --- |

13.

PVN

13 951

13 277

13 393

0

13 393

13 393

0

13 393

100,87 %

0

| 14. | NKI |
| --- | --- |

14.

NKI

93 353

90 273

90 948

0

90 948

90 948

0

90 948

100,75 %

0

| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcija |
| --- | --- |

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcija

0

0

– 128

0

– 128

– 128

0

– 128

—

0

| 16. | NKI iemaksas samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai |
| --- | --- |

16.

NKI iemaksas samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai

0

0

–3

0

–3

–3

0

–3

—

0

Kopā

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

Sīkāka informācija par 3. sadaļu –   Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Sīkāka informācija par 3. sadaļu –

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0

2 254

2 254

0

2 254

2 254

0

2 254

100,00 %

0

| 31. | PVN atlikumi |
| --- | --- |

31.

PVN atlikumi

0

0

– 880

0

– 880

– 917

0

– 917

—

37

| 32. | NKI atlikumi |
| --- | --- |

32.

NKI atlikumi

0

0

241

0

241

113

0

113

—

128

| 34. | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā |
| --- | --- |

34.

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0

0

–4

0

–4

–4

0

–4

—

0

| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija – pielāgojumi |
| --- | --- |

35.

Apvienotās Karalistes korekcija – pielāgojumi

0

0

9

0

9

9

0

9

—

0

| 37. | Apvienotās Karalistes korekcija – pagaidu aprēķins |
| --- | --- |

37.

Apvienotās Karalistes korekcija – pagaidu aprēķins

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Kopā

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

4.   Saistību un maksājumu apropriāciju pārmaiņu sadalījums pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Saistību un maksājumu apropriāciju pārmaiņu sadalījums pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

64 249

0

65

1 929

1 994

66 243

47 727

1 074

932

2 370

3 302

52 103

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

59 499

0

253

2 560

2 813

62 312

58 136

–1 116

62

2 549

2 611

59 630

| 3 | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 674

80

0

151

151

1 906

1 398

42

8

169

177

1 617

| 4 | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4

ES – globālo procesu dalībniece

8 141

0

0

277

277

8 418

7 788

1

90

222

313

8 101

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 889

19

11

473

484

8 392

7 889

19

682

486

1 168

9 076

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kopā

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

5.   Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas apstiprinātas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No gada budžeta apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas apstiprinātas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No gada budžeta apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

66 243

63 590

65

799

64 453

97,30 %

1 130

182

1 312

1,98 %

477

0

1

478

0,72 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

62 312

59 406

253

592

60 251

96,69 %

1 968

2

1 970

3,16 %

91

0

0

91

0,15 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 906

1 717

0

78

1 795

94,20 %

73

24

97

5,11 %

13

0

0

13

0,69 %

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 418

8 083

0

164

8 247

97,97 %

113

42

154

1,83 %

16

0

0

17

0,20 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 392

7 758

10

229

7 997

95,30 %

244

9

254

3,02 %

140

1

0

141

1,68 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

6.   Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Maksājumu
  apropriācijas, apstiprinātas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Maksājumu

apropriācijas, apstiprinātas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

52 103

47 811

282

735

48 828

93,71 %

125

156

1 624

1 905

3,66 %

709

651

10

1 370

2,63 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

59 630

56 014

47

587

56 647

95,00 %

46

373

1 963

2 382

3,99 %

586

15

0

601

1,01 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 617

1 299

6

67

1 373

84,93 %

8

90

101

199

12,33 %

42

2

0

44

2,74 %

| 4. | ES kā globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES kā globālo procesu dalībniece

8 101

7 259

81

147

7 487

92,41 %

36

2

76

114

1,41 %

491

9

0

501

6,18 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

9 076

7 088

602

205

7 896

87,00 %

666

10

281

957

10,54 %

144

80

0

223

2,46 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

7.   Nenokārtoto saistību izmaiņas - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Nenokārtoto saistību izmaiņas - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

136 903

–2 058

–43 678

91 167

64 453

–5 150

–3

59 300

150 467

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

19 541

– 181

–10 280

9 079

60 251

–46 367

0

13 883

22 963

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 662

– 173

– 452

1 037

1 795

– 921

0

874

1 911

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

18 462

– 890

–5 231

12 340

8 247

–2 255

0

5 992

18 332

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

704

–83

– 607

15

7 997

–7 289

–1

708

723

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kopā

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

8.   Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās - pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | < 2004. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

< 2004.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

781

617

1 461

13 421

2 879

23 288

48 719

59 300

150 467

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

44

13

47

1 517

138

688

6 633

13 883

22 963

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

13

12

23

42

151

218

577

874

1 911

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

786

412

584

1 474

1 727

3 164

4 193

5 992

18 332

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

0

0

0

0

0

0

14

708

723

Kopā

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

9.   Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām

Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas
  (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Papildinājums kopā | Apstiprinātās apropriācijas kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas

(pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Papildinājums kopā

Apstiprinātās apropriācijas kopā

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

01

Ekonomika un finanses

449

–6

0

13

13

455

406

–29

6

18

24

401

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

795

0

0

112

112

907

638

–7

13

126

140

771

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

91

0

0

4

4

95

91

0

8

4

12

104

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 274

85

40

16

56

11 414

8 572

– 790

748

14

762

8 543

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 081

–2

252

2 548

2 800

60 879

57 077

–1 229

26

2 548

2 573

58 421

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

4 950

3

0

136

136

5 089

3 262

– 152

92

167

259

3 369

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

471

–1

0

24

24

494

371

26

24

18

42

438

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

5 142

0

0

770

770

5 912

4 138

28

38

1 165

1 203

5 369

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 628

0

0

189

189

1 817

1 597

96

14

279

293

1 986

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

383

0

4

460

464

847

392

–11

35

374

409

789

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 001

1

1

3

3

1 005

819

–9

15

3

17

827

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

74

1

0

3

3

78

73

–2

6

3

9

80

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

38 897

99

21

4

25

39 020

28 768

1 925

13

4

17

30 709

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

135

0

0

4

4

139

107

18

7

4

11

136

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 500

0

0

317

317

1 817

1 443

–3

14

329

343

1 783

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

218

2

0

4

4

223

210

3

15

4

18

231

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

677

1

0

26

26

703

542

73

28

21

50

664

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1 066

1

0

61

61

1 128

798

–23

7

58

65

840

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 264

65

0

121

121

4 450

3 658

67

50

92

142

3 867

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

79

–1

0

3

3

81

82

–1

6

3

9

90

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 647

–49

0

139

139

1 737

1 608

57

41

114

154

1 819

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 022

–6

1

18

19

1 035

1 204

–79

9

19

28

1 152

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

820

245

0

5

5

1 070

820

107

46

4

50

978

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

78

0

0

0

0

78

73

2

7

0

7

82

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

188

2

0

9

9

199

188

2

16

9

25

215

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 014

2

0

96

96

1 111

1 013

4

123

99

222

1 239

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

68

–7

0

6

6

67

68

–7

10

6

16

77

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

141

–5

0

17

17

153

120

4

7

17

24

148

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 214

–4

0

0

0

1 210

1 214

–4

0

0

0

1 210

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

389

0

0

72

72

462

389

0

24

72

97

486

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

749

– 334

0

0

0

415

249

–56

0

0

0

193

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

2 937

9

10

213

223

3 170

2 937

9

325

224

549

3 496

Kopā

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

10.   Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām

Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi – lēmums | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi – lēmums

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

01

Ekonomika un finanses

455

440

0

11

451

99,07 %

1

0

1

0,32 %

3

0

0

3

0,60 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

907

785

0

60

845

93,14 %

52

0

52

5,68 %

10

0

0

11

1,18 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

95

90

0

2

92

96,87 %

2

0

2

2,15 %

1

0

0

1

0,98 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 414

11 329

40

9

11 378

99,69 %

7

19

26

0,23 %

10

0

0

10

0,09 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

60 879

58 048

252

580

58 880

96,72 %

1 967

0

1 967

3,23 %

31

0

0

31

0,05 %

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

5 089

4 797

0

67

4 864

95,57 %

69

146

215

4,23 %

10

0

0

10

0,20 %

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

494

447

0

11

459

92,78 %

13

0

13

2,60 %

23

0

0

23

4,62 %

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

5 912

5 141

0

404

5 545

93,79 %

366

0

366

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 817

1 624

0

68

1 692

93,12 %

121

0

121

6,66 %

4

0

0

4

0,22 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

847

383

4

75

462

54,49 %

385

0

385

45,46 %

0

0

0

0

0,04 %

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 005

975

1

2

977

97,20 %

1

2

3

0,31 %

25

0

0

25

2,48 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

78

75

0

2

76

98,23 %

1

0

1

1,64 %

0

0

0

0

0,13 %

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

39 020

38 958

21

2

38 981

99,90 %

2

21

23

0,06 %

16

0

0

16

0,04 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

139

131

0

2

133

95,51 %

2

0

2

1,15 %

5

0

0

5

3,34 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 817

1 497

0

144

1 641

90,33 %

173

0

173

9,52 %

3

0

0

3

0,15 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

223

216

0

2

217

97,52 %

2

0

2

0,83 %

4

0

0

4

1,65 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

703

659

0

17

676

96,10 %

9

0

9

1,24 %

19

0

0

19

2,66 %

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1 128

1 038

0

32

1 070

94,84 %

29

24

53

4,71 %

5

0

0

5

0,45 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 450

4 293

0

66

4 359

97,96 %

55

31

86

1,93 %

5

0

0

5

0,11 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

81

77

0

1

78

97,05 %

1

0

1

1,57 %

1

0

0

1

1,37 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 737

1 591

0

96

1 686

97,07 %

44

6

49

2,83 %

2

0

0

2

0,10 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 035

1 014

1

8

1 023

98,87 %

10

0

10

0,98 %

2

0

0

2

0,16 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

1 070

1 055

0

3

1 058

98,90 %

2

0

2

0,20 %

10

0

0

10

0,90 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

78

77

0

0

77

98,77 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

1,21 %

| 25 | Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

199

189

0

4

193

97,10 %

4

0

4

2,21 %

1

0

0

1

0,69 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 111

1 013

0

58

1 070

96,32 %

38

0

38

3,44 %

3

0

0

3

0,24 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

67

61

0

3

63

94,71 %

3

0

3

4,02 %

1

0

0

1

1,27 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

11

0

0

11

96,29 %

0

0

0

2,55 %

0

0

0

0

1,16 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

153

130

0

9

139

90,74 %

8

0

8

5,10 %

6

0

0

6

4,16 %

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

462

388

0

44

431

93,39 %

29

0

29

6,24 %

2

0

0

2

0,37 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

415

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

415

0

0

415

100,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 170

2 821

9

81

2 911

91,83 %

133

9

142

4,47 %

117

1

0

117

3,70 %

Kopā

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

11.   Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām

Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās Maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Apstiprinātās Maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

