# Eiropas Savienības C 345/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.345.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 345 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 25. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.345.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 345

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 25. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2011/C 345/01 | Ieguldījums XLVI – Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) – Varšava, 2011. gada 2.–4. oktobris | 1 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 345/02 | Euro maiņas kurss | 4 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 345/03 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 5 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2011/C 345/01

Ieguldījums XLVI – Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) – Varšava, 2011. gada 2.–4. oktobris

COSAC

1

Eiropas Komisija

2011/C 345/02

Euro maiņas kurss

4

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 345/03

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

5

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 345/04 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu | 7 |
| 2011/C 345/05 | Paziņojums par antisubsīdiju procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu | 13 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 345/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  1
  ) | 18 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 345/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 19 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 345/04

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu

7

2011/C 345/05

Paziņojums par antisubsīdiju procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu

13

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 345/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  1
  )

HBO/Ziggo/HBO Nederland

1

18

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2011/C 345/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/1

---

IEGULDĪJUMS XLVI

Eiropas Savienības parlamentu Kopienas un Eiropas lietu komiteju konference (COSAC)

Varšava, 2011. gada 2.–4. oktobris

2011/C 345/01

1.   Daudzgadu finanšu shēma

| 1.1. | Ņemot vēra pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, kas turpinās dažās dalībvalstīs, pārmērīga budžeta deficīta problēmas, kuru dēļ vairākās dalībvalstīs ir nācies ieviest plašas taupības programmas, neapmierinātību sociālajā jomā, kas veicina eiroskepticismu, no vienas puses, un pieaugošās vajadzības un uzdevumus, kas saistīti ar Eiropas Savienības ilgspējīgu ekonomisko attīstību, stratēģijas “Eiropa 2020” ieviešanu un ES konkurētspējas saglabāšanu pasaules tirgū, no otras puses, COSAC atbalsta ES iestāžu centienus, kuri ietverti ierosinātajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, kas tiks izmantota par pamatu debatēm un lēmumiem Eiropas Savienībā. Tomēr diskusijās iegūtajā rezultātā jāņem vērā arī dalībvalstu budžeta shēmas un budžeta stratēģijas. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vēra pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, kas turpinās dažās dalībvalstīs, pārmērīga budžeta deficīta problēmas, kuru dēļ vairākās dalībvalstīs ir nācies ieviest plašas taupības programmas, neapmierinātību sociālajā jomā, kas veicina eiroskepticismu, no vienas puses, un pieaugošās vajadzības un uzdevumus, kas saistīti ar Eiropas Savienības ilgspējīgu ekonomisko attīstību, stratēģijas “Eiropa 2020” ieviešanu un ES konkurētspējas saglabāšanu pasaules tirgū, no otras puses, COSAC atbalsta ES iestāžu centienus, kuri ietverti ierosinātajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, kas tiks izmantota par pamatu debatēm un lēmumiem Eiropas Savienībā. Tomēr diskusijās iegūtajā rezultātā jāņem vērā arī dalībvalstu budžeta shēmas un budžeta stratēģijas.

| 1.2. | COSAC uzskata, ka ir jāvienkāršo noteikumi un procedūras, kas saistītas ar Eiropas Savienības pašu resursu uzkrāšanu, sadalījumu un izmantošanu un ir jāpalielina pārredzamība šajā jomā, un mudina ES iestādes veikt atbilstošus pasākumus. Dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments laika gaitā apsvērs šādu īpašo pasākumu pamatotību. |
| --- | --- |

1.2.

COSAC uzskata, ka ir jāvienkāršo noteikumi un procedūras, kas saistītas ar Eiropas Savienības pašu resursu uzkrāšanu, sadalījumu un izmantošanu un ir jāpalielina pārredzamība šajā jomā, un mudina ES iestādes veikt atbilstošus pasākumus. Dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments laika gaitā apsvērs šādu īpašo pasākumu pamatotību.

| 1.3. | COSAC ir rūpīgi izskatījis priekšlikumus par dažādu Eiropas nodokļu ieviešanu, kas būtu jauns nodokļu ieņēmumu avots ES budžetā. COSAC uzskata, ka pašreizējā pēckrīzes periodā ar jauniem instrumentiem nevajadzētu uzlikt papildu finanšu slogu privātajiem uzņēmumiem vai privātpersonām. Atsevišķos gadījumos šādi pasākumi varētu arī kaitēt godīgai konkurencei starp ES uzņēmumiem un to konkurentiem pasaules tirgū. |
| --- | --- |

1.3.

COSAC ir rūpīgi izskatījis priekšlikumus par dažādu Eiropas nodokļu ieviešanu, kas būtu jauns nodokļu ieņēmumu avots ES budžetā. COSAC uzskata, ka pašreizējā pēckrīzes periodā ar jauniem instrumentiem nevajadzētu uzlikt papildu finanšu slogu privātajiem uzņēmumiem vai privātpersonām. Atsevišķos gadījumos šādi pasākumi varētu arī kaitēt godīgai konkurencei starp ES uzņēmumiem un to konkurentiem pasaules tirgū.

| 1.4. | Ņemot vērā pašreizējos sarežģītos apstākļus un problēmas saistībā ar nepieciešamību uzlabot ES nākamo budžetu plānošanu, apstiprināšanu un izpildi, COSAC mudina kompetentās iestādes paātrināt likumdošanas darbu šajā jomā un atbilstošos gadījumos īstenot regulāru un plašu sabiedrisko apspriešanu. |
| --- | --- |

1.4.

Ņemot vērā pašreizējos sarežģītos apstākļus un problēmas saistībā ar nepieciešamību uzlabot ES nākamo budžetu plānošanu, apstiprināšanu un izpildi, COSAC mudina kompetentās iestādes paātrināt likumdošanas darbu šajā jomā un atbilstošos gadījumos īstenot regulāru un plašu sabiedrisko apspriešanu.

| 1.5. | COSAC mudina ES iestādes risināt sarunas un pieņemt daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kas ļautu īstenot ES vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nostādnes, pilnībā ievērojot Eiropas solidaritātes principu un ņemot vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi. Šajā sakarībā COSAC uzsver, ka kohēzijas politika kopā ar godīgu un taisnīgu kopējo lauksaimniecības politiku ir galvenie instrumenti un tiem ir būtiska nozīme solidaritātes veicināšanā, ekonomikas un sociālo atšķirību mazināšanā starp dalībvalstīm un ES stratēģisko mērķu sasniegšanā. Šiem instrumentiem joprojām jābūt vērstiem uz vismazāk attīstīto reģionu turpmāku izaugsmi un attīstību. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC mudina ES iestādes risināt sarunas un pieņemt daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kas ļautu īstenot ES vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nostādnes, pilnībā ievērojot Eiropas solidaritātes principu un ņemot vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi. Šajā sakarībā COSAC uzsver, ka kohēzijas politika kopā ar godīgu un taisnīgu kopējo lauksaimniecības politiku ir galvenie instrumenti un tiem ir būtiska nozīme solidaritātes veicināšanā, ekonomikas un sociālo atšķirību mazināšanā starp dalībvalstīm un ES stratēģisko mērķu sasniegšanā. Šiem instrumentiem joprojām jābūt vērstiem uz vismazāk attīstīto reģionu turpmāku izaugsmi un attīstību.

| 1.6. | COSAC uzsver, cik ļoti svarīgs ir ES finansējumus Eiropas nozīmes projektiem, kuriem nav iespējams piesaistīt pietiekamu privātā sektora finansējumu, bet kuri ir svarīgi, lai sasniegtu ES politikas mērķus saistībā ar sekmīgi funkcionējošu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

1.6.

COSAC uzsver, cik ļoti svarīgs ir ES finansējumus Eiropas nozīmes projektiem, kuriem nav iespējams piesaistīt pietiekamu privātā sektora finansējumu, bet kuri ir svarīgi, lai sasniegtu ES politikas mērķus saistībā ar sekmīgi funkcionējošu iekšējo tirgu.

| 1.7. | COSAC atzinīgi vērtē Polijas prezidentūras paziņojumu par to, ka 2011. gada 20.–21. oktobrī tā vēlas organizēt konferenci par daudzgadu finanšu shēmu. Tāpat COSAC atzinīgi vērtē prezidentūras nodomu aicināt piedalīties dalībvalstu parlamentu pārstāvjus un uzsver, cik svarīga ir dalībvalstu parlamentu iesaistīšana jau procesa sākumā. |
| --- | --- |

1.7.

COSAC atzinīgi vērtē Polijas prezidentūras paziņojumu par to, ka 2011. gada 20.–21. oktobrī tā vēlas organizēt konferenci par daudzgadu finanšu shēmu. Tāpat COSAC atzinīgi vērtē prezidentūras nodomu aicināt piedalīties dalībvalstu parlamentu pārstāvjus un uzsver, cik svarīga ir dalībvalstu parlamentu iesaistīšana jau procesa sākumā.

| 1.8. | COSAC mudina ES iestādes sarunās par daudzgadu finanšu shēmu ieviest mērķi paaugstināt atbildību par ES fondu izmantošanu un uzlabot to pārvaldības pārredzamību. COSAC aicina dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Komisijas nostāju, valstu līmenī uzlabot atbildību par ES fondu līdzekļu izmantošanu un pārredzamību šajā jomā. |
| --- | --- |

1.8.

