# Uradni list C 310/2011

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2011.310.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 310 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5422. oktober 2011 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2011.310.slv

Uradni list

Evropske unije

C 310

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5422. oktober 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 310/01 | Priporočilo Komisije z dne 21. oktobra 2011 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnega programa Povezovanje znanja o podnebju za Evropo | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

2011/C 310/01

Priporočilo Komisije z dne 21. oktobra 2011 o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnega programa Povezovanje znanja o podnebju za Evropo

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 310/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6392 – GORES/MEXX) (
  1
  ) | 4 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 310/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6392 – GORES/MEXX) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 310/03 | Akt Sveta z dne 20. oktobra 2011 o imenovanju namestnika direktorja Europola | 5 |
| 2011/C 310/04 | Obvestilo osebam, uvrščenim na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, in sicer Abdollahiju Hamedu (alias Mustafi Abdullahiju), Arbabsiarju Manssorju (alias Mansourju Arbabsiarju), Shahlaiju Abdulu Rezi (alias Abdolu Rezi Shala'iju, alias Abd-al Rezi Shalaiju, alias Abdorrezi Shahlaiju, alias Abdolrezi Shahla'iju, alias Abdul-Rezi Shahlaeeju, alias Hajju Yusefu, alias Hajiju Yusifu, alias Hajjiju Yasirju, alias Hajjiju Yusifu, alias Yusufu Abu-al-Karkhu), Shakuriju Aliju Gholamu in Soleimaniju Qasemu (alias Ghasemu Soleymaniju, alias Qasmiju Sulaymanu, alias Qasemu Soleymaniju, alias Qasemu Solaimaniju, alias Qasemu Salimaniju, alias Qasemu Solemaniju, alias Qasemu Sulaimaniju, alias Qasemu Sulemaniju) (glej Prilogo I k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 1063/2011 z dne 21. oktobra 2011) | 6 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 310/05 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| | Računsko sodišče |
| 2011/C 310/06 | Posebno poročilo št. 9/2011 – Ali so bili projekti e-uprave, ki jih je podpiral ESRR, uspešni? | 9 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 310/07 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 10 |
| 2011/C 310/08 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 11 |
| 2011/C 310/09 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 12 |
| 2011/C 310/10 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 310/03

Akt Sveta z dne 20. oktobra 2011 o imenovanju namestnika direktorja Europola

5

2011/C 310/04

Obvestilo osebam, uvrščenim na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, in sicer Abdollahiju Hamedu (alias Mustafi Abdullahiju), Arbabsiarju Manssorju (alias Mansourju Arbabsiarju), Shahlaiju Abdulu Rezi (alias Abdolu Rezi Shala'iju, alias Abd-al Rezi Shalaiju, alias Abdorrezi Shahlaiju, alias Abdolrezi Shahla'iju, alias Abdul-Rezi Shahlaeeju, alias Hajju Yusefu, alias Hajiju Yusifu, alias Hajjiju Yasirju, alias Hajjiju Yusifu, alias Yusufu Abu-al-Karkhu), Shakuriju Aliju Gholamu in Soleimaniju Qasemu (alias Ghasemu Soleymaniju, alias Qasmiju Sulaymanu, alias Qasemu Soleymaniju, alias Qasemu Solaimaniju, alias Qasemu Salimaniju, alias Qasemu Solemaniju, alias Qasemu Sulaimaniju, alias Qasemu Sulemaniju) (glej Prilogo I k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 1063/2011 z dne 21. oktobra 2011)

6

Evropska komisija

2011/C 310/05

Menjalni tečaji eura

8

Računsko sodišče

2011/C 310/06

Posebno poročilo št. 9/2011 – Ali so bili projekti e-uprave, ki jih je podpiral ESRR, uspešni?

9

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 310/07

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

10

2011/C 310/08

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

11

2011/C 310/09

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

12

2011/C 310/10

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 310/11 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 14 |
| 2011/C 310/12 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 17 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2011/C 310/11

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

14

2011/C 310/12

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/1

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2011

o pobudi za skupno načrtovanje raziskovalnega programa „Povezovanje znanja o podnebju za Evropo“

2011/C 310/01

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 181 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podnebne spremembe so eden velikih izzivov našega časa: københavnski dogovor (1) je določil cilj 2 °C ter poudaril potrebo po velikem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v svetu in pozval k sprejetju ukrepov, ki bi čim bolj zmanjšali učinke podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(1)

Podnebne spremembe so eden velikih izzivov našega časa: københavnski dogovor (1) je določil cilj 2 °C ter poudaril potrebo po velikem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v svetu in pozval k sprejetju ukrepov, ki bi čim bolj zmanjšali učinke podnebnih sprememb.

| (2) | V naslednjem petem poročilu Medvladnega odbora za podnebne spremembe o oceni (objavljeno naj bi bilo leta 2014) bodo vključeni in ocenjeni novi znanstveni izsledki, ki bodo zagotovili trdo znanstveno podlago za sprejemanje odločitev s poudarkom na prihodnjih podnebnih napovedih, regionalnih vidikih podnebnih sprememb in povezanih vplivih, ocenitvi različnih možnosti za blažitev podnebnih sprememb ter vlogi vsakega sektorja, kot so energija, promet, kmetijstvo in industrija. |
| --- | --- |

(2)

V naslednjem petem poročilu Medvladnega odbora za podnebne spremembe o oceni (objavljeno naj bi bilo leta 2014) bodo vključeni in ocenjeni novi znanstveni izsledki, ki bodo zagotovili trdo znanstveno podlago za sprejemanje odločitev s poudarkom na prihodnjih podnebnih napovedih, regionalnih vidikih podnebnih sprememb in povezanih vplivih, ocenitvi različnih možnosti za blažitev podnebnih sprememb ter vlogi vsakega sektorja, kot so energija, promet, kmetijstvo in industrija.

| (3) | Evropska strategija 2020 jasno izpostavlja potrebo, da se dosežejo cilji glede emisij, ki so že določeni na ravni Evropske unije, in poudarja potrebo po okrepitvi odpornosti naših gospodarstev na podnebna tveganja ter naše sposobnosti za preprečevanje katastrof in odziv nanje. |
| --- | --- |

(3)

Evropska strategija 2020 jasno izpostavlja potrebo, da se dosežejo cilji glede emisij, ki so že določeni na ravni Evropske unije, in poudarja potrebo po okrepitvi odpornosti naših gospodarstev na podnebna tveganja ter naše sposobnosti za preprečevanje katastrof in odziv nanje.