01

Ekonomika un finanses

401

282

5

2

289

72,11 %

5

48

14

67

16,82 %

41

0

3

44

11,07 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

771

594

11

53

658

85,35 %

14

12

73

99

12,81 %

11

3

1

14

1,84 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

104

83

7

2

92

88,79 %

7

0

2

10

9,46 %

1

1

0

2

1,74 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

8 543

7 353

121

7

7 481

87,57 %

18

19

6

43

0,51 %

392

627

0

1 019

11,93 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 421

55 009

22

580

55 611

95,19 %

25

332

1 968

2 325

3,98 %

482

3

0

485

0,83 %

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

3 369

2 710

88

62

2 859

84,85 %

17

70

100

187

5,56 %

313

4

6

323

9,59 %

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

438

329

19

10

358

81,79 %

16

0

7

24

5,44 %

51

4

0

56

12,78 %

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

5 369

4 136

25

345

4 507

83,93 %

29

0

819

848

15,80 %

1

13

0

14

0,27 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 986

1 675

13

98

1 786

89,94 %

16

0

181

197

9,91 %

2

1

0

3

0,15 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

789

338

31

69

438

55,51 %

39

0

305

344

43,58 %

3

4

0

7

0,91 %

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

827

652

2

1

656

79,23 %

3

35

1

39

4,74 %

121

12

0

133

16,03 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

80

64

5

1

71

88,66 %

6

0

1

7

8,81 %

1

1

0

2

2,53 %

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

30 709

30 611

11

2

30 623

99,72 %

10

67

2

79

0,26 %

5

2

0

8

0,03 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

136

117

6

2

126

92,53 %

7

1

2

9

6,98 %

0

1

0

1

0,49 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 783

1 416

13

143

1 572

88,16 %

15

5

186

205

11,51 %

4

2

0

6

0,33 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

231

192

12

2

206

89,24 %

12

0

2

14

6,09 %

8

3

0

11

4,67 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

664

552

27

11

590

88,84 %

29

6

10

45

6,70 %

28

1

0

30

4,45 %

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

840

721

6

18

745

88,70 %

8

23

41

71

8,48 %

23

1

0

24

2,82 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 867

3 589

42

52

3 683

95,23 %

42

2

40

84

2,16 %

93

8

0

101

2,61 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

90

70

5

1

77

85,06 %

5

0

1

6

7,01 %

6

1

0

7

7,92 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 819

1 585

35

88

1 708

93,90 %

29

0

26

55

3,03 %

50

5

0

56

3,07 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 152

1 113

8

10

1 130

98,06 %

7

0

9

16

1,39 %

5

2

0

6

0,55 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

978

922

45

4

971

99,30 %

5

0

1

6

0,61 %

1

0

0

1

0,09 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

82

67

5

0

73

88,34 %

7

0

0

7

8,55 %

1

1

0

3

3,11 %

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

215

171

14

4

189

87,95 %

16

1

5

22

10,39 %

2

2

0

4

1,66 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 239

889

110

44

1 044

84,24 %

122

1

54

177

14,27 %

6

13

0

19

1,50 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

77

52

10

3

65

83,82 %

8

0

3

11

14,49 %

1

0

0

1

1,69 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

10

1

0

11

86,62 %

1

0

0

1

11,77 %

0

0

0

0

1,61 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

148

113

6

7

126

84,99 %

6

0

10

17

11,21 %

5

1

0

6

3,79 %

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

486

362

23

41

427

87,75 %

25

0

31

57

11,65 %

2

1

0

3

0,60 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

193

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

193

0

0

193

100,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 496

2 490

286

80

2 857

81,72 %

331

9

144

484

13,85 %

117

38

0

155

4,43 %

Kopā

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

12.   Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām

Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | Gada beigās nenokārtotās saistības kopā |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, ko nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Gada beigās nenokārtotās saistības kopā

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, ko nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

01

Ekonomika un finanses

424

–5

–74

344

451

– 215

0

236

581

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

768

–20

– 301

447

845

– 357

0

488

935

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

9

–2

–7

0

92

–85

0

8

8

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

26 278

–1 501

–7 071

17 706

11 378

– 410

–1

10 967

28 673

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

17 155

– 227

–9 400

7 528

58 880

–46 211

0

12 669

20 197

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

6 713

–99

–2 180

4 435

4 864

– 679

0

4 184

8 619

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

750

–29

– 225

496

459

– 133

0

325

821

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

8 407

– 200

–3 019

5 188

5 545

–1 488

0

4 057

9 245

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2 411

–65

–1 031

1 315

1 692

– 755

0

937

2 252

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

158

–17

–90

51

462

– 348

–1

112

163

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 620

–64

– 428

1 128

977

– 227

0

750

1 877

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

15

–1

–12

2

76

–59

0

17

20

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

93 232

– 114

–30 104

63 013

38 981

– 518

0

38 462

101 475

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

83

–14

–53

15

133

–72

0

60

76

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

591

–50

– 283

258

1 641

–1 288

0

353

610

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

91

–9

–65

18

217

– 141

0

76

94

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

706

–68

– 337

300

676

– 253

0

423

723

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1 049

–92

– 220

737

1 070

– 525

0

545

1 282

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

9 034

– 327

–2 398

6 309

4 359

–1 285

0

3 074

9 383

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

19

–1

–12

6

78

–65

0

13

19

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

3 391

–95

–1 131

2 166

1 686

– 577

0

1 109

3 275

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

3 173

– 300

– 939

1 934

1 023

– 191

0

832

2 766

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

513

–19

– 334

160

1 058

– 637

0

421

581

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

32

–4

–18

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

18

–2

–16

1

193

– 173

0

20

20

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

168

–15

– 143

11

1 070

– 901

0

169

179

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

10

0

–10

0

63

–55

0

8

8

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

1

0

–1

0

11

–10

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

–6

–46

49

139

–79

0

59

108

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

0

0

0

0

1 205

–1 205

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

24

–1

–23

0

431

– 403

0

28

28

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

328

–38

– 278

11

2 911

–2 579

0

332

344

Kopā

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

13.   Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa politikas jomām

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | <2004. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