COSAC mudina ES iestādes sarunās par daudzgadu finanšu shēmu ieviest mērķi paaugstināt atbildību par ES fondu izmantošanu un uzlabot to pārvaldības pārredzamību. COSAC aicina dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Komisijas nostāju, valstu līmenī uzlabot atbildību par ES fondu līdzekļu izmantošanu un pārredzamību šajā jomā.

2.   Parlamentārā pieredze divus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā

| 2.1. | COSAC ar gandarījumu atzīmē pirmās debates par parlamentārās pieredzes un paraugprakses novērtēšanu divus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC ar gandarījumu atzīmē pirmās debates par parlamentārās pieredzes un paraugprakses novērtēšanu divus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.

| 2.2. | COSAC atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu aktīvo dalību, īstenojot 2. protokolā par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu noteiktās pārbaudes attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu. Dalībvalstu parlamentiem ir atšķirīgs viedoklis par subsidiaritātes principa praktisko īstenošanu. COSAC uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem un ES iestādēm būtu aktīvi jāapmainās ar informāciju un izmantoto praksi 2. protokola piemērošanā un, ka tā piemērošanai būtu jākļūst specifiskākai saistībā ar pastāvīgu dialogu starp visām iesaistītajam pusēm. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu aktīvo dalību, īstenojot 2. protokolā par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu noteiktās pārbaudes attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu. Dalībvalstu parlamentiem ir atšķirīgs viedoklis par subsidiaritātes principa praktisko īstenošanu. COSAC uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem un ES iestādēm būtu aktīvi jāapmainās ar informāciju un izmantoto praksi 2. protokola piemērošanā un, ka tā piemērošanai būtu jākļūst specifiskākai saistībā ar pastāvīgu dialogu starp visām iesaistītajam pusēm.

| 2.3. | Saskaņā ar 2. protokola 5. pantu COSAC uzsver – lai dalībvalstu parlamentiem būtu iespēja izmantot tiem piešķirtās pilnvaras, jārod iespēja izvērtēt ES likumdošanas projektu finansiālo ietekmi un direktīvu gadījumā – arī ietekmi uz valsts juridiskajām sistēmām. Turklāt COSAC atgādina, ka ES tiesību aktu projekti jāpamato, izmantojot kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus. COSAC atzīmē, ka līdz šim Komisijas paskaidrojuma rakstos ietvertā analīze par subsidiaritātes principa ievērošanu nav bijusi atbilstīga 5. panta prasībām. |
| --- | --- |

2.3.

Saskaņā ar 2. protokola 5. pantu COSAC uzsver – lai dalībvalstu parlamentiem būtu iespēja izmantot tiem piešķirtās pilnvaras, jārod iespēja izvērtēt ES likumdošanas projektu finansiālo ietekmi un direktīvu gadījumā – arī ietekmi uz valsts juridiskajām sistēmām. Turklāt COSAC atgādina, ka ES tiesību aktu projekti jāpamato, izmantojot kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus. COSAC atzīmē, ka līdz šim Komisijas paskaidrojuma rakstos ietvertā analīze par subsidiaritātes principa ievērošanu nav bijusi atbilstīga 5. panta prasībām.

| 2.4. | COSAC atzīmē dalībvalstu parlamentu bažas par ES likumdošanas projektu ietekmes novērtējumu kvalitāti un brīvo formu, jo tos dažkārt uzskata par shematiskiem un satura ziņā prasībām neatbilstošiem. COSAC vērš uzmanību uz vairāku dalībvalstu parlamentu ieteikumu ietekmes novērtējuma pilnu tekstu tulkot visās ES oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC atzīmē dalībvalstu parlamentu bažas par ES likumdošanas projektu ietekmes novērtējumu kvalitāti un brīvo formu, jo tos dažkārt uzskata par shematiskiem un satura ziņā prasībām neatbilstošiem. COSAC vērš uzmanību uz vairāku dalībvalstu parlamentu ieteikumu ietekmes novērtējuma pilnu tekstu tulkot visās ES oficiālajās valodās.

| 2.5. | COSAC atzinīgi vērtē notikušās debates par dalībvalstu parlamentu sadarbību ar Eiropas Komisiju. COSAC aicina Eiropas Komisiju debašu rezultātus ņemt vērā Komisijas veiktajā novērtējumā par stāvokli Savienībā un sagatavojot Komisijas darba programmu. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC atzinīgi vērtē notikušās debates par dalībvalstu parlamentu sadarbību ar Eiropas Komisiju. COSAC aicina Eiropas Komisiju debašu rezultātus ņemt vērā Komisijas veiktajā novērtējumā par stāvokli Savienībā un sagatavojot Komisijas darba programmu.

| 2.6. | Kopumā COSAC ir apmierināts ar dalībvalstu parlamentu ciešo un atvērto sadarbību ar Eiropas Komisiju, ko paredz Lisabonas līgums. Neformāls politiskais dialogs starp Eiropas Komisiju un dalībvalstu parlamentiem sekmēs ES lēmumu pieņemšanas procesa parlamentāro dimensiju. Tomēr COSAC atzīmē, ka saskaņā ar 2. protokola 6. pantu iesniegtajos pamatotajos atzinumos drīzāk būtu jānorāda tas, kāpēc attiecīgais likumdošanas projekts neatbilst, nevis atbilst subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

2.6.

Kopumā COSAC ir apmierināts ar dalībvalstu parlamentu ciešo un atvērto sadarbību ar Eiropas Komisiju, ko paredz Lisabonas līgums. Neformāls politiskais dialogs starp Eiropas Komisiju un dalībvalstu parlamentiem sekmēs ES lēmumu pieņemšanas procesa parlamentāro dimensiju. Tomēr COSAC atzīmē, ka saskaņā ar 2. protokola 6. pantu iesniegtajos pamatotajos atzinumos drīzāk būtu jānorāda tas, kāpēc attiecīgais likumdošanas projekts neatbilst, nevis atbilst subsidiaritātes principam.

| 2.7. | COSAC aicina Eiropas Komisiju nodrošināt precīzākas un pilnīgākas atbildes uz pamatotajiem atzinumiem par ES tiesību aktu projektiem. Daudzi dalībvalstu parlamenti uzskata, ka Eiropas Komisijas atbildēs vairāk būtu jākoncentrējas uz īpašām dalībvalstu parlamentu iesniegtajos pamatotajos atzinumos izteiktajām šaubām. COSAC aicina Eiropas Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās sniegtās atbildes attiecībā uz pamatotajiem atzinumiem vai ieguldījums saistībā ar neoficiālā politiskā dialoga darbības jomu tiek sniegts trīs mēnešu laikā. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC aicina Eiropas Komisiju nodrošināt precīzākas un pilnīgākas atbildes uz pamatotajiem atzinumiem par ES tiesību aktu projektiem. Daudzi dalībvalstu parlamenti uzskata, ka Eiropas Komisijas atbildēs vairāk būtu jākoncentrējas uz īpašām dalībvalstu parlamentu iesniegtajos pamatotajos atzinumos izteiktajām šaubām. COSAC aicina Eiropas Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās sniegtās atbildes attiecībā uz pamatotajiem atzinumiem vai ieguldījums saistībā ar neoficiālā politiskā dialoga darbības jomu tiek sniegts trīs mēnešu laikā.

| 2.8. | COSAC atzīmē daudzu dalībvalstu parlamentu paustās bažas, kas cita starpā izklāstītas pamatotajā atzinumā, par to, ka Eiropas Komisijai piešķirtās pilnvaras noteikt regulējumu ar deleģētajiem aktiem ir pārāk plašas. COSAC atzīmē, ka var rasties situācija, ka būtiski elementi kādā ES tiesību aktu projektiem paredzētā jomā nonāks ārpus dalībvalstu parlamentu kontroles. |
| --- | --- |

2.8.

COSAC atzīmē daudzu dalībvalstu parlamentu paustās bažas, kas cita starpā izklāstītas pamatotajā atzinumā, par to, ka Eiropas Komisijai piešķirtās pilnvaras noteikt regulējumu ar deleģētajiem aktiem ir pārāk plašas. COSAC atzīmē, ka var rasties situācija, ka būtiski elementi kādā ES tiesību aktu projektiem paredzētā jomā nonāks ārpus dalībvalstu parlamentu kontroles.

| 2.9. | Ņemot vērā turpmāko parlamentu sadarbību, COSAC uzsver, cik svarīga ir pastiprināta komunikācija, kas izpaužas kā dialogs un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstu parlamentu Eiropas lietu komitejām un ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

2.9.