| (4) | Raziskovanje in inovacije so v središču zgornjih ciljev politike. Predvsem so točnejše podnebne napovedi potrebne za soočenje z morebitnimi prihodnjimi spremembami v pogostnosti in intenzivnosti ekstremnih dogodkov. Raziskave so tudi potrebne za ocenitev izvedljivosti, posledic in izvajanja globalnih ciljev v Evropi in zunaj nje ter za določitev regionalnega vpliva, povezanega s temi cilji. Boljše znanje je ključnega pomena za ugotavljanje možnosti za prilagoditve in blaženje ter za ocenitev njihovih koristi, vpliva in stroškov v primerjavi s scenarijem brez ukrepanja. |
| --- | --- |

(4)

Raziskovanje in inovacije so v središču zgornjih ciljev politike. Predvsem so točnejše podnebne napovedi potrebne za soočenje z morebitnimi prihodnjimi spremembami v pogostnosti in intenzivnosti ekstremnih dogodkov. Raziskave so tudi potrebne za ocenitev izvedljivosti, posledic in izvajanja globalnih ciljev v Evropi in zunaj nje ter za določitev regionalnega vpliva, povezanega s temi cilji. Boljše znanje je ključnega pomena za ugotavljanje možnosti za prilagoditve in blaženje ter za ocenitev njihovih koristi, vpliva in stroškov v primerjavi s scenarijem brez ukrepanja.

| (5) | Občutljivost in odpornost družbe in ekosistemov na podnebna tveganja še nista dobro poznana. V povezavi s tem je nujno, da se bolje razumejo osnovni procesi zapletenih podnebnih sistemov, s čimer se lahko učinkoviteje odkrije in oceni podnebne spremembe (ali gre za vpliv človeka ali narave same) ter razloči med podnebnimi spremembami in podnebno spremenljivostjo. |
| --- | --- |

(5)

Občutljivost in odpornost družbe in ekosistemov na podnebna tveganja še nista dobro poznana. V povezavi s tem je nujno, da se bolje razumejo osnovni procesi zapletenih podnebnih sistemov, s čimer se lahko učinkoviteje odkrije in oceni podnebne spremembe (ali gre za vpliv človeka ali narave same) ter razloči med podnebnimi spremembami in podnebno spremenljivostjo.

| (6) | Tehnologije za ublažitev, koncepti in mehanizmi so nujno potrebni za zagotovitev velikih zmanjšanj emisij ogljikovega dioksida do leta 2050, vključno z raziskavami in inovacijami na področju obnovljivih virov energije, zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, energetske učinkovitosti, alternativnih goriv, spremembe rabe zemljišč, trajnostne mobilnosti, kmetijstva in gozdarstva ter zmanjšanja emisij onesnaževal, ki vplivajo na zdravje ljudi ali okolje. |
| --- | --- |

(6)

Tehnologije za ublažitev, koncepti in mehanizmi so nujno potrebni za zagotovitev velikih zmanjšanj emisij ogljikovega dioksida do leta 2050, vključno z raziskavami in inovacijami na področju obnovljivih virov energije, zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, energetske učinkovitosti, alternativnih goriv, spremembe rabe zemljišč, trajnostne mobilnosti, kmetijstva in gozdarstva ter zmanjšanja emisij onesnaževal, ki vplivajo na zdravje ljudi ali okolje.

| (7) | Razviti bi bilo treba podnebne storitve za pripravo, razpoložljivost in uporabo na znanosti temelječih podnebnih napovedi. V zvezi s tem so potrebne raziskave za izboljšanje in razvoj dolgoročnih opazovalnih sistemov, podatkovnih analiz, modelov in sistemov za napovedovanje v več časovnih okvirih. Potrebno je tudi podpreti ustanavljanje uspešnih partnerstev med ponudniki in uporabniki. |
| --- | --- |

(7)

Razviti bi bilo treba podnebne storitve za pripravo, razpoložljivost in uporabo na znanosti temelječih podnebnih napovedi. V zvezi s tem so potrebne raziskave za izboljšanje in razvoj dolgoročnih opazovalnih sistemov, podatkovnih analiz, modelov in sistemov za napovedovanje v več časovnih okvirih. Potrebno je tudi podpreti ustanavljanje uspešnih partnerstev med ponudniki in uporabniki.

| (8) | Svet za konkurenčnost je na zasedanju 26. maja 2010 (2)„povezovanje znanja o podnebju za Evropo“ priznal kot področje, na katerem lahko skupno načrtovanje programov zagotovi pomembno dodano vrednost glede na sedanje razdrobljeno prizadevanje držav članic na področju raziskav. Zato je sprejel sklepe, v katerih priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje. Analiza nacionalnih raziskovalnih dejavnosti iz delovnega dokumenta služb Komisije potrjuje, da je potrebna boljša usklajenost za povečanje učinkovitosti in vpliva raziskav ter za izkoristek medsebojnih delovanj z dejavnostmi, izvedenimi na ravni EU, preko razvoja skupnega strateškega načrta za raziskave. |
| --- | --- |

(8)

Svet za konkurenčnost je na zasedanju 26. maja 2010 (2)„povezovanje znanja o podnebju za Evropo“ priznal kot področje, na katerem lahko skupno načrtovanje programov zagotovi pomembno dodano vrednost glede na sedanje razdrobljeno prizadevanje držav članic na področju raziskav. Zato je sprejel sklepe, v katerih priznava potrebo po pobudi za skupno načrtovanje programov na tem področju ter poziva Komisijo, naj prispeva k pripravi te pobude. Svet je prav tako potrdil, da je skupno načrtovanje programa postopek, ki ga vodijo države članice, Komisija pa ta postopek povezuje. Analiza nacionalnih raziskovalnih dejavnosti iz delovnega dokumenta služb Komisije potrjuje, da je potrebna boljša usklajenost za povečanje učinkovitosti in vpliva raziskav ter za izkoristek medsebojnih delovanj z dejavnostmi, izvedenimi na ravni EU, preko razvoja skupnega strateškega načrta za raziskave.

| (9) | Raziskovanje podnebnih sprememb in z njimi povezano raziskovanje je ključno področje znotraj raziskovalnega okvirnega programa Evropske unije, ki ima veliko strateško vlogo pri podpiranju postopka politike Evropske unije z upoštevanjem globalne dimenzije podnebnih sprememb. Dejavnosti znotraj te pobude za skupno načrtovanje programov morajo biti na tem področju tesno usklajene s sedmim raziskovalnim okvirnim programom Evropske unije in prihodnjimi programi Evropske unije na tem področju, zlasti okvirnim programom za raziskave in inovacije Horizon 2020. |
| --- | --- |

(9)

Raziskovanje podnebnih sprememb in z njimi povezano raziskovanje je ključno področje znotraj raziskovalnega okvirnega programa Evropske unije, ki ima veliko strateško vlogo pri podpiranju postopka politike Evropske unije z upoštevanjem globalne dimenzije podnebnih sprememb. Dejavnosti znotraj te pobude za skupno načrtovanje programov morajo biti na tem področju tesno usklajene s sedmim raziskovalnim okvirnim programom Evropske unije in prihodnjimi programi Evropske unije na tem področju, zlasti okvirnim programom za raziskave in inovacije Horizon 2020.