<2004.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

Kopā

01

Ekonomika un finanses

0

0

13

63

32

40

196

236

581

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

16

3

13

17

57

112

229

488

935

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

137

26

350

2 616

701

4 288

9 590

10 967

28 673

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

4

2

4

1 199

0

494

5 825

12 669

20 197

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

62

61

105

175

381

797

2 854

4 184

8 619

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

4

7

24

40

101

138

183

325

821

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

183

117

213

423

792

1 369

2 091

4 057

9 245

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

12

8

42

73

179

337

664

937

2 252

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

0

0

1

7

4

14

26

112

163

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

36

4

19

282

23

130

634

750

1 877

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

0

0

2

17

20

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

522

553

884

10 452

729

16 566

33 307

38 462

101 475

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

0

0

0

2

13

60

76

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

12

3

10

28

27

57

121

353

610

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

0

0

0

0

0

1

17

76

94

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

4

7

4

17

29

74

164

423

723

| 18 | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

18

Brīvība, drošība un tiesiskums

0

1

12

13

98

167

446

545

1 282

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

450

187

215

636

1 074

1 588

2 158

3 074

9 383

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

0

0

0

0

1

1

4

13

19

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

126

46

133

203

262

523

873

1 109

3 275

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

52

28

72

208

392

623

559

832

2 766

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

2

0

0

0

7

27

124

421

581

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

0

0

0

0

2

3

5

22

32

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

20

20

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

0

0

0

0

0

2

7

169

179

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

2

4

5

6

31

59

108

| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

0

28

28

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

11

332

344

Kopā

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

14.   Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm

Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 129 | 130 | 158 | 109 | 267 | 154 | 89 | 243 | 186,52 % | 24 |
| Eiropadome un Padome | 54 | 54 | 94 | 7 | 101 | 87 | 6 | 93 | 172,12 % | 8 |
| Komisija | 122 675 | 122 692 | 129 603 | 12 291 | 141 894 | 126 376 | 983 | 127 359 | 103,80 % | 14 534 |
| Tiesa | 40 | 40 | 44 | 0 | 44 | 44 | 0 | 44 | 110,33 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 20 | 20 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 94,72 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 10 | 10 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | 147,07 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 294,94 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 96,40 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 68,01 % | 0 |
| Kopā | 122 937 | 122 956 | 129 955 | 12 407 | 142 362 | 126 717 | 1 078 | 127 795 | 103,94 % | 14 566 |

Miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

129

130

158

109

267

154

89

243

186,52 %

24

Eiropadome un Padome

54

54

94

7

101

87

6

93

172,12 %

8

Komisija

122 675

122 692

129 603

12 291

141 894

126 376

983

127 359

103,80 %

14 534

Tiesa

40

40

44

0

44

44

0

44

110,33 %

0

Revīzijas palāta

20

20

19

0

19

19

0

19

94,72 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

10

10

15

0

15

15

0

15

147,07 %

0

Reģionu komiteja

7

7

20

0

20

20

0

20

294,94 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

96,40 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

68,01 %

0

Kopā

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

15.   Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa Iestādēm

Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa Iestādēm

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | no gada budžeta apropriācijām | no pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 752 | 1 552 | 9 | 24 | 1 586 | 90,50 % | 101 | 9 | 111 | 6,31 % | 55 | 1 | 0 | 56 | 3,19 % |
| Eiropadome un Padome | 703 | 593 | 0 | 41 | 634 | 90,08 % | 29 | 0 | 29 | 4,14 % | 41 | 0 | 0 | 41 | 5,79 % |
| Komisija | 144 100 | 137 733 | 319 | 1 780 | 139 833 | 97,04 % | 3 395 | 250 | 3 645 | 2,53 % | 621 | 0 | 1 | 622 | 0,43 % |
| Tiesa | 331 | 324 | 0 | 1 | 325 | 97,89 % | 1 | 0 | 1 | 0,44 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 1,66 % |
| Revīzijas palāta | 149 | 138 | 0 | 0 | 138 | 93,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,26 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,72 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 127 | 121 | 0 | 4 | 125 | 98,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,14 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,87 % |
| Reģionu komiteja | 91 | 79 | 0 | 11 | 90 | 99,39 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,59 % |
| Ombuds | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 89,65 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,35 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 7 | 6 | 0 | 0 | 6 | 82,73 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,27 % |
| Kopā | 147 270 | 140 554 | 328 | 1 861 | 142 744 | 96,93 % | 3 528 | 259 | 3 787 | 2,57 % | 738 | 1 | 1 | 740 | 0,50 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

no gada budžeta apropriācijām

no pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

Eiropas Parlaments

1 752

1 552

9

24

1 586

90,50 %

101

9

111

6,31 %

55

1

0

56

3,19 %

Eiropadome un Padome

703

593

0

41

634

90,08 %

29

0

29

4,14 %

41

0

0

41

5,79 %

Komisija

144 100

137 733

319

1 780

139 833

97,04 %

3 395

250

3 645

2,53 %

621

0

1

622

0,43 %

Tiesa

331

324

0

1

325

97,89 %

1

0

1

0,44 %

6

0

0

6

1,66 %

Revīzijas palāta

149

138

0

0

138

93,02 %

0

0

0

0,26 %

10

0

0

10

6,72 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

127

121

0

4

125

98,00 %

0

0

0

0,14 %

2

0

0

2

1,87 %

Reģionu komiteja

91

79

0

11

90

99,39 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

0,59 %

Ombuds

9

8

0

0

8

89,65 %

0

0

0

1

0

0

1

10,35 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

7

6

0

0

6

82,73 %

0

0

0

1

0

0

1

17,27 %

Kopā

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu | Apropriācijas, kas zaudē spēku |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi
  (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 938 | 1 321 | 165 | 20 | 1 507 | 77,74 % | 231 | 9 | 111 | 351 | 18,10 % | 55 | 25 | 0 | 81 | 4,16 % |
| Eiropadome un Padome | 748 | 543 | 34 | 43 | 620 | 82,89 % | 50 | 0 | 31 | 81 | 10,76 % | 41 | 7 | 0 | 48 | 6,35 % |
| Komisija | 127 031 | 116 982 | 732 | 1 661 | 119 374 | 93,97 % | 550 | 622 | 3 901 | 5 073 | 3,99 % | 1 855 | 718 | 11 | 2 584 | 2,03 % |
| Tiesa | 350 | 307 | 15 | 1 | 323 | 92,40 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 5,24 % | 6 | 3 | 0 | 8 | 2,36 % |
| Revīzijas palāta | 210 | 122 | 60 | 0 | 182 | 86,90 % | 16 | 0 | 0 | 17 | 7,94 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 5,15 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 134 | 112 | 5 | 4 | 121 | 90,36 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,95 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,68 % |
| Reģionu komiteja | 97 | 73 | 5 | 12 | 89 | 92,03 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 6,91 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,06 % |
| Ombuds | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,26 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 5,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,50 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 61,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 16,79 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 22,10 % |
| Kopā | 130 527 | 119 472 | 1 018 | 1 741 | 122 231 | 93,64 % | 881 | 631 | 4 045 | 5 557 | 4,26 % | 1 972 | 756 | 11 | 2 739 | 2,10 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2011. gadu