Ņemot vērā turpmāko parlamentu sadarbību, COSAC uzsver, cik svarīga ir pastiprināta komunikācija, kas izpaužas kā dialogs un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstu parlamentu Eiropas lietu komitejām un ar Eiropas Parlamentu.

---

Eiropas Komisija

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 24. novembris

2011/C 345/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3373 |
| JPY | Japānas jena | 103,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4370 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86060 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2440 |
| CHF | Šveices franks | 1,2268 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8310 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,693 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,93 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6987 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4905 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3570 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4911 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3697 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3964 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4237 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7971 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7474 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 541,46 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,2962 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,5159 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4950 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 280,94 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2566 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,346 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,9912 |
| THB | Taizemes bāts | 41,817 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4851 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8252 |
| INR | Indijas rūpija | 69,5860 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3373

JPY

Japānas jena

103,07

DKK

Dānijas krona

7,4370

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86060

SEK

Zviedrijas krona

9,2440

CHF

Šveices franks

1,2268

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8310

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,693

HUF

Ungārijas forints

309,93

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6987

PLN

Polijas zlots

4,4905

RON

Rumānijas leja

4,3570

TRY

Turcijas lira

2,4911

AUD

Austrālijas dolārs

1,3697

CAD

Kanādas dolārs

1,3964

HKD

Hongkongas dolārs

10,4237

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7971

SGD

Singapūras dolārs

1,7474

KRW

Dienvidkorejas vona

1 541,46

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,2962

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,5159

HRK

Horvātijas kuna

7,4950

IDR

Indonēzijas rūpija

12 280,94

MYR

Malaizijas ringits

4,2566

PHP

Filipīnu peso

58,346

RUB

Krievijas rublis

41,9912

THB

Taizemes bāts

41,817

BRL

Brazīlijas reāls

2,4851

MXN

Meksikas peso

18,8252

INR

Indijas rūpija

69,5860

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/5

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2011/C 345/03

Atbalsta Nr.: SA.33862 (11/XA)

Dalībvalsts: Beļģija

Reģions:

Vlaams Gewest

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Bio zoekt Boer voor de periode 1 november 2011-31 december 2012, BB Projecten vzw/Innovatiesteunpunt voor Land- en Tuinbouw vzw Innovatiesteunpunt, Diestsevest 40, 3000 Leuven

Juridiskais pamats:

Ministerieel Besluit tot toekenning van een subsidie aan BB Projecten vzw/Innovatiesteunpunt voor Land- en Tuinbouw vzw Innovatiesteunpunt vzw voor het project „Bio zoekt Boer” voor de periode 1 november 2011 tot en met 31 december 2012 (zie bijlage).

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 0,13 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 15. novembris–2012. gada 31. decembris

Atbalsta mērķis: Tehniskā atbalsta nodrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Koning Albert II-laan 35, bus 40 |
| 1030 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Departement Landbouw en Visserij

Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling

Koning Albert II-laan 35, bus 40

1030 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tīmekļa vietne: http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?id=1914

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.33873 (11/XA)

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions:

Scotland

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Small Scale Agricultural Aid Scheme (SSAAS)

Juridiskais pamats: Sections 4 & 6 of the Small Landholders (Scotland) Act 1911.

CR 1857/2006, Chapter 2, Categories of Aid, Article 4, Investment in agricultural holdings.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: GBP 0 (miljonos) |
| --- | --- |

Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: GBP 0 (miljonos)

| | Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: GBP 0,50 (miljonos) |
| --- | --- |

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: GBP 0,50 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 18. novembris–2012. gada 31. decembris

Atbalsta mērķis: Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. pants)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Crofting Counties Agricultural Grants (Scotland) Scheme (CCAGS) |
| --- |
| C1 Spur |
| Saughton House |
| Broomhouse |
| UNITED KINGDOM |

Crofting Counties Agricultural Grants (Scotland) Scheme (CCAGS)

C1 Spur

Saughton House

Broomhouse

UNITED KINGDOM

Tīmekļa vietne: http://www.scotland.gov.uk/Topics/farmingrural/Agriculture/grants/BDandM/SSAAS

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.33885 (11/XA)

Dalībvalsts: Itālija

Reģions:

Campania

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

consulenza tecnica agli allevamenti finalizzata al miglioramento delle condizioni di biosicurezza aziendale

Juridiskais pamats: DPCM 3 agosto 2007 e successivo decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008;

OPCM 21 dicembre 2007 n. 3634 modificata con OPCM 28 maggio 2008 n. 3675 e OPCM 3829 del 27 novembre 2009;

OPCM n. 3697 del 1o ottobre 2011 — Proroga delle attività comm

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 1 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2012. gada 1. janvāris–2013. gada 31. decembris

Atbalsta mērķis: Tehniskā atbalsta nodrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Citu liellopu audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caser |
| --- |
| presso IZSM via Iervolino 17 |
| fraz. Tuoro |
| 81029 Caserta CE |
| ITALIA |
| E-pasts: caserta@cert.izsmportici.it |

Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caser

presso IZSM via Iervolino 17

fraz. Tuoro

81029 Caserta CE

ITALIA

E-pasts: caserta@cert.izsmportici.it

Tīmekļa vietne: http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Papildu informācija: —

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/7

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu

2011/C 345/04

Saskaņā ar 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka importētais bioetanols, kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju apvienība ePURE (“sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no kopējās izmeklējamā ražojuma, kas definēts 2. punktā, produkcijas Savienībā.

2.   Izmeklējamais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir bioetanols, saukts arī par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, ko iegūst no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturētā un nedenaturētā veidā, izņemot produktus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, kā arī etilspirts, ko iegūst no lauksaimniecības produktiem (tie ir uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), kas atrodams benzīna maisījumos, kuru sastāvā etilspirts pārsniedz 10 % (v/v) (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par dempingu
   (2)

Ražojums, ko saskaņā ar apgalvojumu pārdod par dempinga cenām, ir Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgā valsts”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 11 11, ex 2710 11 15, ex 2710 11 21, ex 2710 11 25, ex 2710 11 31, ex 2710 11 41, ex 2710 11 45, ex 2710 11 49, ex 2710 11 51, ex 2710 11 59, ex 2710 11 70, ex 2710 11 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97. Šie KN kodi sniegti vienīgi informācijai.

Apgalvojuma par attiecīgās valsts dempingu pamatā ir eksportam uz Savienību pārdotā izmeklējamā ražojuma iekšzemes cenas salīdzinājums ar eksporta cenu (ražotāja līmenī).

Šādi aprēķinātā dempinga starpība attiecīgajai valstij ir ievērojama.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts kopumā ir palielinājies absolūtā izteiksmē un ka pieaugusi tā tirgus daļa.

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegtajiem prima facie pierādījumiem izmeklējamā ražojuma importa apjomi un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares noteikto cenu līmeni, atstājot būtisku negatīvu iespaidu uz Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību un finanšu stāvokli.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai sūdzība iesniegta tās vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu procedūras sākšanai, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.

Izmeklēšanā tiks noteikts, vai izmeklējamais ražojums, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī, tiek pārdots par dempinga cenām un vai šis dempings ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nebūs pretrunā Savienības interesēm.

5.1.   
  Dempinga noteikšanas procedūra

Komisijas veiktajā izmeklēšanā aicināti piedalīties attiecīgās valsts izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (3).

5.1.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

5.1.1.1.   Procedūra izmeklējamo ražotāju eksportētāju atlasei attiecīgajā valstī

a)   Atlase

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, atlasot pieņemamu skaitu ražotāju (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas šo ražotāju vārdā, tiek aicināti sazināties ar Komisiju. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, iesniedzot Komisijai šādu informāciju par uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numuri un kontaktpersonas vārds un uzvārds, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numuri un kontaktpersonas vārds un uzvārds,

| — | eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā (“IP”) no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim katrai no 27 dalībvalstīm (4) (atsevišķi un visām kopā) pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un daudzums tonnās, |
| --- | --- |

—

eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā (“IP”) no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim katrai no 27 dalībvalstīm (4) (atsevišķi un visām kopā) pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un daudzums tonnās,

| — | no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim iekšzemes tirgū pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim iekšzemes tirgū pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kas saistītas ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kas saistītas ar izmeklējamo ražojumu,

| — | visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (5) un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū), |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (5) un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū),

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Turklāt ražotājiem eksportētājiem jānorāda, vai gadījumā, ja viņi netiek iekļauti izlasē, tie vēlas saņemt anketu aizpildīšanai un tādējādi pieprasīt individuālu dempinga starpību saskaņā ar šā punkta b) daļu.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā sazināsies arī ar attiecīgās valsts iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par izlases izveidi, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi.