| (10) | Skupno načrtovanje raziskav o povezovanju znanja o podnebnih spremembah bi zagotovilo usklajenost raziskav na tem področju, kar bi pomembno prispevalo k izgradnji polno delujočega Evropskega raziskovalnega prostora za podnebne spremembe ter okrepilo vodilno vlogo Evrope in konkurenčnost raziskav na tem področju. |
| --- | --- |

(10)

Skupno načrtovanje raziskav o povezovanju znanja o podnebnih spremembah bi zagotovilo usklajenost raziskav na tem področju, kar bi pomembno prispevalo k izgradnji polno delujočega Evropskega raziskovalnega prostora za podnebne spremembe ter okrepilo vodilno vlogo Evrope in konkurenčnost raziskav na tem področju.

| (11) | Države članice morajo za uresničitev ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri nadaljnjem razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo za uresničitev ciljev iz tega priporočila sodelovati s Komisijo pri preučevanju možnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri nadaljnjem razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa.

| (12) | Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri vseh pobudah za skupno programiranje, morajo države članice redno poročati Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov – |
| --- | --- |

(12)

Da bi Komisija lahko poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri vseh pobudah za skupno programiranje, morajo države članice redno poročati Komisiji o napredku na področju te pobude za skupno načrtovanje programov –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice se spodbuja, da razvijejo skupno vizijo o tem, kako lahko sodelovanje in usklajevanje na področju raziskav na ravni Unije pomagata pri spoprijemanju z izzivom blaženja posledic klimatskih sprememb in prilaganja na njih, in sicer s povezovanjem znanosti, politike, ekonomije in družbe. Države članice bi morale pri tem v celoti sodelovati, zlasti države, v katerih se pričakuje, da bodo učinki podnebnih sprememb veliki. |
| --- | --- |

1.

Države članice se spodbuja, da razvijejo skupno vizijo o tem, kako lahko sodelovanje in usklajevanje na področju raziskav na ravni Unije pomagata pri spoprijemanju z izzivom blaženja posledic klimatskih sprememb in prilaganja na njih, in sicer s povezovanjem znanosti, politike, ekonomije in družbe. Države članice bi morale pri tem v celoti sodelovati, zlasti države, v katerih se pričakuje, da bodo učinki podnebnih sprememb veliki.

| 2. | Države članice se spodbuja k razvoju skupnega strateškega raziskovalnega programa, v katerem bi opredelile srednje- do dolgoročne potrebe in cilje na področju podnebnih sprememb. Ta mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem so določeni prednostne naloge in roki ter opredeljeni ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za njegovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.

Države članice se spodbuja k razvoju skupnega strateškega raziskovalnega programa, v katerem bi opredelile srednje- do dolgoročne potrebe in cilje na področju podnebnih sprememb. Ta mora vključevati izvedbeni načrt, v katerem so določeni prednostne naloge in roki ter opredeljeni ukrepi, instrumenti in viri, potrebni za njegovo izvajanje.

| 3. | Države članice se spodbuja, naj v operativni strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe:






  (a) | okrepitev izmenjave informacij o zadevnih regionalnih in nacionalnih programih, raziskovalnih dejavnostih in raziskovalnih programih, ki jih usklajuje Evropska unija, tudi z namenom, da se redno posodablja oris stanja evropskih raziskav na tem področju; |
| --- | --- | --- |

3.

Države članice se spodbuja, naj v operativni strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe:

(a)

okrepitev izmenjave informacij o zadevnih regionalnih in nacionalnih programih, raziskovalnih dejavnostih in raziskovalnih programih, ki jih usklajuje Evropska unija, tudi z namenom, da se redno posodablja oris stanja evropskih raziskav na tem področju;

| (b) | izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic; |
| --- | --- |

(b)

izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic;

| (c) | določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev; |
| --- | --- |

(c)

določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev;

| (d) | opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (c);

| (e) | zagotovitev usklajevanja in razvoja medsebojnega delovanja z obstoječimi shemami za raziskave in inovacije v Evropski uniji, kot je okvirni program in zlasti predoperativni ukrepi pobude Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT/skupnostjo znanja in inovacij (KIC), raziskovalne dejavnosti, ki se spodbujajo preko kohezijske politike, in druge povezane pobude za skupno programiranje ter organizacijo Evropske unije Clearinghouse o prilagoditvi, ki jo upravljata Komisija in Evropska agencija za okolje. Na zadevnih področjih podnebnih sprememb, ki niso posebej obravnavana v tej pobudi za skupno programiranje, zlasti glede razvoja možnosti za blažitev in prilagajanje ter tveganj in priložnosti ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami, bi bilo treba razviti močne povezave; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev usklajevanja in razvoja medsebojnega delovanja z obstoječimi shemami za raziskave in inovacije v Evropski uniji, kot je okvirni program in zlasti predoperativni ukrepi pobude Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT/skupnostjo znanja in inovacij (KIC), raziskovalne dejavnosti, ki se spodbujajo preko kohezijske politike, in druge povezane pobude za skupno programiranje ter organizacijo Evropske unije Clearinghouse o prilagoditvi, ki jo upravljata Komisija in Evropska agencija za okolje. Na zadevnih področjih podnebnih sprememb, ki niso posebej obravnavana v tej pobudi za skupno programiranje, zlasti glede razvoja možnosti za blažitev in prilagajanje ter tveganj in priložnosti ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami, bi bilo treba razviti močne povezave;

| (f) | souporaba, kjer je to mogoče, raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov in vplivov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(f)

souporaba, kjer je to mogoče, raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov in vplivov podnebnih sprememb;

| (g) | spodbujanje boljšega sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, ki so povezani s podnebnimi spremembami in na katere te spremembe vplivajo; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje boljšega sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, ki so povezani s podnebnimi spremembami in na katere te spremembe vplivajo;

| (h) | izmenjava in širjenje znanja, inovacij ter interdisciplinarnih metodoloških pristopov zlasti glede za politiko pomembnih rezultatov; |
| --- | --- |

(h)

izmenjava in širjenje znanja, inovacij ter interdisciplinarnih metodoloških pristopov zlasti glede za politiko pomembnih rezultatov;

| (i) | zagotavljanje primernih znanstvenih informacij oblikovalcem politik na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje primernih znanstvenih informacij oblikovalcem politik na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije;

| (j) | vzpostavitev primernih izmenjav informacij z zadevnimi mednarodnimi programi; |
| --- | --- |

(j)

vzpostavitev primernih izmenjav informacij z zadevnimi mednarodnimi programi;

| (k) | oblikovanje mrež med centri, ki se ukvarjajo z raziskavami podnebnih sprememb, vključno s centri zunaj evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

(k)

oblikovanje mrež med centri, ki se ukvarjajo z raziskavami podnebnih sprememb, vključno s centri zunaj evropskega raziskovalnega prostora;

| (l) | okrepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje. |
| --- | --- |

(l)

okrepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje.

| 4. | Države članice se spodbuja, da ohranjajo in nadalje razvijajo skupno upravljavsko strukturo na področju podnebnih sprememb, katere naloga je vzpostaviti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa. |
| --- | --- |

4.