Apropriācijas, kas zaudē spēku

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

(EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Eiropas Parlaments

1 938

1 321

165

20

1 507

77,74 %

231

9

111

351

18,10 %

55

25

0

81

4,16 %

Eiropadome un Padome

748

543

34

43

620

82,89 %

50

0

31

81

10,76 %

41

7

0

48

6,35 %

Komisija

127 031

116 982

732

1 661

119 374

93,97 %

550

622

3 901

5 073

3,99 %

1 855

718

11

2 584

2,03 %

Tiesa

350

307

15

1

323

92,40 %

17

0

1

18

5,24 %

6

3

0

8

2,36 %

Revīzijas palāta

210

122

60

0

182

86,90 %

16

0

0

17

7,94 %

10

1

0

11

5,15 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

134

112

5

4

121

90,36 %

8

0

1

9

6,95 %

2

1

0

4

2,68 %

Reģionu komiteja

97

73

5

12

89

92,03 %

7

0

0

7

6,91 %

1

0

0

1

1,06 %

Ombuds

10

8

1

0

8

84,26 %

1

0

0

1

5,23 %

1

0

0

1

10,50 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

4

1

0

5

61,11 %

1

0

0

1

16,79 %

1

1

0

2

22,10 %

Kopā

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

16.   Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas

Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansētā Komisijas politikas joma |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 137 | 109 | 106 | 4 | 06 |
| Frontex | 93 | 84 | 84 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 8 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 75 | 386 | 386 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 58 | 48 | 49 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Eiropas Vides aģentūra | 51 | 46 | 46 | 0 | 07 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 11 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 73 | 74 | 74 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 6 | 6 | 6 | 0 | 04 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 9 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 242 | 273 | 236 | 37 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 51 | 45 | 45 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 174 | 179 | 179 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 208 | 221 | 209 | 12 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 20 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 24 | 24 | 24 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 56 | 59 | 51 | 8 | 31 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 49 | 49 | 49 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 29 | 29 | 29 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 34 | 36 | 34 | 3 | 08 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kopā | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 | |

Miljonos EUR

Aģentūra

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansētā Komisijas politikas joma

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

137

109

106

4

06

Frontex

93

84

84

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

19

19

0

15

Eiropas Policijas akadēmija

8

8

8

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

75

386

386

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

58

48

49

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

16

0

18

Eiropas Vides aģentūra

51

46

46

0

07

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

11

10

10

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

73

74

74

0

17

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

6

6

6

0

04

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

9

16

16

0

06

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

242

273

236

37

08

Eurojust

32

32

32

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

51

45

45

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

174

179

179

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

208

221

209

12

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

20

22

22

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

24

24

24

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

14

14

0

04

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

56

59

51

8

31

Eiropas Izglītības fonds

20

19

19

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

12

12

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

21

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

49

49

49

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

16

16

0

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

29

29

29

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

34

36

34

3

08

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

7

7

7

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

10

0

06

Kopā

1 677

1 993

1 929

64

| Miljonos EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas subsīdija | 1 061 | 1 040 | 1 037 | 3 |
| Ienākumi no maksām | 443 | 765 | 751 | 14 |
| Citi ieņēmumi | 173 | 188 | 141 | 47 |
| Kopā | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 |

Miljonos EUR

Ieņēmumu veids

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas subsīdija

1 061

1 040

1 037

3

Ienākumi no maksām

443

765

751

14

Citi ieņēmumi

173

188

141

47

Kopā

1 677

1 993

1 929

64

17.   Aģentūras: saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām

Aģentūras: saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2010. gadu | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2010. gadu |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 144 | 122 | 22 | 157 | 108 | 48 |
| Frontex | 95 | 89 | 3 | 118 | 82 | 27 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 21 | 19 | 2 | 21 | 17 | 3 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 12 | 10 | 2 | 13 | 8 | 3 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 75 | 71 | 0 | 96 | 77 | 12 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 58 | 56 | 0 | 76 | 56 | 16 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Eiropas Vides aģentūra | 52 | 44 | 8 | 58 | 44 | 13 |
| Eiropas Policijas birojs | 93 | 91 | 0 | 93 | 68 | 22 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 76 | 74 | 0 | 84 | 71 | 11 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 6 | 4 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 74 | 67 | 7 | 63 | 45 | 18 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 551 | 550 | 1 | 302 | 192 | 56 |
| Eurojust | 34 | 31 | 3 | 38 | 28 | 9 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 55 | 53 | 0 | 53 | 46 | 1 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 366 | 158 | 0 | 396 | 150 | 35 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 210 | 201 | 0 | 248 | 196 | 45 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 20 | 20 | 0 | 27 | 19 | 8 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 24 | 24 | 0 | 29 | 23 | 5 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 16 | 15 | 0 | 20 | 15 | 4 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 56 | 43 | 0 | 60 | 43 | 4 |
| Eiropas Izglītības fonds | 19 | 19 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 12 | 0 | 14 | 11 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 22 | 21 | 0 | 27 | 22 | 4 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 49 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 15 | 0 | 17 | 15 | 2 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 29 | 29 | 0 | 32 | 30 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 3 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Kopā | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2010. gadu