Ja ir nepieciešama izlase, ražotājus eksportētājus var atlasīt, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Komisija informēs visus zināmos ražotājus eksportētājus, attiecīgās valsts iestādes un ražotāju eksportētāju apvienības, vajadzības gadījumā izmantojot attiecīgās valsts iestādes, par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekļauti izlasē, atbildes uz anketas jautājumiem būs jāsniedz 37 dienu laikā pēc datuma, kad paziņots par izlases izveidi, ja vien nav noteikts citādi.

Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jāietver informācija par ražotāju eksportētāju uzņēmuma(-u) struktūru, uzņēmuma(-u) darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, ražošanas izmaksām un izmeklējamā ražojuma tirdzniecību attiecīgās valsts iekšzemes tirgū un Savienībā.

Uzņēmumus, kas piekrituši iespējamai iekļaušanai izlasē, taču nav tajā iekļauti, uzskatīs par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē”). Neskarot turpmāko b) daļu, antidempinga maksājums, ko var piemērot importam no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, nepārsniegs vidējo svērto dempinga starpību, kas noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem (6).

b)   Individuāla dempinga starpība uzņēmumiem, kas nav iekļauti izlasē

Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu var pieprasīt, lai Komisija tiem noteiktu individuālo dempinga starpību (“individuālā dempinga starpība”). Ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlas pieprasīt individuālo dempinga starpību, saskaņā ar šā punkta a) daļu jāpieprasa anketa un pienācīgi aizpildīta tā jānosūta nākamajā teikumā un turpmāk 5.1.2.2. punktā norādītajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem jāsniedz 37 dienu laikā pēc datuma, kad paziņots par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi.

Tomēr ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasa individuālo dempinga starpību, jāzina, ka Komisija var pieņemt lēmumu nenoteikt individuālo dempinga starpību, ja, piemēram, ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka šāda noteikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un kavētu laikus pabeigt izmeklēšanu.

5.1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (7)
   (8)

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistīto importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo nesaistīto importētāju skaitu, atlasot pieņemamu skaitu nesaistīto importētāju (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kas darbojas nesaistīto importētāju vārdā, tiek aicināti sazināties ar Komisiju. Šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, iesniedzot Komisijai šādu informāciju par uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numuri un kontaktpersonas vārds un uzvārds, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numuri un kontaktpersonas vārds un uzvārds,

| — | precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kas saistītas ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kas saistītas ar izmeklējamo ražojumu,

| — | kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim,

| — | importētā attiecīgās valsts izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

importētā attiecīgās valsts izcelsmes izmeklējamā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (9) un precīzs darbības apraksts, kas ir iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi (9) un precīzs darbības apraksts, kas ir iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistīto importētāju atlasei, tā var sazināties arī ar ikvienu zināmo importētāju apvienību.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par izlases izveidi, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi.

Ja ir nepieciešama izlase, importētājus var atlasīt, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu Savienībā, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Komisija informēs visus zināmos nesaistītos importētājus un importētāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā pēc izlases paziņošanas, ja vien nav norādīts citādi. Aizpildītajā anketā cita starpā norāda informāciju par uzņēmuma(-u) struktūru, uzņēmuma(-u) darbībām saistībā ar produktu, uz kuru attiecas izmeklēšana, kā arī par minētā ražojuma pārdošanas apjomiem.

5.2.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra

Ar terminu “kaitējums” saprot Savienības ražošanas nozarei nodarītu būtisku kaitējumu vai iespējamu būtisku kaitējumu, vai šādas ražošanas nozares veidošanās būtisku aizkavēšanu. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan importa apjomu par dempinga cenām un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, Savienības ražotāji, kas ražo izmeklējamo ražojumu, ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Ievērojot to, ka šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiek veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Komisija ir provizoriski izveidojusi Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar šiem dokumentiem (šim nolūkam tām jāsazinās ar Komisiju; kontaktinformācija ir norādīta šā punkta 5.6. daļā). Citiem Savienības ražotājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, kuri uzskata, ka viņi būtu jāiekļauj izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt jebkādu citu svarīgu informāciju par atlasi, tas jāizdara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Komisija informēs visus zināmos Savienības ražotājus un/vai ražotāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā pēc izlases paziņošanas, ja vien nav norādīts citādi. Aizpildītajā anketā cita starpā jānorāda informācija par uzņēmuma(-u) struktūru, finanšu stāvokli, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, tā ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomiem.

5.3.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts dempings un tā izraisīts kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai Savienības interesēs ir pieņemt antidempinga pasākumus. Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, lietotāji, tos pārstāvošās apvienības un patērētājus pārstāvošās organizācijas ir aicinātas pieteikties 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, patērētājus pārstāvošajām organizācijām tādā pašā termiņā jāpierāda, ka starp šo organizāciju darbību un izmeklējamo ražojumu, ir objektīva saistība.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par to, vai pasākumu īstenošana ir Savienības interesēs. Šo informāciju var sniegt brīvi izvēlētā formā vai, aizpildot anketu, kuru ir izstrādājusi Komisija. Jebkurā gadījumā saskaņā ar 21. pantu iesniegto informāciju ņem vērā tikai tad, ja to iesniegšanas laikā papildina faktiski pierādījumi.

5.4.   
  Citi rakstiski dokumenti

Ievērojot šā paziņojuma noteikumus, ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, kā arī sniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, ar ko tā pamatota, jāsaņem Komisijā 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

5.5.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt uzklausīšanu, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti. Šādi pieprasījumi vienmēr jāiesniedz rakstiski, norādot konkrētā pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz termiņā, kuru Komisija norādījusi, sazinoties ar iesaistītajām personām.

5.6.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un aizpildītu anketu un sarakstes nosūtīšanai

Ieinteresētās personas tiek lūgtas visu informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski (nekonfidenciālo informāciju pa elektronisko pastu, konfidenciālo – CD-R/DVD formātā), un tām jānorāda savs vārds un uzvārds/nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Tomēr pilnvaras, parakstītus apliecinājumus un to atjauninājumus, kā arī atbildes uz anketas jautājumiem iesniedz papīra formātā, t. i., pa pastu vai personīgi turpmāk norādītajā adresē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu, ja kāda ieinteresētā persona nevar iesniegt informāciju un pieprasījumus elektroniski, tai par to uzreiz jāinformē Komisija. Sīkāku informāciju par saraksti ar Komisiju ieinteresētās personas var iegūt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

Kontaktinformācija:

| | ar dempingu saistītiem jautājumiem:
  E-pasts: TRADE-BIOETHANOL-DUMPING@ec.europa.eu
  Fakss +32 22980772 |
| --- | --- |

ar dempingu saistītiem jautājumiem:

E-pasts: TRADE-BIOETHANOL-DUMPING@ec.europa.eu

Fakss +32 22980772

| | ar kaitējumu saistītiem jautājumiem:
  E-pasts: TRADE-BIOETHANOL-INJURY@ec.europa.eu
  Fakss +32 22980541 |
| --- | --- |

ar kaitējumu saistītiem jautājumiem:

E-pasts: TRADE-BIOETHANOL-INJURY@ec.europa.eu

Fakss +32 22980541

6.   Nesadarbošanās

Gadījumos, ja kāda no ieinteresētajām personām atsakās darīt pieejamu vai nesniedz nepieciešamo informāciju paredzētajā termiņā vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izdarīt pagaidu vai galīgos konstatējumus, kas var būt pozitīvi vai negatīvi.

Ja atklāj, ka kāda no ieinteresētajām personām ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā, un izmanto pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus atļaut piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu ievērotas ieinteresētās personas tiesības uz aizsardzību.

Uzklausīšanas pieprasījums rakstiski jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai, norādot konkrētā pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Pēc tam uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz termiņā, ko Komisija noteikusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

Uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas personas, lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kas, cita starpā, attiecas uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Šāda uzklausīšana parasti notiek vēlākais ceturtās nedēļas beigās pēc pagaidu konstatējumu paziņošanas.

Papildu informācija un kontaktinformācija atrodama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 6. panta 9. punktu pabeigs 15 mēnešu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (10).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Dempings ir ražojuma (“attiecīgais ražojums”) pārdošana eksportam par cenu, kas zemāka par tā “normālo vērtību”. Par normālo vērtību parasti pieņem salīdzināmu cenu “līdzīgam” ražojumam attiecīgās valsts vietējā tirgū. Ar jēdzienu “līdzīgs ražojums” saprot ražojumu, kas visos aspektos ir vienāds ar attiecīgo ražojumu vai, ja šāda ražojuma nav, tad ražojumu, kas ļoti līdzinās attiecīgajam ražojumam.

(3)  Ražotājs eksportētājs ir jebkurš attiecīgās valsts uzņēmums, kas izmeklējamo ražojumu ražo un eksportē Savienības tirgū vai nu tiešā veidā, vai ar trešās puses starpniecību, ieskaitot jebkādus ar to saistītos uzņēmumus, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā vietējā tirgū un eksportā.