Države članice se spodbuja, da ohranjajo in nadalje razvijajo skupno upravljavsko strukturo na področju podnebnih sprememb, katere naloga je vzpostaviti skupne pogoje, pravila in postopke za sodelovanje in usklajevanje ter za spremljanje izvajanja strateškega raziskovalnega programa.

| 5. | Države članice se spodbuja, da skupaj izvajajo strateški raziskovalni program prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti v skladu s smernicami za okvirne pogoje za skupno načrtovanje, ki jih je oblikovala skupina Sveta na visoki ravni za skupno načrtovanje (3). |
| --- | --- |

5.

Države članice se spodbuja, da skupaj izvajajo strateški raziskovalni program prek svojih nacionalnih raziskovalnih programov ali drugih nacionalnih raziskovalnih dejavnosti v skladu s smernicami za okvirne pogoje za skupno načrtovanje, ki jih je oblikovala skupina Sveta na visoki ravni za skupno načrtovanje (3).

| 6. | Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju. |
| --- | --- |

6.

Države članice se spodbuja, naj sodelujejo s Komisijo, da bi raziskale možne pobude Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju strateškega raziskovalnega programa ter skupne programe uskladile z drugimi pobudami Unije na tem področju.

| 7. | Države članice se spodbuja, da se pri razvijanju in izvajanju morebitnega mednarodnega sodelovanja pri strateškem raziskovalnem programu tesno povežejo s Strateškim forumom za mednarodno sodelovanje v znanosti in tehnologiji (Strategic Forum for International Science and Technology Cooperation (SFIC)), s čimer bodo zagotovile skladnost s pobudami SFIC. |
| --- | --- |

7.

Države članice se spodbuja, da se pri razvijanju in izvajanju morebitnega mednarodnega sodelovanja pri strateškem raziskovalnem programu tesno povežejo s Strateškim forumom za mednarodno sodelovanje v znanosti in tehnologiji (Strategic Forum for International Science and Technology Cooperation (SFIC)), s čimer bodo zagotovile skladnost s pobudami SFIC.

| 8. | Države članice se spodbuja, naj z letnimi poročili o napredku Komisiji redno poročajo o napredku pri tej pobudi za skupno načrtovanje programov. |
| --- | --- |

8.

Države članice se spodbuja, naj z letnimi poročili o napredku Komisiji redno poročajo o napredku pri tej pobudi za skupno načrtovanje programov.

V Bruslju, 21. oktobra 2011

Za Komisijo

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Članica Komisije

---

(1)  Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (2009), poročilo pogodbenic na petnajstem zasedanju konvencije v Københavnu od 7. do 19. decembra 2009.

1

(2)  10246/10

2

(3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf

3

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6392 – GORES/MEXX)

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 310/02

Komisija se je 17. oktobra 2011 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6392. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32011M6392. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/5

---

AKT SVETA

z dne 20. oktobra 2011

o imenovanju namestnika direktorja Europola

2011/C 310/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1) in zlasti člena 38 Sklepa,

v vlogi organa s pooblastili za imenovanje namestnika direktorja Europola,

ob upoštevanju mnenja upravnega odbora,

ob upoštevanju kadrovskega načrta Europola za 2010–2012, in zlasti točke 1.1(C) načrta, ter načrta kadrovske politike Europola za 2011–2013, in zlasti dela 1.2.1 načrta –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi prošnje namestnika direktorja Europola za odstop, ki jo je Svet odobril (2), je treba imenovati namestnika direktorja. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi prošnje namestnika direktorja Europola za odstop, ki jo je Svet odobril (2), je treba imenovati namestnika direktorja.

| (2) | V Sklepu upravnega odbora Europola o določitvi pravil za izbor, podaljšanju mandata in razrešitev direktorja in namestnikov direktorja Europola (3) so posebne določbe postopkov izbora direktorja ali namestnikov direktorja Europola. |
| --- | --- |

(2)

V Sklepu upravnega odbora Europola o določitvi pravil za izbor, podaljšanju mandata in razrešitev direktorja in namestnikov direktorja Europola (3) so posebne določbe postopkov izbora direktorja ali namestnikov direktorja Europola.

| (3) | Upravni odbor je Svetu predložil ožji izbor primernih kandidatov za imenovanje, skupaj s popolno prijavno dokumentacijo vsakega od njih, ter seznam vseh ustreznih kandidatov. |
| --- | --- |

(3)

Upravni odbor je Svetu predložil ožji izbor primernih kandidatov za imenovanje, skupaj s popolno prijavno dokumentacijo vsakega od njih, ter seznam vseh ustreznih kandidatov.

| (4) | Na podlagi vseh ustreznih informacij, ki jih je predložil upravni odbor, želi Svet imenovati kandidata, ki po mnenju Sveta izpolnjuje vse pogoje za prosto delovno mesto namestnika direktorja – |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi vseh ustreznih informacij, ki jih je predložil upravni odbor, želi Svet imenovati kandidata, ki po mnenju Sveta izpolnjuje vse pogoje za prosto delovno mesto namestnika direktorja –

SKLENIL:

Člen 1

Oldřich MARTINŮ je imenovan za namestnika direktorja Europola od 1. novembra 2011 do 31. oktobra 2015; delovno mesto je uvrščeno v razred AD 13, stopnjo 1.

Člen 2

Ta akt začne učinkovati z dnem sprejetja.

Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 20. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

1

(2)  9425/11 ENFOPOL 126.

2

(3)  UL L 348, 29.12.2009, str. 3.