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2010. gadu

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

144

122

22

157

108

48

Frontex

95

89

3

118

82

27

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

21

19

2

21

17

3

Eiropas Policijas akadēmija

12

10

2

13

8

3

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

75

71

0

96

77

12

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

58

56

0

76

56

16

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

0

17

15

1

Eiropas Vides aģentūra

52

44

8

58

44

13

Eiropas Policijas birojs

93

91

0

93

68

22

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

10

10

0

11

10

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

76

74

0

84

71

11

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

6

4

0

6

2

2

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

74

67

7

63

45

18

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

551

550

1

302

192

56

Eurojust

34

31

3

38

28

9

Eiropas Jūras drošības aģentūra

55

53

0

53

46

1

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

366

158

0

396

150

35

Eiropas Zāļu aģentūra

210

201

0

248

196

45

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

10

8

2

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

20

20

0

27

19

8

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

24

24

0

29

23

5

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

16

15

0

20

15

4

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

56

43

0

60

43

4

Eiropas Izglītības fonds

19

19

0

21

20

1

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

12

0

14

11

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

22

21

0

27

22

4

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

49

49

0

55

48

6

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

15

0

17

15

2

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

29

29

0

32

30

2

Pētniecības izpildaģentūra

34

33

0

37

32

3

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

7

7

0

8

7

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

0

11

9

1

Kopā

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2010. gadu | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2010. gadu |
| Personāls | 673 | 656 | 3 | 688 | 649 | 19 |
| Administratīvie izdevumi | 283 | 264 | 2 | 365 | 249 | 93 |
| Darbības izdevumi | 1 314 | 1 052 | 44 | 1 165 | 618 | 254 |
| Kopā | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

Miljonos EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2010. gadu

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2010. gadu

Personāls

673

656

3

688

649

19

Administratīvie izdevumi

283

264

2

365

249

93

Darbības izdevumi

1 314

1 052

44

1 165

618

254

Kopā

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

18.   Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot Aģentūras

Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot Aģentūras

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Eiropas Savienība | Aģentūras | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 127 795 | 1 929 | (1 037) | 128 687 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (121 213) | (1 320) | 1 037 | (121 495) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (2 797) | (366) | 0 | (3 164) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 741 | 181 | 0 | 922 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 22 | 0 | 0 | 22 |
| Budžeta izpildes rezultāts | 4 549 | 424 | 0 | 4 972 |

Miljonos EUR

Eiropas Savienība

Aģentūras

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

127 795

1 929

(1 037)

128 687

128 687

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(121 213)

(1 320)

1 037

(121 495)

(121 495)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(2 797)

(366)

0

(3 164)

(3 164)

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

741

181

0

922

922

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

22

0

0

22

22

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

4 549

4 549

424

424

0

0

4 972

4 972

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai. Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Komisija katru gadu novērtē visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sagatavo budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

1.2.   BUDŽETA PRINCIPI

BUDŽETA PRINCIPI

Eiropas Savienības vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

—   vienotības un budžeta precizitātes princips: visiem izdevumiem un ieņēmumiem ir jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas,

—   universāluma princips: šis princips ietver divus noteikumus:

nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi),

bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas,

—   gada pārskata princips: apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā,

—   līdzsvara princips: budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām),

—   specifikācijas princips: visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim,

—   norēķinu vienības princips: budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā,

—   pareizas finanšu pārvaldības princips: budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus,

—   pārredzamības princips: budžetu, budžeta grozījumus un galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1.3.   BUDŽETA STRUKTŪRA

BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| (a) | vispārīgs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

(a)

vispārīgs ieņēmumu dokuments;

| (b) | atsevišķas iedaļas ar ieņēmumu un izdevumu pārskatiem par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

(b)

atsevišķas iedaļas ar ieņēmumu un izdevumu pārskatiem par katru iestādi: I iedaļa: Parlaments; II iedaļa: Padome; III iedaļa: Komisija; IV iedaļa: Tiesa; V iedaļa: Revīzijas palāta; VI iedaļa: Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; VII iedaļa: Reģionu komiteja; VIII iedaļa: Ombuds; IX iedaļa: Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti.

Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu sagatavoja laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un izdevumi, kas ir saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilancē saistību daļā.

1.4.   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

1.4.1.   
  Vispārīgs pārskats

Vispārīgs pārskats

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt, budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas.

Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Tās aptver visas Komisijas iedaļas budžeta administratīvās nodaļas un visas pārējās iedaļas, ELGF gada apropriācijas un noteiktas tehniskās apropriācijas (atmaksa, aizņēmumu un aizdevumu garantijas utt.). Nediferencēto apropriāciju gadījumā saistību apropriāciju summa ir vienāda ar maksājumu apropriāciju summu.

Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību pārvaldības vajadzībām. Tās ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot Komisijas iedaļas 1. nodaļu. Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

—   saistību apropriācijas: sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā,

—   maksājumu apropriācijas: attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.

1.4.2.   
  Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir Savienības budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem:

| — | sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Ruratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam), |
| --- | --- |

—

sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Ruratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam),

sākotnējās

budžeta apropriācijas

pārvietojumiem

| — | kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu, ii) apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un iii) apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants). |
| --- | --- |

—

kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir i) nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu, ii) apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un iii) apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas. Tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

pārnestās

apropriācijas

| — | Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido i) atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; EBTA apropriācijas: Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ, iii) ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts), iv) darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts), un v) pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants). |
| --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido i) atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest; EBTA apropriācijas: Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ, iii) ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts), iv) darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts), un v) pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants).

Piešķirtie ieņēmumi

1.4.3.   
  Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

—   galīgā budžeta apropriācijas= pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi,

—   papildu apropriācijas= piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas,

—   kopā piešķirtās apropriācijas= galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas,

—   gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās)= galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.

(budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās)

1.5.   BUDŽETA IZPILDE

BUDŽETA IZPILDE

Budžeta izpildi reglamentē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punktā noteikts, ka: „Komisija izpilda budžeta (...) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās”. Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6.   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL)

NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem. Minētā starpība, kas atbilst nenokārtotām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek uzņemtas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

2.1.   GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (1. tabula)

2.1.1.   
  Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2009. gada 16. oktobra līdz 2010. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2011. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultāts ietver divus elementus: Eiropas Savienības rezultātu un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā,

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2010. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2009. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas atkal pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, ietver to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tas ietver arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2009. gadu.