(4)  Eiropas Savienības 27 dalībvalstis ir: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

(5)  Saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 143. pantu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) tās ir citas personas uzņēmuma valdes locekles vai administratīvās vadītājas; b) tās ir juridiski atzītas uzņēmējdarbības partneres; c) tās ir darba devējas un darba ņēmējas; d) kādai personai tieši vai netieši pieder, tā kontrolē vai tur 5 % vai vairāk abu tādu personu nesamaksātās balss akcijas vai daļas; e) viena no personām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu vai h) personas ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa (vai pusbrālis un pusmāsa), iv) vectēvs vai vecmāmuļa un bērna bērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā “persona” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu.

(6)  Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu nulles un de minimis starpības un pamatregulas 18. pantā minētajos apstākļos konstatētās starpības neņem vērā.

(7)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, anketas 1. pielikumā jāaizpilda informācija par šiem ražotājiem eksportētājiem. Saistītās puses definīciju skatīt 5. zemsvītras piezīmē.

(8)  Datus, ko snieguši nesaistīti importētāji, var izmantot saistībā ar šīs izmeklēšanas aspektiem, izņemot dempinga noteikšanu.

(9)  Saistītās puses definīciju skatīt 5. zemsvītras piezīmē.

(10)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/13

---

Paziņojums par antisubsīdiju procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu

2011/C 345/05

Saskaņā ar 10. pantu Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka importētais Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanols tiek subsidēts, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no 2. punktā definētā izmeklējamā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā, 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību.

2.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums ir bioetanols, reizēm dēvēts par “degvielas metanolu”, t. i. denaturēts vai nedenaturēts etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), izņemot tādus ražojumus, kuros, nosakot atbilstīgi standartam EN15376, ūdens saturs pārsniedz 0,3 % no kopējās masas, kā arī etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un izmanto benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par subsidēšanu

Ražojums, ko saskaņā ar apgalvojumu subsidē, ir Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgā valsts”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 11 11, ex 2710 11 15, ex 2710 11 21, ex 2710 11 25, ex 2710 11 31, ex 2710 11 41, ex 2710 11 45, ex 2710 11 49, ex 2710 11 51, ex 2710 11 59, ex 2710 11 70, ex 2710 11 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

Tiek apgalvots, ka attiecīgā ražojuma ražotāji no Amerikas Savienotajām Valstīm ir izmantojuši virkni federālo subsīdiju, ko piešķīrusi Amerikas Savienoto Valstu valdība, un pavalsts subsīdijas, ko piešķīrušas vairākas Amerikas Savienoto Valstu pavalstu valdības. Federālās subsīdijas sastāv no nodokļu atlaides bioetanola ražošanai un pārdošanai, kas ir i) akcīzes nodokļa atlaides veidā, ii) ienākumu nodokļa atlaižu veidā, un no federālajām biodegvielas dotāciju shēmām. Pavalstu shēmas citu starpā ir Illinoisas E85 degvielas infrastruktūras dotācijas, Illinoisas biodegvielas ražošanas iekārtu dotācijas, Aiovas biodegvielas infrastruktūras dotācijas, Aiovas alternatīvās enerģijas periodisko aizņēmumu programma, Minesotas celulozes etanola investīciju nodokļu atlaide, Minesotas E85 degvielas infrastruktūras dotācijas, Nebraskas etanola ražošanas nodokļu atlaide un Dienviddakotas atbalsts etanola ražošanai.

Tiek apgalvots, ka iepriekš minētās shēmas ir subsīdijas, jo tās ietver Amerikas Savienoto Valstu valdības vai citu reģionālo pārvalžu finansiālu ieguldījumu un piešķir labumu saņēmējiem, t. i., bioetanola eksportētājiem/ražotājiem. Uzskata, ka tās attiecas uz konkrētiem uzņēmumiem, un tāpēc ir konkrētas un kompensējamas.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir pierādījis, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts ir palielinājies absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē.

Sūdzības iesniedzēja sniegtie pirmšķietamie pierādījumi liecina, ka izmeklējamā ražojuma importa apjomi un cenas cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares cenu līmeni, tādējādi būtiski un nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību un finanšu stāvokli.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 10. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī, subsidē un vai šī subsidēšana ir radījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu noteikšana nebūs pretrunā Savienības interesēm.

5.1.   
  Subsidēšanas noteikšanas procedūra

Izmeklēšanai pakļautā ražojuma ražotāji eksportētāji (2) no attiecīgās valsts ir aicināti piedalīties Komisijas izmeklēšanā.

5.1.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

a)   Atlase

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo ražotāju eksportētāju skaitu, atlasot pietiekamu skaitu ražotāju (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā veidot izlasi, visiem ražotājiem eksportētājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, ir jāpiesakās Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona; |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona;

| — | eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā (“IP”) no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm (3) atsevišķi un visām kopā, |
| --- | --- |

—

eksportam uz Savienību izmeklēšanas periodā (“IP”) no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās katrai no 27 dalībvalstīm (3) atsevišķi un visām kopā,

| — | iekšzemes tirgū laikā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

iekšzemes tirgū laikā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim pārdotā izmeklējamā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic visā pasaulē saistībā ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs to darbību apraksts, ko uzņēmums veic visā pasaulē saistībā ar izmeklējamo ražojumu,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū), |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgū),

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Turklāt ražotājiem eksportētājiem jānorāda, vai gadījumā, ja šīs personas netiek iekļautas izlasē, tās vēlas saņemt anketu aizpildīšanai un tādējādi pieprasīt individuālo subsīdijas normu saskaņā ar šā punkta b) daļu.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tiek pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi, tā sazinās arī ar attiecīgās valsts iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par pārbaudi izlases veidā, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jādara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir nepieciešama izlase, tad ražotājus eksportētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību veiktā eksporta lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. To, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē, Komisija paziņos visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgās valsts iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām, vajadzības gadījumā izmantojot attiecīgās valsts iestādes.

Visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekļauti izlasē, 37 dienu laikā pēc paziņošanas par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi, būs jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Anketas jautājumos cita starpā būs ietverta informācija par ražotāju eksportētāju uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, ražošanas izmaksām, izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjomiem attiecīgās valsts iekšzemes tirgū un Savienībā.

Uzņēmumus, kuri piekrituši iespējamai iekļaušanai izlasē, taču tajā nav iekļauti, uzskata par uzņēmumiem, kas sadarbojās (“ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē”). Neskarot šā punkta b) daļu, kompensācijas maksājums, ko var piemērot importam no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, nepārsniegs vidējo svērto subsidēšanas normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

b)   Individuāla subsīdijas norma uzņēmumiem, kas nav iekļauti izlasē

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu var pieprasīt, lai Komisija tiem noteiktu individuālo subsīdijas normu (“individuālā subsīdijas norma”). Ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlas pieprasīt individuālo subsīdijas normu, saskaņā ar šā punkta a) daļu jāpieprasa anketa un pienācīgi aizpildīta tā jānosūta turpmāk norādītajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem jāsniedz 37 dienu laikā pēc paziņošanas par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi.

Tomēr ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasa individuālo subsīdijas normu, jāzina, ka Komisija var pieņemt lēmumu nenoteikt šādu normu, ja, piemēram, ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka šāda noteikšana būtu pārāk apgrūtinoša un liegtu laikus pabeigt izmeklēšanu.

5.1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (5)
   (6)

Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo nesaistīto importētāju skaitu, izveidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kuri darbojas to vārdā, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Attiecīgajām personām jāpiesakās 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, sniedzot Komisijai šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu,

| — | kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim,

| — | importam un tālākpārdošanai Savienības tirgū no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ievestā attiecīgās valsts izcelsmes izmeklējamā ražojuma apjoms tonnās un vērtība EUR, |
| --- | --- |

—

importam un tālākpārdošanai Savienības tirgū no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim ievestā attiecīgās valsts izcelsmes izmeklējamā ražojuma apjoms tonnās un vērtība EUR,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (7) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (7) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti izmeklējamā ražojuma izgatavošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmumā (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums norāda, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var sazināties arī ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas sniegt svarīgu informāciju par pārbaudi izlases veidā, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jādara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir nepieciešama izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību veiktā eksporta lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Komisija informēs visus zināmos nesaistītos importētājus un importētāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāsniedz 37 dienu laikā pēc paziņošanas par izlases izveidi, ja vien nav norādīts citādi. Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jānorada informācija par uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu un par tā pārdošanas apjomiem.