3

---

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/6

---

Obvestilo osebam, uvrščenim na seznam iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, in sicer Abdollahiju Hamedu (alias Mustafi Abdullahiju), Arbabsiarju Manssorju (alias Mansourju Arbabsiarju), Shahlaiju Abdulu Rezi (alias Abdolu Rezi Shala'iju, alias Abd-al Rezi Shalaiju, alias Abdorrezi Shahlaiju, alias Abdolrezi Shahla'iju, alias Abdul-Rezi Shahlaeeju, alias Hajju Yusefu, alias Hajiju Yusifu, alias Hajjiju Yasirju, alias Hajjiju Yusifu, alias Yusufu Abu-al-Karkhu), Shakuriju Aliju Gholamu in Soleimaniju Qasemu (alias Ghasemu Soleymaniju, alias Qasmiju Sulaymanu, alias Qasemu Soleymaniju, alias Qasemu Solaimaniju, alias Qasemu Salimaniju, alias Qasemu Solemaniju, alias Qasemu Sulaimaniju, alias Qasemu Sulemaniju)

(glej Prilogo I k Izvedbeni uredbi Sveta (EU) št. 1063/2011 z dne 21. oktobra 2011)

2011/C 310/04

ABDOLLAHIJU Hamedu (alias Mustafi Abdullahiju), ARBABSIARJU Manssorju (alias Mansourju Arbabsiarju), SHAHLAIJU Abdulu Rezi (alias Abdolu Rezi Shala'iju, alias Abd-al Rezi Shalaiju, alias Abdorrezi Shahlaiju, alias Abdolrezi Shahla'iju, alias Abdul-Rezi Shahlaeeju, alias Hajju Yusefu, alias Hajiju Yusifu, alias Hajjiju Yasirju, alias Hajjiju Yusifu, alias Yusufu Abu-al-Karkhu), SHAKURIJU Aliju Gholamu in SOLEIMANIJU Qasemu (alias Ghasemu Soleymaniju, alias Qasmiju Sulaymanu, alias Qasemu Soleymaniju, alias Qasemu Solaimaniju, alias Qasemu Salimaniju, alias Qasemu Solemaniju, alias Qasemu Sulaimaniju, alias Qasemu Sulemaniju), ki so uvrščeni na seznam iz Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1063/2011 z dne 21. oktobra 2011 (1), sporočamo naslednje.

Svet je sklenil, da se navedene osebe uvrstijo na seznam oseb, skupin in subjektov iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001.

Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 določa, da se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in subjektom, ter da se jim ne dajo v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev utemeljitve, na podlagi katere so bile uvrščene na navedeni seznam; zahtevke je treba poslati na naslednji naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| ali po faksu na številko +32 22815375. |

Council of the European Union

General Secretariat (Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

ali po faksu na številko +32 22815375.

Takšen zahtevek je treba predložiti v treh tednih od datuma objave tega obvestila.

Zadevne osebe lahko skupaj z vsemi dokazili Svetu na navedeni naslov kadar koli predložijo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se uvrstijo na seznam. Takšni zahtevki bodo obravnavani po prejemu.

Zadevne osebe je treba opozoriti, da lahko pristojnim organom zadevne države članice ali zadevnih držav članic, navedenim v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2580/2001, pošljejo vloge za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali posebna plačila (glej člen 5 Uredbe). Posodobljeni seznam pristojnih organov je na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Na koncu zadevne osebe opozarjamo na možnost izpodbijanja odločitve Sveta pri Sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275(2) ter člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 277, 22.10.2011, str. 1.

---

Evropska komisija

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. oktobra 2011

2011/C 310/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3798 |
| JPY | japonski jen | 105,82 |
| DKK | danska krona | 7,4456 |
| GBP | funt šterling | 0,86775 |
| SEK | švedska krona | 9,1031 |
| CHF | švicarski frank | 1,2307 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7060 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,993 |
| HUF | madžarski forint | 298,46 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7053 |
| PLN | poljski zlot | 4,3935 |
| RON | romunski leu | 4,3304 |
| TRY | turška lira | 2,5513 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3401 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3957 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,7353 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7304 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7577 |
| KRW | južnokorejski won | 1 584,02 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,2490 |
| CNY | kitajski juan | 8,8120 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4775 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 228,04 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3390 |
| PHP | filipinski peso | 59,959 |
| RUB | ruski rubelj | 43,0250 |
| THB | tajski bat | 42,760 |
| BRL | brazilski real | 2,4638 |
| MXN | mehiški peso | 18,9171 |
| INR | indijska rupija | 69,0240 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3798

JPY

japonski jen

105,82

DKK

danska krona

7,4456

GBP

funt šterling

0,86775

SEK

švedska krona

9,1031

CHF

švicarski frank

1,2307

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7060

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,993

HUF

madžarski forint

298,46

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7053

PLN

poljski zlot

4,3935

RON

romunski leu

4,3304

TRY

turška lira

2,5513

AUD

avstralski dolar

1,3401

CAD

kanadski dolar

1,3957

HKD

hongkonški dolar

10,7353

NZD

novozelandski dolar

1,7304

SGD

singapurski dolar

1,7577

KRW

južnokorejski won

1 584,02

ZAR

južnoafriški rand

11,2490

CNY

kitajski juan

8,8120

HRK

hrvaška kuna

7,4775

IDR

indonezijska rupija

12 228,04

MYR

malezijski ringit

4,3390

PHP

filipinski peso

59,959

RUB

ruski rubelj

43,0250

THB

tajski bat

42,760

BRL

brazilski real

2,4638

MXN

mehiški peso

18,9171

INR

indijska rupija

69,0240

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/9

---

Posebno poročilo št. 9/2011 – Ali so bili projekti e-uprave, ki jih je podpiral ESRR, uspešni?

2011/C 310/06

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 9/2011 – Ali so bili projekti e-uprave, ki jih je podpiral ESRR, uspešni?

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si ga z nje prenesete: http://www.eca.europa.eu

Poročilo v tiskani različici lahko dobite brezplačno, če naslovite zahtevo na Računsko sodišče:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-naslov: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: euraud@eca.europa.eu

ali tako, da izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/10

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2011/C 310/07

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 11.5.2011 |
| --- | --- |
| Trajanje | 11.5.2011–31.12.2011 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | WHB/1X14 |
| Vrsta | sinji mol (Micromesistius poutassou) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 887265 |

Datum in čas zaprtja

11.5.2011

Trajanje

11.5.2011–31.12.2011

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

WHB/1X14

Vrsta

sinji mol (Micromesistius poutassou)

Območje

vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

887265

Spletna povezava na odločitev države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_sl.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/11

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2011/C 310/08

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev za zaprtje ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 18.7.2011 |
| --- | --- |
| Trajanje | 18.7.2011–31.12.2011 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | RNG/8X14- |
| Vrsta | okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode con VIII, IX, X, XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 887089 |

Datum in čas zaprtja

18.7.2011

Trajanje

18.7.2011–31.12.2011

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

RNG/8X14-

Vrsta

okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris)

Območje

vode EU in mednarodne vode con VIII, IX, X, XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

887089

Spletna povezava na odločitev države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_sl.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/12

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2011/C 310/09

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 18.7.2011 |
| --- | --- |
| Trajanje | 18.7.2011–31.12.2011 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | RNG/5B67- |
| Vrsta | okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI in VII |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 887083 |

Datum in čas zaprtja

18.7.2011

Trajanje

18.7.2011–31.12.2011

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

RNG/5B67-

Vrsta

okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris)

Območje

vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

887083

Spletna povezava na odločitev države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_sl.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/13

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2011/C 310/10

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 6.9.2011 |
| --- | --- |
| Trajanje | 6.9.2011–31.12.2011 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | JAX/2A-14 |
| Vrsta | Šur in z njim tudi prilov (Trachurus spp.) |
| Območje | vode EU območij IIa, IVa; območij VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 1008695 |

Datum in čas zaprtja

6.9.2011

Trajanje

6.9.2011–31.12.2011

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

JAX/2A-14

Vrsta

Šur in z njim tudi prilov (Trachurus spp.)