2.1.2.   
  Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Saskaņošana: saimnieciskais rezultāts — budžeta izpilde

Saskaņošana: saimnieciskais rezultāts — budžeta izpilde

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2010. | 2009.
  (pārveidots) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | 17 232 | 6 887 |
| Ieņēmumi |
| Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi | (3 132) | (2 806) |
| Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi | 1 346 | 2 563 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (371) | 436 |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | (7 426) | 2 951 |
| Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi | (386) | (432) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (678) | (9 458) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (2 798) | (1 759) |
| Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma | 1 760 | 4 573 |
| Uzkrājumu izmaiņas | (323) | (329) |
| Citi | (257) | (153) |
| Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK | (418) | (209) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS* | 4 549 | 2 264 |

Miljonos EUR

2010.

2009.

(pārveidots)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

17 232

17 232

6 887

6 887

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi

(3 132)

(2 806)

Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

1 346

2 563

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(371)

436

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

(7 426)

2 951

Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi

(386)

(432)

Priekšfinansējuma neto ietekme

(678)

(9 458)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(2 798)

(1 759)

Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

1 760

4 573

Uzkrājumu izmaiņas

(323)

(329)

Citi

(257)

(153)

Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK

Saimnieciskais rezultāts aģentūrām + EOTK

(418)

(209)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS*

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS*

4 549

4 549

2 264

2 264

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gada uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai.

Neto uzkrātos izdevumus

Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.

pārnestas uz nākamo gadu

Euratom

no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.

Uzkrājumu izmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu izmaiņas

Pie citām saskaņotajām summām

Visbeidzot, aģentūru un EOTK saimnieciskais rezultāts, kas iekļauts konsolidētajā saimnieciskajā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolidētā budžeta izpildes rezultāta.

aģentūru un EOTK

2.2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS (2. tabula)

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS (2. tabula)

Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2009. gada 17. decembrī, tika noteikta 122 937 miljonu euro apmērā, un to finansēs no pašu resursiem 121 507 miljonu euro apmērā. Budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā parasti ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas NKI pašu resursu maksājumos nodrošina precīzu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) ir jābūt līdzsvarotiem.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

2010. gadā tika pieņemti astoņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, 2010. gada budžeta galīgo ieņēmumu kopsumma sasniedza 122 956 miljonus euro. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 119 270 miljoni euro (respektīvi, par 2 237 miljoniem euro mazāk, nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Samazinātās vajadzības pēc pašu resursiem galvenokārt bija skaidrojamas ar 2 254 miljonu euro iekļaušanu no iepriekšējā gada pārpalikuma.

Runājot par pašu resursiem, jāatzīmē, ka pašu resursu iekasēšana gandrīz pilnībā atbilda prognozētajām summām, jo budžeta aprēķinus grozīja vienlaicīgi ar budžeta grozījuma Nr. 4/2010 pieņemšanu (tos palielināja patr 1 516 miljoniem). Šis labojums bija balstīts uz jaunajām makroekonomikas prognozēm par 2010. gada pavasari, kuras bija optimistiskākas par iepriekšējām.

Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tuvu atbilst galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija spēkā tad, kad EMS neietilpstošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.

Izdevumi:

Izdevumi:

2010. gads ir pašreizējā plānošanas perioda ceturtais gads, kura programmās ir sasniegts normāls darba ritms un kurā ir uzsākta iepriekšējā perioda programmu galīgā slēgšana. Nenokārtotās saistības, kas uzņemtas pirms 2007. gada, gada beigās veidota aptuveni 10 % no visām RAL.

RAL

Attiecībā uz saistībām sākotnējais budžets un līdz ar to arī noteiktie politiskie mērķi tika faktiski izpildīti atbilstoši plānotajam. Izpildes līmenis, atskaitot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda neizmantoto rezervi 415 miljonu euro apmērā un 28 miljonus euro neizmantoto provizorisko apropriāciju (summas, kas novietotas rezervēs, līdz tiek izpildīti konkrēti nosacījumi, un kuras ir palikušas rezervēs budžeta gada beigās), sasniedza 99,4 %. Gada laikā bija šādi pielāgojumi – 80 miljoni Eiropas Solidaritātes fondam kā izdevumi, kas ir neparedzami pēc to rakstura, 10 miljoni euro administratīvie izdevumi Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidei un 10 miljoni euro, kas Eiropas Parlamentam bija vajadzīgi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. No kopējās izpildes 140 554 miljoni euro neizmantoti palika 554 miljoni euro. Pēc 259 miljonu euro pārnešanas uz 2011. gadu, no kuriem lielāko daļu summas – 147 miljonus euro – izmantos enerģētikas jomas projektiem ekonomikas atveseļošanas atbalstam, summa 295 miljonu euro apmērā tika anulēta.

Maksājumu izpildes rādītājs, izņemot neizmantoto Ārkārtas atbalsta rezervi (193 miljoni euro) un provizoriskās apropriācijas (48 miljoni euro), bija 97,4 % no budžeta, gada laikā apropriāciju kopsumma tika grozīta tikai dēļ iepriekš minētajiem administratīvajiem izdevumiem.

Pretstatā iepriekšējiem gadiem gada beigās netika veikts maksājumu apropriāciju samazinājums, izdarot budžeta grozījumus. Galvenais pielāgojums tika veikts kā vispārējs pārvietojums, ar kuru tika papildināti reģionālās politikas līdzekļi par 1 125 miljoniem euro, samazinot apropriācijas lauku attīstībai. Izmantojot iekšējus pārvietojumus, Komisija papildināja Kohēzijas fondu par aptuveni 600 miljoniem euro. Neizmantoto ierosināto apropriāciju summa, izņemot rezerves, bija 3 243 miljoni euro, un pēc 1 513 miljonu euro pārnešanas, apropriācijas par kopējo summu 1 730 miljoni euro no dažādām daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām zaudēja spēku.

Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcijām, to attiecīgo kontekstu, to pamatojumu un to ietekmi ir sniegta Komisijas 2010. gada ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību A daļā – pārskats budžeta līmenī, un B daļā par katru daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju.

2.3.   IEŅĒMUMI (3. tabula)

IEŅĒMUMI (3. tabula)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pašu resursi un citi ieņēmumi. Tas ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašas resursiem.” Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms Apvienotās Karalistes labā, kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa.