5.2.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra

Ar terminu “kaitējums” saprot Savienības ražošanas nozarei nodarītu būtisku kaitējumu vai iespējamu būtisku kaitējumu, vai šādas ražošanas nozares veidošanās būtisku aizkavēšanu. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi pārbauda gan subsidētā importa apjomu un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, Savienības ražotāji, kas izgatavo izmeklējamo ražojumu, ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.2.1.   Savienības ražotāju izmeklēšana

Tā kā šajā procedūrā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju un lai izmeklēšanu pabeigtu noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiek veikta saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija ir atrodama dokumentos, kas pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar šiem dokumentiem (šim nolūkam tām jāsazinās ar Komisiju; kontaktinformācija ir norādīta 5.6. punktā) un 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt svarīgu informāciju saistībā ar izlases izveidi, tas jāizdara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Komisija informēs visus zināmos Savienības ražotājus un ražotāju apvienības par to, kuri uzņēmumi iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāiesniedz 37 dienu laikā pēc paziņošanas par izlases izveidi, ja vien nav noradīts citādi. Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jānorāda informācija par uzņēmuma(-u) struktūru, finanšu stāvokli, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, par tā ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomiem.

5.3.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts, ka notikusi subsidēšana un tā radījusi kaitējumu, atbilstīgi pamatregulas 31. pantam tiks pieņemts lēmums par to, vai kompensācijas pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, lietotāji, tos pārstāvošās organizācijas un reprezentatīvās patērētāju organizācijas tiek aicinātas pieteikties 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, patērētājus pārstāvošajām organizācijām šajā pašā termiņā jāpierāda, ka starp to darbībām un izmeklējamo ražojumu pastāv objektīva saikne.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par to, vai pasākumu īstenošana ir Savienības interesēs. Šo informāciju var sniegt brīvā formā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 31. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

5.4.   
  Cita rakstiski iesniegta informācija

Ievērojot šā paziņojuma noteikumus, visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, kā arī sniegt informāciju un pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un apstiprinošiem pierādījumiem jānonāk Komisijā 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.5.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai Komisijas izmeklēšanas dienesti tās uzklausa. Uzklausīšanas pieprasījums vienmēr jāiesniedz rakstiski, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

5.6.   
  Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai un aizpildītu anketu un sarakstes nosūtīšanai

Visi ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti, tostarp informācija attiecībā uz izlases izveidi, kopā ar anketām un to precizējumiem jāiesniedz rakstveidā gan papīra, gan elektroniskā veidā, un tajos jābūt norādītam attiecīgās ieinteresētās personas nosaukumam, adresei, e-pasta adresei, tālruņa un faksa numuram. Ja ieinteresētā persona tehnisku iemeslu dēļ nevar informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski, tai nekavējoties par to jāinformē Komisija.

Visi ieinteresēto personu rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītajā informācija, aizpildītās anketas un sarakste, attiecībā uz kuru lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (8).

Ieinteresētajām personām, kas sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 29. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formātā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

Saziņas iespējas:

| | ar subsīdijām saistītiem jautājumiem:
  Lietu pastkaste: trade-bioethanol-subsidy@ec.europa.eu
  Fakss +32 22980972 |
| --- | --- |

ar subsīdijām saistītiem jautājumiem:

Lietu pastkaste: trade-bioethanol-subsidy@ec.europa.eu

Fakss +32 22980972

| | ar kaitējumu saistītiem jautājumiem:
  Lietu pastkaste:trade-bioethanol-injury@ec.europa.eu
  Fakss +32 22980541 |
| --- | --- |

ar kaitējumu saistītiem jautājumiem:

Lietu pastkaste:trade-bioethanol-injury@ec.europa.eu

Fakss +32 22980541

6.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu apstiprinošus vai negatīvus pagaidu vai galīgos konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 28. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu ievērotas ieinteresētās personas tiesības uz aizsardzību.

Uzklausīšanas pieprasījums uzklausīšanas amatpersonai jāiesniedz rakstiski, norādot konkrētā pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pēc tam uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija noteikusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas personas, lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Šāda uzklausīšana parasti notiek vēlākais ceturtās nedēļas beigās pēc pagaidu konstatējumu paziņošanas.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm).

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 9. punktam pabeigs 13 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9).

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

(2)  Ražotājs eksportētājs ir attiecīgās valsts uzņēmums, kas ražo izmeklējamo ražojumu un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē to uz Savienības tirgu, ieskaitot visus saistītos uzņēmumus, kuri piedalās attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā.

(3)  Eiropas Savienības 27 dalībvalstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

(4)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir otras personas uzņēmuma amatpersona vai direktors; b) tās ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) personas ir darba devējs un darba ņēmējs; d) kādai personai tieši vai netieši pieder, tā kontrolē vai tur 5 % vai vairāk abu personu balsstiesīgajām emitētajām akcijām vai daļām; e) viena no tām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē kāda trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šāda radniecība: vīrs un sieva, (ii) tēvs vai māte un bērns, (iii) brālis un māsa (vai pusbrālis un pusmāsa), (iv) vectēvs vai vecmāte un mazbērns, (v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, (vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, (vii) svainis un svaine. (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

(5)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas 1. pielikums. Termina “saistīta persona” definīciju sk. 4. zemsvītras piezīmē.

(6)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar visiem šīs izmeklēšanas aspektiem, izņemot subsidēšanas noteikšanu.

(7)  Termina “saistīta persona” definīciju sk. 4. zemsvītras piezīmē.

(8)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 29. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.) un 12. pantu PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 345/06

| 1. | Komisija 2011. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (“Apvienošanās regula”) (1), kuras rezultātā uzņēmumi HBO Netherlands Holdings, S.R.O. (“HBO”, Nīderlande) un Ziggo B.V. (“Ziggo”, Nīderlande) plāno izveidot Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta izpratnē pilntiesīgu kopuzņēmumu (“HBO Nederland”, Nīderlande). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (“Apvienošanās regula”) (1), kuras rezultātā uzņēmumi HBO Netherlands Holdings, S.R.O. (“HBO”, Nīderlande) un Ziggo B.V. (“Ziggo”, Nīderlande) plāno izveidot Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta izpratnē pilntiesīgu kopuzņēmumu (“HBO Nederland”, Nīderlande).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | HBO ir Home Box Office, Inc. meitasuzņēmums. Home Box Office, Inc. gatavo audiovizuāla satura materiālus un tam pieder kabeļtelevīzijas kanāli konkrētās teritorijās visā pasaulē. Home Box Office, Inc. savukārt ir Time Warner Inc. meitasuzņēmums. Time Warner Inc. ir pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu sabiedrība, kas visā pasaulē strādā filmu, televīzijas un žurnālu izdevniecības jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

HBO ir Home Box Office, Inc. meitasuzņēmums. Home Box Office, Inc. gatavo audiovizuāla satura materiālus un tam pieder kabeļtelevīzijas kanāli konkrētās teritorijās visā pasaulē. Home Box Office, Inc. savukārt ir Time Warner Inc. meitasuzņēmums. Time Warner Inc. ir pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu sabiedrība, kas visā pasaulē strādā filmu, televīzijas un žurnālu izdevniecības jomā,

| — | Ziggo sniedz Nīderlandē plašsaziņas līdzekļu un komunikāciju pakalpojumus. Ziggo produkti un pakalpojumi aptver telefonsakarus, internetu, radio un televīziju, datu sakarus un elektronisko norēķinu sistēmas, |
| --- | --- |

—

Ziggo sniedz Nīderlandē plašsaziņas līdzekļu un komunikāciju pakalpojumus. Ziggo produkti un pakalpojumi aptver telefonsakarus, internetu, radio un televīziju, datu sakarus un elektronisko norēķinu sistēmas,

| — | HBO Nederland sniegs Nīderlandē vairumtirdzniecības pakalpojumus maksas televīzijas jomā (tostarp ekskluzīvas filmas un televīzijas seriālus) mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā maksas televīziju. |
| --- | --- |

—

HBO Nederland sniegs Nīderlandē vairumtirdzniecības pakalpojumus maksas televīzijas jomā (tostarp ekskluzīvas filmas un televīzijas seriālus) mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā maksas televīziju.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/19

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 345/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

EK Nr.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Ser koryciński swojski”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Ser koryciński swojski” ir rīvēts siers, kas pagatavots no svaiga govs pilnpiena, pievienojot himozīna fermentu, kā arī vārāmo sāli. Var pievienot arī garšvielas un garšaugus.

Pēc formas “Ser koryciński swojski” ir saplacināta lode (sferoīds), kas šķērsgriezumā ir eliptiska; šāda siera diametrs var būt līdz 30 cm (atkarībā no tā pagatavošanā izmantojamās veidnes lieluma un tajā ievietotā siera recekļa daudzuma); tā svars ir no 2,5 kg līdz 5 kg (atkarā no izmantojamās veidnes un nogatavināšanas ilguma).

“Ser koryciński swojski” virsa klāta ar dažāda veida un lieluma tīklojumu. Siera virsa ir arī krokota.

Ar nosaukumu “Ser koryciński swojski” apzīmēto sieru pārdod trijos dažādos veidos atkarībā no nogatavināšanas ilguma:

| | svaigs “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 2 līdz 4 dienām; |
| --- | --- |

svaigs “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 2 līdz 4 dienām;

| | izturēts “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 5 līdz 14 dienām; |
| --- | --- |

izturēts “Ser koryciński swojski” – nogatavināts no 5 līdz 14 dienām;

| | nobriedis “Ser koryciński swojski” – nogatavināts ilgāk par 14 dienām. |
| --- | --- |

nobriedis “Ser koryciński swojski” – nogatavināts ilgāk par 14 dienām.