Območje

vode EU območij IIa, IVa; območij VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

1008695

Spletna povezava na odločitev države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_sl.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/14

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 310/11

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA (ES) št. 510/2006

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„THÜRINGER ROSTBRATWURST“

ES št.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | | opis proizvoda |
| — |  | geografsko območje |
| — |  | dokazilo o poreklu |
| — |  | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost z geografskim območjem |
| — |  | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

Image

opis proizvoda

—



geografsko območje

—



dokazilo o poreklu

—



metoda pridobivanja

—



povezanost z geografskim območjem

—



označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe:

| — | | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

Image

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Sprememba:

Zahtevana sprememba

3.1   Opis:

Stavek „Najmanj 51 % uporabljenih surovin mora biti thürinškega porekla.“ se črta.

Obrazložitev

Obvezna uporaba surovin se črta. Lastnosti in izgled proizvoda niso odvisno od tega, ali je del uporabljenih surovin regijskega porekla.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA (ES) št. 510/2006

„THÜRINGER ROSTBRATWURST“

ES št.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Thüringer Rostbratwurst“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi (segreti, dimljeni, soljeni itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi (segreti, dimljeni, soljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Najmanj 15–20 cm dolga, srednje fina pečena klobasa v ozkem naravnem črevesu (svinjskem ali ovčjem), surova ali parjena, krepko začinjena; teža na kos: 100–150 g;

Sestava

Grobo razmaščeno svinjsko meso, ličnice brez kože, lahko tudi telečje ali govejo meso za nadev, neprekajeno; mešanice začimb se razlikujejo glede na tradicionalni ali regionalni recept; poleg soli in popra se uporabljajo zlasti kumina, majaron in česen. vsebnost maščob: 20 % (± 5 %).

Vrednosti analize

Mesne beljakovine brez kolagena: ne manj kot 8,5 % beljakovine v mesnih beljakovinah brez kolagena: ne manj kot 65 volumskih % (določene histometrično), ne manj kot 75 % (določene kemično).

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celotni postopek proizvodnje pečenih klobas poteka na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Zvezna dežela Thüringen

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Thürinška pečena klobasa ima več kot stoletno tradicijo. Prvič je bila omenjena leta 1404. Rudolstädtski državni arhiv hrani obračun arnstädtskega samostana Device Marije, ki vsebuje postavko „darme czu bratwurstin“ (črevo za pečene klobase). Najstarejši recept hrani Weimarški državni arhiv. Zapisan je v Ordnungi za mesarsko obrt v Weimarju, Jeni in Buttstädtu z dne 2. julija 1613. Tudi Thürinško-erfurtska kuharska knjiga iz leta 1797 vsebuje recept za thürinško klobaso. Danes skoraj vsi thürinški proizvajalci mesa in klobas prodajajo thürinške pečene klobase, kupijo pa se lahko tudi na posebej za to namenjenih stojnicah povsod v Thüringu. Oznaka porekla v imenu se je ohranila, saj se je v bivši NDR uporabljala samo kot prava geografska oznaka.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Thürinška pečena klobasa je proizvod z več kot stoletno tradicijo. Cenila sta jo že Martin Luther in Goethe, v literaturi pa so jo hvalili že leta 1669 (Grimmelshausen, Simplizissimus). Zaradi nezamenljivega in dobrega okusa so thürinške pečene klobase v Nemčiji pa tudi drugod še danes zelo priljubljene in znane.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Sloves thürinških pečenih klobas temelji na znanju in izkušnjah thürinške mesarske obrti in tradicionalnih receptih.

Sklic na objavo specifikacije:

Markenblatt, zvezek 33 z dne 20. avgusta 2010, del 7a-bb, str. 14729

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/14402

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 22.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 310/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 310/17

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 310/12

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SZŐREGI RÓZSATŐ“

ES št.: HU-PGI-0005-0389-21.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Vidékfejlesztési Minisztérium
  Élelmiszer-feldolgozási Főosztály |
| --- | --- |
| Naslov: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Vidékfejlesztési Minisztérium

Élelmiszer-feldolgozási Főosztály

Naslov:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 17952000

Faks

+36 17950096

E-naslov:

efef@vm.gov.hu

Agnes.Komari@vm.gov.hu

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Szőregi Virág-Dísznövény Áfész |
| --- | --- |
| Naslov: | Szeged-Szőreg |
| Hősök tere 5. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Szőregi Virág-Dísznövény Áfész

Naslov:

Szeged-Szőreg

Hősök tere 5.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 62406606

Faks

+36 62405138

E-naslov:

szoreg.rozsa@vnet.hu

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 3.5: | Cvetje in okrasne rastline |
| --- | --- |

Skupina 3.5:

Cvetje in okrasne rastline

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Szőregi rózsatő“

4.2   Opis:

Žlahtna vrtnica z golimi koreninami, ki se trži, je sestavljena iz podlage in žlahtnega kultivarja, cepljenega na podlago. Kot podlaga se uporabljajo naslednje sorte: Laxa, Polmeriana, Schimd's Ideal, Inermis, Multiflora in Superbe. Podlaga mora imeti naslednje značilnosti: zmožnost vzdržati temperaturo do – 30 °C brez nastanka škode; odpornost na bolezni (predvsem na rjo, pepelasto plesen in peronosporo); odpornost na suhost in vlažnost; dobra vitalnost v rasti (močan, zdrav in hiter razvoj); je odporna na apno (z izjemo podlage Multiflora); preprosta za razmnoževanje (bistveno je hitro kaljenje semen brez ležanja).

Pri pridobivanju „Szőregi rózsatő“ se uporabljajo naslednje skupine kultivarjev: vrtna in gredična vrtnica, hibridna čajevka, polianta, floribunda, plezava, miniaturna in pokrovna vrtnica. Potomci iz teh skupin so lahko cepljeni tudi na svoje lastno steblo (z izjemo floribunde). Višina cepičev je lahko med 40 in 140 cm.