2.3.1.   
  Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu grāmatvedības kontiem.

| — | Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas. |
| --- | --- |

—

Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

| — | Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas),

| — | norakstītās summas (kas saskaņā ar Regulas 1150/2000 17. panta 2. punktu nav iespējams darīt pieejamas), |
| --- | --- |

—

norakstītās summas (kas saskaņā ar Regulas 1150/2000 17. panta 2. punktu nav iespējams darīt pieejamas),

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts izraudzītā struktūrā vēlākais pirmajā darbadienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

2.3.2.   
  PVN resursi un NKI resursi

PVN resursi un NKI resursi

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai ir 0,225 %, Vācijai – 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI.

PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI bāzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz pirmajai decembra darbadienai gadā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi noteikt. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.3.   
  Apvienotās Karalistes korekcija

Apvienotās Karalistes korekcija

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

2.4.   IZDEVUMI (4.–13. tabula)

IZDEVUMI (4.–13. tabula

2.4.1.   
  Finanšu shēma 2007.–2013 gadam

Finanšu shēma 2007.–2013 gadam

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas:

Saistību apropriācijas:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Maksājumu apropriācijas kopā

122 190

129 681

120 445

134 289

134 280

141 360

143 331

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2010. finanšu gads bija ceturtais, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2010. gadā ir 140 978 miljoni euro, kas ir līdzvērtīgi 1,18 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 134 289 miljoni euro, t. i., 1,12 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīta 2013. gadam paredzētā finanšu shēma pašreizējās cenās.

Izdevumu 1. kategorija –   ilgtspējīga izaugsme

Izdevumu 1. kategorija –

ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.

| — | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām.

| — | 1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

Izdevumu 2. kategorija –   dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija –

dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

Izdevumu 3. kategorija –   pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Izdevumu 3. kategorija –

pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi – tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| — | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

—

3a. Brīvība, drošība un tiesiskums

| — | 3b. Pilsoniskums. |
| --- | --- |

—

3b. Pilsoniskums.

Izdevumu 4. kategorija –   ES – globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija –

ES – globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Kaut arī Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.

Izdevumu 5. kategorija –   administrācija

Izdevumu 5. kategorija –

administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

Izdevumu 6. kategorija –   kompensācijas

Izdevumu 6. kategorija –

kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.4.2.   
  Politikas jomas

Politikas jomas

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām.

ABM

ABB

ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

2.5.   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS (14.–18. tabula)

Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām.

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

---

(1)  Eiropas Parlaments 2010. gada 15. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2011. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68, ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

1

(2)  skaitļi, ko dalībvalstis paziņojušas 2011. gada 31. martā, izmantojot SFC 2007.

2

SFC 2007

(3)  par 10 programmām ziņojumi nav nosūtīti un tie ir pieprasīti no atbildīgajām iestādēm.

3

(4)  Ar piemērotu korekcijas koeficientu (“kk”).

4

(5)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

5

(6)  Konsolidēts pirmo reizi 2010. gadā.

6

(7)  Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

7

daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

(8)  No šīs summas EBTA kopsumma 2010. gadā ir 9 miljoni euro, 2009. gadā — 11 miljoni euro.

8

(9)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

9

(10)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

10

---

| 14.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/134

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

2011/C 332/02

| I. | Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja:






  a) | Eiropas Savienības gada pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja:

a)

Eiropas Savienības gada pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un konsolidētie budžeta izpildes pārskati (2) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.






  a) | Vadības atbildība par Eiropas Savienības gada pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli. |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

a)

Vadības atbildība par Eiropas Savienības gada pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

| b) | Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

b)

Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības gada pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības gada pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi būtiski neatbilst Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi būtiski neatbilst Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus galīgajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas galīgajos pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi. |
| --- | --- |

V.

Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus galīgajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas galīgajos pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| VII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

Uzsvērums saistībā ar atzinumu par pārskatu ticamību

| VIII. | Neskarot VII punktā sniegto atzinumu, Palāta vērš uzmanību uz izmaiņām Komisijas grāmatvedības politikā attiecībā uz priekšfinansējuma maksājumiem, kuru mērķis ir izveidot finansēšanas vadības instrumentus vai ieguldīt tajos, bet kuri vēl nav izlietoti aizdevumu, garantiju vai kapitālieguldījumu veidā. Tāpēc Komisijai nācās mainīt Eiropas Savienības 2009. gada pārskatus, par kuriem Palāta negrozīja atzinumu (4) (sk. Eiropas Savienības 2010. gada pārskata 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4 piezīmi, kur šie pielāgojumi ir skaidroti). |
| --- | --- |

VIII.

Neskarot VII punktā sniegto atzinumu, Palāta vērš uzmanību uz izmaiņām Komisijas grāmatvedības politikā attiecībā uz priekšfinansējuma maksājumiem, kuru mērķis ir izveidot finansēšanas vadības instrumentus vai ieguldīt tajos, bet kuri vēl nav izlietoti aizdevumu, garantiju vai kapitālieguldījumu veidā. Tāpēc Komisijai nācās mainīt Eiropas Savienības 2009. gada pārskatus, par kuriem Palāta negrozīja atzinumu (4) (sk. Eiropas Savienības 2010. gada pārskata 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4 piezīmi, kur šie pielāgojumi ir skaidroti).

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Saistības

Atzinums par pārskatiem pakārtoto saistību likumību un pareizību

| X. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas. |
| --- | --- |

X.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas.

Maksājumi

Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XI. | Palāta secina, ka kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību. Politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” un “Kohēzija, enerģētika un transports” ir būtiskas kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 3,7 %. |
| --- | --- |

XI.

Palāta secina, ka kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību. Politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” un “Kohēzija, enerģētika un transports” ir būtiskas kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 3,7 %.

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XII. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

XII.

Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2010. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

2011. gada 8. septembrī

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citas skaidrojošas piezīmes.

2

(3)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2010. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši šiem Komisijas grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

3

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

(4)  OV C 303, 9.11.2010., 10. lpp.

4

---