Nogatavināšanas ilgums nemaina “Ser koryciński swojski” raksturīgās īpašības, kas aprakstītas vienotā dokumenta 5.2. punktā.

| “Ser koryciński swojski” īpašības atkarā no nogatavināšanas ilguma |
| --- |
| Īpašību vai pazīmju kopums | Īpašības vai pazīmes | Svaigs “Ser koryciński swojski” | Izturēts “Ser koryciński swojski” | Nobriedis “Ser koryciński swojski” |
| Krāsa | Virsas krāsa | Krēmkrāsa | Salmu dzeltena | Dzeltenīga vai dzeltena |
| Siera masas krāsa | Krēmkrāsa | Krēmkrāsa ar salmu dzeltenu nokrāsu | Salmu dzeltena |
| Konsistence | Ārējās daļas konsistence | Ārējās daļas konsistence tāda pati kā iekšējās daļas konsistence | Nedaudz ciets ārējā daļā un mīksts iekšējā daļā | Plāna dzeltena miza, no ārpuses klāta ar bālganu aplikumu |
| Iekšējās daļas konsistence | Siera masa slapja, ļoti elastīga, ar acojumu – vienmērīgi izvietotiem sīkiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 1 mm) | Siera masa mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 2 mm) | Siera masa nedaudz mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotām acīm |
| Organoleptiskās īpašības | Garša | Pamatgarša maiga, krēmīga, siers ēdot raksturīgi staipīgs un čirkst starp zobiem | Siers viegli sāļš, skaidri sajūtama riekstu piegarša | Siers izteikti sauss, stipri sāļāks, it īpaši arējā slānī; tuvāk viducim – nedaudz mazāk sāļš, sajūtama viegla riekstu garša |
| Smarža | Dominē svaiga sviesta smarža | Viegla žāvēta siera smarža | Žāvēta siera smarža |
| Fizikāli ķīmiskās īpašības | Ūdens saturs | ≤ 53 % | ≤ 48 % | ≤ 43 % |
| Tauku saturs | ≥ 20 % | ≥ 22 % | ≥ 30 % |

“Ser koryciński swojski” īpašības atkarā no nogatavināšanas ilguma

Īpašību vai pazīmju kopums

Īpašības vai pazīmes

Svaigs “Ser koryciński swojski”

Izturēts “Ser koryciński swojski”

Nobriedis “Ser koryciński swojski”

Krāsa

Virsas krāsa

Krēmkrāsa

Salmu dzeltena

Dzeltenīga vai dzeltena

Siera masas krāsa

Krēmkrāsa

Krēmkrāsa ar salmu dzeltenu nokrāsu

Salmu dzeltena

Konsistence

Ārējās daļas konsistence

Ārējās daļas konsistence tāda pati kā iekšējās daļas konsistence

Nedaudz ciets ārējā daļā un mīksts iekšējā daļā

Plāna dzeltena miza, no ārpuses klāta ar bālganu aplikumu

Iekšējās daļas konsistence

Siera masa slapja, ļoti elastīga, ar acojumu – vienmērīgi izvietotiem sīkiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 1 mm)

Siera masa mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotiem iedobumiņiem (acu diametrs aptuveni 2 mm)

Siera masa nedaudz mitra, elastīga, ar acojumu – vienāda lieluma un vienmērīgi izvietotām acīm

Organoleptiskās īpašības

Garša

Pamatgarša maiga, krēmīga, siers ēdot raksturīgi staipīgs un čirkst starp zobiem

Siers viegli sāļš, skaidri sajūtama riekstu piegarša

Siers izteikti sauss, stipri sāļāks, it īpaši arējā slānī; tuvāk viducim – nedaudz mazāk sāļš, sajūtama viegla riekstu garša

Smarža

Dominē svaiga sviesta smarža

Viegla žāvēta siera smarža

Žāvēta siera smarža

Fizikāli ķīmiskās īpašības

Ūdens saturs

≤ 53 %

≤ 48 %

≤ 43 %

Tauku saturs

≥ 20 %

≥ 22 %

≥ 30 %

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

| — | Pamatizejvielas: govs piens, himozīns, vārāmā sāls (aptuveni 3 g uz 10 litriem piena), kā arī sāls no veidnēm izņemtā siera ierīvēšanai. |
| --- | --- |

—

Pamatizejvielas: govs piens, himozīns, vārāmā sāls (aptuveni 3 g uz 10 litriem piena), kā arī sāls no veidnēm izņemtā siera ierīvēšanai.

| — | Fakultatīvi izmatojamās izejvielas: garšvielas un žāvēti garšaugi – pipari, čili pipari, baziliks, dilles, pētersīļi, (ārstniecības) lupstājs, piparmētra, melnsēklīte, lakši (jeb mežloki), ķimenes, paprika, majorāns, raudene, kalnumētra, kaltētas sēnes. |
| --- | --- |

—

Fakultatīvi izmatojamās izejvielas: garšvielas un žāvēti garšaugi – pipari, čili pipari, baziliks, dilles, pētersīļi, (ārstniecības) lupstājs, piparmētra, melnsēklīte, lakši (jeb mežloki), ķimenes, paprika, majorāns, raudene, kalnumētra, kaltētas sēnes.

| — | garšvielas un svaigi garšaugi: ķiploki, paprika, olīvas; svaigi garšaugi: dilles, maurloki, baziliks, piparmētra, majorāns. |
| --- | --- |

—

garšvielas un svaigi garšaugi: ķiploki, paprika, olīvas; svaigi garšaugi: dilles, maurloki, baziliks, piparmētra, majorāns.

Produkta pagatavošanā izmanto svaigu pilnpienu. Nekāda mehāniska vai ķīmiska apstrāde nav atļauta, izņemot filtrēšanu, lai attīrītu no lielākajām mehānisko piemaisījumu daļiņām, un atdzesēšanu līdz vides temperatūrai uzglabāšanas nolūkā. Siera pagatavošana ir jāsāk ne vēlāk kā 5 stundas pēc piena izslaukšanas.

Garšvielas izmanto vienīgi, lai piešķirtu produktam aromātu, un tās neietekmē “Ser koryciński swojski” raksturīgās īpašības.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

“Ser koryciński swojski” pagatavošanai izmantojamo pienu iegūst no govīm, kas vismaz 150 dienu gadā tiek turētas ganībās. Dzīvnieku ēdināšanā izmanto tradicionālas metodes: ziemas periodā barības pamatu veido pļavu siens, barības koncentrāti uz labības bāzes (auzas, rudzi, kvieši, labības maisījumi) vai skābbarība.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

| — | Piena uzsildīšana un himozīna pievienošana |
| --- | --- |

—

Piena uzsildīšana un himozīna pievienošana

| — | Piena sarecināšana |
| --- | --- |

—

Piena sarecināšana

| — | Sūkalu atdalīšana |
| --- | --- |

—

Sūkalu atdalīšana

| — | Sūkalu notecināšana |
| --- | --- |

—

Sūkalu notecināšana

| — | Iepildīšana veidnēs |
| --- | --- |

—

Iepildīšana veidnēs

| — | Sālīšana |
| --- | --- |

—

Sālīšana

| — | Nogatavināšana |
| --- | --- |

—

Nogatavināšana

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Visiem “Ser koryciński swojski” ražotājiem uz etiķetēm obligāti jānorāda kopīgais “Ser koryciński swojski” logotips. Šo logotipu izplata ar Koričinas siera ražotāju apvienības (Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego) starpniecību.

Logotipa izplatīšanas noteikumi nekādā gadījumā nav diskriminējoši attiecībā uz tiem siera ražotājiem, kas nav apvienības biedri.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Ser koryciński swojski” gatavo trijos Podlases vojevodistes (Województwo podlaskie) gminos (pagastos) Suhovolas apriņķī: Koričinā (Korycin), Suhovolā (Suchowola), Janovā (Janów).

5.   Saikne ar ģepogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

5.1.1.   Dabas faktori

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā ražo “Ser koryciński swojski”, atrodas Belostokas augstienes (Wysoczyzna Białostocka) mezoreģiona robežās, kurš savukārt atrodas Ziemeļpodlases zemienes (Nizina Północnopodlaska) makroreģionā – ezeriem bagātā morēnu paugurainē ar raksturīgām purvainām ieplakām plašu plato vidū. Ainavas dažādība veidojusies vairākkārtīgas ledāju iedarbības rezultātā. Ziemeļpodlases zemienes reģions sadalās vairākās sīkākās reljefa vienībās: ielejās, ieplakās, līdzenumos un augstienēs, tostarp Belostokas augstiene. Augstienēm ir morēnu izcelsme un piemīt liela morfoloģiska dažādība. Visbiežāk sastopamie ainaviskie veidojumi šeit ir erodēti morēnu pauguri un kēmi, kas dažkārt sasniedz 200 m augstumu virs jūras līmeņa.