Lastnosti zaščitene označbe porekla „Szőregi rózsatő“ se delijo na kategoriji A in B:

| — | v kategorijo A spadajo žlahtne vrtnice z golimi koreninami, ki se razraščajo iz cepiča, iz katerega se v primeru žlahtne vrtnice razvijeta vsaj dva trsa, tretji pa se razdeli v oddaljenosti največ 5 cm od cepiča, pri čemer je skupni premer trsov 24 mm, vsakega trsa posebej pa vsaj 6 mm. Pri žlahtnih plezavih vrtnicah z golimi koreninami je najmanjša dolžina trsa 40 cm, pri miniaturnih vrtnicah z golimi koreninami je 20 cm, pri vrtnicah, ki spadajo v vse ostale skupine (skupine kultivarjev: vrtna in gredična vrtnica, hibridna čajevka, polianta, floribunda in pokrovna vrtnica), pa je 30 cm. Glavna korenina se mora pri vseh skupinah gosto razpredati znotraj 10 cm. Korenina mora biti dolga vsaj 20 cm; |
| --- | --- |

—

v kategorijo A spadajo žlahtne vrtnice z golimi koreninami, ki se razraščajo iz cepiča, iz katerega se v primeru žlahtne vrtnice razvijeta vsaj dva trsa, tretji pa se razdeli v oddaljenosti največ 5 cm od cepiča, pri čemer je skupni premer trsov 24 mm, vsakega trsa posebej pa vsaj 6 mm. Pri žlahtnih plezavih vrtnicah z golimi koreninami je najmanjša dolžina trsa 40 cm, pri miniaturnih vrtnicah z golimi koreninami je 20 cm, pri vrtnicah, ki spadajo v vse ostale skupine (skupine kultivarjev: vrtna in gredična vrtnica, hibridna čajevka, polianta, floribunda in pokrovna vrtnica), pa je 30 cm. Glavna korenina se mora pri vseh skupinah gosto razpredati znotraj 10 cm. Korenina mora biti dolga vsaj 20 cm;

| — | v kategorijo B spadajo žlahtne vrtnice z golimi koreninami, ki se razraščajo iz cepiča, iz katerega se v primeru žlahtne vrtnice razvijeta vsaj dva trsa, pri čemer je skupni premer trsov vsaj 16 mm, najmanjši premer posameznega trsa pa je 6 mm. Če je premer dveh trsov manjši od 16 mm, se mora tretji trs s premerom vsaj 6 mm razpredati znotraj 5 cm. |
| --- | --- |

—

v kategorijo B spadajo žlahtne vrtnice z golimi koreninami, ki se razraščajo iz cepiča, iz katerega se v primeru žlahtne vrtnice razvijeta vsaj dva trsa, pri čemer je skupni premer trsov vsaj 16 mm, najmanjši premer posameznega trsa pa je 6 mm. Če je premer dveh trsov manjši od 16 mm, se mora tretji trs s premerom vsaj 6 mm razpredati znotraj 5 cm.

| — | Vse te skupine (z izjemo žlahtnih plezavih vrtnic z golimi koreninami) so lahko cepljene na svoje lastno steblo. Višina cepiča je lahko med 40 in 140 cm. Iz enega cepiča morajo rasti vsaj trije trsi, pri čemer je premer vsakega od njih vsaj 6 mm. |
| --- | --- |

—

Vse te skupine (z izjemo žlahtnih plezavih vrtnic z golimi koreninami) so lahko cepljene na svoje lastno steblo. Višina cepiča je lahko med 40 in 140 cm. Iz enega cepiča morajo rasti vsaj trije trsi, pri čemer je premer vsakega od njih vsaj 6 mm.

4.3   Geografsko območje:

Žlahtna vrtnica z golimi koreninami z zaščiteno geografsko označbo „Szőregi rózsatő“ se goji znotraj upravnih meja naslednjih krajev v županiji Csongrád: Szeged-Szőreg, Szeged-Mihálytelek, Szeged-Gyálarét, Algyő, Deszk, Újszentiván, Kübekháza in Tiszasziget.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Pridelovalec vodi register, ki ga pregledajo in potrdijo pristojni organi ter je v skladu z uradnimi predpisi. Register vsebuje naslednje podatke: topografsko številko območja, število zasajenih podlag, njihovo sorto in poreklo; zemljevid zasaditve; razpored cepljenja in njegovo izvajanje; količino cepljenih podlag na sorto; količino in kakovostno distribucijo končnega proizvoda, ter količino prodanih proizvodov glede na sorto, podatke o prejemniku (ali kupcu), številko pogodbe, sklenjene s kupcem, številko pridelovalca in kodo rastline. Kadar se žlahtne vrtnice z golimi koreninami tržijo pod znamko „Szőregi rózsatő“, jih pregleda podjetje Szõregi Virág-Dísznövény Áfész, ki upravlja enotni računalniško podprti registracijski sistem, s katerim jamči skladnost kakovosti. Po pridobitvi (dostavi) kultivarjev žlahtnih vrtnic od pridelovalcev se dajo ti kultivarji na trg pod skupno znamko, sliko in imenom sorte.

4.5   Metoda pridobivanja:

Postopek se začne s pridobivanjem in pridelovanjem podlage. Če se pridelovalci odločijo za pridelavo podlage, morajo semena posejati jeseni ali spomladi, kar je odvisno od tega, ali postopek hlajenja poteka umetno ali naravno. Sadike se izkopljejo pozno jeseni. Ko se sadike vzamejo iz zemlje, se morajo prebrati in razvrstiti glede na debelino koreninskega vratu. Sadike je mogoče nabaviti v tej fazi postopka (za pridelovalce, ki ne vzgajajo svojih podlag). Svežnje, ki so jih pridelovalci pridelali sami ali jih kupili, je treba zakopati pod kotom in jih pazljivo prekriti s prstjo, tako da so trsi enakomerno in povsod pokriti do treh četrtin.

Naslednja faza postopka je priprava prsti za sajenje. Prst z območja sotočja rek Tise in Maros je odlična za pridelavo vrtnic. Vendar je treba paziti, da se podlage posadijo v prst, ki je bogata s hranili in v kateri ni plevela. Kolobarjenje je pri pridelavi vrtnic obvezno. Predhodni pridelki morajo biti žita in seno. Ko so predhodni pridelki požeti, se mora jeseni izvajati zaščita rastlin in globoko oranje (30–40 cm) s krožnim ali vrtavkastim kultivatorjem.

Sajenje je treba opraviti od sredine februarja do začetka marca. Podlage se sadijo po velikosti, in sicer od najdebelejše do najtanjše. Podlage je treba pripraviti za sajenje: dolžina korenin se skrajša na 17 cm, trsi pa se obrežejo, tako da so veliki 10 cm. Običajno je sajenje ročno, vendar je lahko tudi strojno. Razmik med vrstami je 80–90 cm, med vrtnicami pa 12–14 cm. Po sajenju se pripravijo grebeni. Globina sajenja je zelo pomembna: vrat sadike mora biti 2–3 cm nad tlemi, tako da je cepljenje enostavno.