Klimats zemienes austrumdaļā ir kontinentālāks (kurpretim Polijas rietumdaļā pārsvarā ir jūras klimata ietekme). “Ser koryciński swojski” ražošanas apgabals atrodas Ziemeļaustrumu Polijas dienvidu daļā, kas pazīstama kā Polijas aukstākais reģions (ja neskaita kalnus). Ziemas ir garas (vidēji 110 dienu), un apgabals izceļas ar viszemākajām temperatūrām valstī: vidējā gaisa temperatūra janvārī ir no – 5 līdz – 6 °C (Varšavā janvāra vidējā temperatūra ir – 3,5 °C), un sniega sega saglabājas diezgan ilgi. Vasara ilgst aptuveni 90 dienu un ir diezgan silta, jūlija vidējā temperatūra ir aptuveni 18 °C. Starpsezonas ir īsākas nekā valsts centrālajā daļā. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir aptuveni 650 mm. Lietus pārsvarā ir no aprīļa līdz septembrim. Nokrišņu dinamika ir labvēlīga, jo 70 % to kopējā apjoma ir veģetācijas periodā; tas labvēlīgi ietekmē pļavu un ganību kvalitāti. Labvēlīgs ir arī nokrišņu biežums veģetācijas periodā – līst aptuveni 94 dienas. Veģetācijas periods ir īss. Tas sākas aprīļa pirmās dekādes beigās un beidzas oktobra pēdējās dienās, tātad ilgst aptuveni 200 dienas.

5.1.2.   Vēsturiskie faktori un cilvēku zinātība

Reģionam, kurā ražo “Ser koryciński swojski”, raksturīgi, ka tajā nav smagās rūpniecības. Reģionā esošie rūpniecības uzņēmumi pieder pie pārtikas pārstrādes nozares, it īpaši piena produktu ražošanas. Zemes gabalus pārsvarā vai nu apsaimnieko lauksaimnieciski, vai arī tie ir apauguši ar mežiem. Lauksaimnieciski apstrādājami zemes gabali gandrīz pilnīgi pieder individuālām lauku saimniecībām un klāj ievērojamu daļu reģiona teritorijas. Pārsvarā tās ir lauksaimnieciski izmantojamas zemes platības ar zemu ražošanas vērtību un nelielu mežainību.

Podlases vojevodiste, kurā ietilpst 4. punktā noteiktais apgabals, ir piensaimniecības un piena pārstrādes reģions, par ko liecina tas, ka tajā ir Polijā vislielākās zālāju platības – 35,4 % kultivēto platību. No tiem 13 % aizņem ganības, bet 22,4 % – pļavas. Šī vojevodiste Polijā ir otrā lielākā pēc audzējamo liellopu skaita. Šis reģions piegādā tirgum trešo daļu Polijā saražotā piena un piekto daļu saražotās gaļas. Podlases vojevodistes piensaimnieki vidēji iegūst 33,3 tonnas piena, bet vidēji valstī šis rādītājs ir 16,2 tonnas. Reģiona produkcijas īpatsvars valsts mērogā sistemātiski pieaug.

Kopš daudziem gadiem reģiona tautsaimnieciskā darbība tradicionāli vērsta uz piena un piena produktu ražošanu, kam par iemeslu ir zemais industrializācijas līmenis pagātnē un pastāvīgi maz investīciju, lielais bezdarbs un iedzīvotāju mazais ienākumu apjoms. Senāk pārdeva galvenokārt svaigpienu, bet daudzās saimniecībās gatavoja arī sviestu un “Ser koryciński swojski” gan pašu vajadzībām, gan arī pārdošanai. Siera gatavošana bija īpašs saimniecībā iegūtā piena izmantošanas veids, kā arī iespēja dažādot uzturu. “Ser koryciński swojski” ražotāju specifiskās prasmes sevišķi izpaužas nepasterizēta piena izmantošanā šāda siera ražošanā, kā arī siera apvēršanā dažādos nogatavināšanas posmos, ko nosaka, pamatojoties uz ražotāju zināšanām un pieredzi.

5.2.   Produkta specifika:

“Ser koryciński swojski” raksturīga īpaša forma, kas saistīta ar veidnēm, ko izmanto tā pagatavošanai. No šiem traukiem atkarīga arī „Ser koryciński swojski” raksturīgā krokotā virsa. Šo sieru ražo no nepasterizēta pilnpiena, no kā siers iegūst tam raksturīgo svaiga piena aromātu. Siera masa ir mitra un elastīga, un tajā ir vienmērīgi izvietots sīks acojums.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikni starp “Ser koryciński swojski” un reģionu veido tā specifiskās īpašības, kas aprakstītas 5.2. punktā, kā arī tā reputācija.

“Ser koryciński swojski” specifiskās īpašības attīstījušās daudzo tā ražošanas gadu garumā un to zināšanu un prasmju rezultātā, kuras no paaudzes paaudzē pārmantotas attiecībā uz tā gatavošanu, jo piena produktu ražošanas un tehnoloģijas rokasgrāmatās nav aprakstīta ražošanas metode, pēc kuras gatavo šo produktu, kas cieši saistīts ar 4. punktā noteikto ģeogrāfisko apgabalu. Šim produktam ir laba reputācija, par ko liecina to rakstu skaits, kuri publicēti presē, norādes internetā, kā arī piešķirtās godalgas. “Ser koryciński swojski” pārdod slavenos veikalos ar cenu, kas pat par 50 % pārsniedz citu tādu sieru cenu, kuru gatavošanā izmanto himozīnu. “Ser koryciński swojski” pārdod ar interneta starpniecību tieši par tādu pašu cenu, par kādu pārdod “oscypek” sieru, kam piešķirts aizsargātas cilmes vietas nosaukums.

2004. gadā Poznaņas lauksaimniecības gadatirgū Polagra Farm“Ser koryciński swojski” piešķirta I godalga un goda nosaukums “Smak Roku”, balva “Perła” konkursā “Nasze Kulinarne Dziedzictwo” un goda nosaukums “Podlaska Marka Roku” kategorijā “Garša”. Kopš 2004. gada katru gadu tiek rīkoti Koričinas siera svētki – “Święto sera korycińskiego”. 2005. gadā “Ser koryciński swojski” tika ierakstīts Valsts tradicionālo produktu reģistrā, kuru kārto Polijas lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija.

“Ser koryciński swojski” ir aizvien vairāk pazīstams un pieprasīts, it īpaši Polijas ziemeļu un centrālajā daļā. Sieru ik gadu cildina Varšavas festivālā “Podlasie w stolicy”.

Par šā Koričinas siera popularitāti un atpazīstamību sistemātiski liecina publikācijas valsts un reģiona presē: Belostokas Gazeta Wyborcza (4.–2005. gada 5. jūnijs); “Podlasie w stolicy”, Kurier Poranny (2005. gada 4. jūlijs); “Tłoczno i smacznie”, Gazeta Współczesna (2005. gada 12. septembris); “Zrób sobie swojski ser”, Gazeta Współczesna (2005. gada 29. septembris); “Święto sera po raz drugi”, Gazeta Współczesna (2005. gada 4. oktobris); “Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak ... Swojskiego sera smak”, Gazeta współczesna (2005. gada 29. novembris); “Projekt dla sera”, Gazeta Współczesna (2007. gada 24. septembris); “Magia Smaku”, Gazeta Współczesna (2007. gada 25. septembris); “Pierwsza przydomowa serowarnia”, Gazeta Współczesna (2007. gada 23. oktobris); “Sery to jest przyszłość”, Kurier Poranny (2007. gada 17. oktobris); “Niektórzy wracają”, Kurier Poranny (2008. gada 19. janvāris); “Dobra marka. To jest to!”, Gazeta Współczesna (2008. gada 17. marts); “Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej”, GWAGRO (2008. gada 19. maijs); “Danie warte ‚Perły‘”, Gazeta współczesna (2008. gada 11. jūnijs); “Podlasie w stolicy”, Gazeta Współczesna (2008. gada 19. jūnijs); “Serowarnia po polsku”, Gazeta Wyborcza Duży Format (2009. gada 16. februāris); “Bambus w szynce”, Gazeta Współczesna (2009. gada 17. marts); “To były smaki”, Belostokas Gazeta wyborcza (2009. gada 15. maijs); “Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni”, Gazeta Współczesna (2009. gada 9. jūnijs); “Dobre smaki można promować”, Gazeta Współczesna (2009. gada 16. jūnijs); “Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy”. Internetā vārdkopa “ser koryciński” atrodama 10 dažādās lapās. “Ser koryciński swojski” aprakstīts arī Vikipēdijas brīvajā enciklopēdijā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---