Za rastline je treba skrbeti in jih varovati v celotnem obdobju postopka pridelave. Kultiviranje prsti uniči plevel in škodljivce. Ker se zaradi oskrbe s hranili poveča prezimna trdnost vrtnic, je treba uporabljati umetna gnojila in po možnosti živinski gnoj. Kolobarjenje pomaga preprečiti širjenje določenih škodljivcev. Plevel iz prsti okrog podlag je treba redno odstranjevati, in sicer z mehaničnim rotovatorjem ali z ročnim okopavanjem. Tako se zagotovi tudi primerna prezračenost prsti. To je treba opraviti od 4 do 6-krat letno. Rastline je treba redno škropiti proti glivičnim boleznim in škodljivcem. Tudi namakanje je pomembno, vendar je odvisno od vremena.

Cepljenje, ki sledi sajenju, se izvaja od druge polovice julija do začetka septembra. Pri vrtnicah je treba cepljenje izvajati v obdobju mirovanja. Cepljenje se izvaja v treh ločenih fazah: odpiranje podlage, cepljenje in ovijanje. Brste je treba nabrati z žlahtnih, zmerno cvetočih kultivarjev vrtnic, ki so bili cepljeni leto prej.

Prvo opravilo po cepljenju je, da se pozimi po podlagah potrese kombinirano gnojilo. Pomladna opravila v zvezi z vrtnicami se začnejo v drugem letu, in sicer njihovo obrezovanje. Nato se podlaga z ostrimi škarjami odreže nad brstom. Mladiko med poganjki je treba odstraniti. Ko cepiči zrastejo za 5–10 cm, jih je treba odščipniti, kar vrtnici omogoči, da postane grmičasta. Tudi redno mehanično odstranjevanje plevela, ročno okopavanje in škropljenje so pomladna in poletna opravila pri vzgajanju žlahtnih vrtnic. Poleti je treba z vrtnic, ki so bile vzgojene na ta način, pobrati brste za cepljenje podlag.

Vrtnice se izkopljejo jeseni. Najboljši čas za izkopavanje vrtnic je oktober. Preden se vrtnice izkopljejo, jih je treba obrezati na višino 40 cm. Pri zbiranju vrtnic je treba tiste, ki jih je traktor preoral in obrnil, otresti, odstraniti poganjke ter jih razvrstiti, združiti v svežnje in označiti. Po razvrstitvi in združitvi v svežnje je treba vrtnice čim prej premestiti v hladen prostor in jih zaščititi pred izsušitvijo. Za skladiščenje so najprimernejše hladilnice, ki pozimi in poleti vzdržujejo temperaturo med 0 in 2 °C.

Osnovni material za pakiranje je mešanica šote in ostružkov lesa v ustreznem razmerju (50:50), ki je ovita s poliestrom ali papirjem. Vrtnice, ki so ovite s papirjem, se lahko posadijo skupaj z zvitkom papirja, ki se v prsti razgradi. Namen pakiranja je preprečiti izsušitev ali poškodovanje vrtnic s stroji. Po deset vrtnic istega razreda se zbere v sveženj, na katerega se pritrdi oznaka. Svežnji po 10 vrtnic, pripravljeni na tak način, se nato zberejo v skupine po pet svežnjev.

4.6   Povezanost:

Razlog za posebno kakovost vrtnice „Szőregi rózsatő“ je delno več kot stoletna tradicija ter delno izvrstne podnebne in geografske razmere na tem območju.

Zgodovinska povezava: Na območju Szőreg pri Szegedu so se cepljene podlage in rezano cvetje začele gojiti in prodajati v Új-Szegedu v zadnjih letih 19. stoletja. Zgodovina gojenja vrtnic na območju Szőreg je povezana s tradicijo gojenja v Szegedu in Új-Szegedu ter razvojem vrtov. Mladi mojstri cepljenja, ki so se izučili v rastlinjakih v Szegedu, so se naselili na območju Szőreg in se ukvarjali z vrtnarjenjem na svojih majhnih parcelah z velikostjo 400–800 kvadratnih sežnjev (négyszögöl; 1 440–2 880 m2). Postavili so si rastlinjak in večino časa prodajali cepljene podlage samostojno ali po naročilih rastlinjaka v Szegedu, za katerega so delali. Na začetku 20. stoletja je na območju Szőreg nastala nova gospodarska panoga, pri čemer so bili njeni začetniki brez izjeme revni, najemniški kmetje brez svoje zemlje in dninarji. Ker so bili mali vrtnarji z območja Szőreg tudi izkušeni strokovnjaki, so izpopolnili svoje delo in so po končanem cepljenju v svojih vrtovih odšli cepit tudi v oddaljena mesta ter tako prek svojega dela proslavili območje Szőreg. Ta majhna skupina je poučevala sedanjo skupino vrtnarjev. Vrhunec zlate dobe gojenja vrtnic na območju Szőreg je bil leta 1927.

Lastniki malih rastlinjakov so bili medsebojno odvisni. Ker so imeli težave zlasti pri prodaji vrtnic, so leta 1936 ustanovili svojo prvo zadrugo. Leta 1938 je skupna površina treh rastlinjakov na območju Szőreg pri Szegedu znašala 350 oralov (2), pri čemer so na njem pripravili 1 250 000 cepičev. Površina vseh ostalih rastlinjakov na podeželju je bila 850 ogrskih oralov, pri čemer so v njih vzgojili 2 040 000 cepičev. Rastlinjaki z območja Szőreg pri Szegedu so začeli vrtnice izvažati že v prvih letih 20. stoletja. Delež izvoza iz rastlinjakov na območju Szőreg pri Szegedu je med letoma 1929 in 1931 znašal povprečno 63,6 % celotnega državnega izvoza iz rastlinjakov (tj. 587 000 cepičev), kar dokazuje, da so v teh majhnih rastlinjakih vzgajali izvrstne cepiče.

Na območju Szőreg in njegovi bližini, tj. v edini večji madžarski regiji, v kateri gojijo vrtnice, je vzgojenih 98 % vrtnic, ki so pridelane na Madžarskem. Szőregi rózsatő so zelo cenjene in priznane vrtnice tudi v tujini, kar kaže dejstvo, da se izvozi velika večina (več kot tri četrtine) od 4 do 5 milijonov žlahtnih vrtnic z golimi koreninami, ki se vzgojijo na leto.

Naravni dejavniki: Na območju Szőreg se vrtnice ne gojijo le zaradi tradicije, ampak tudi zaradi odličnih okoljskih razmer. Za gojenje kakovostnih, prezimno trdnih in močnih vrtnic so potrebni trije dejavniki, povezani z okoljskimi razmerami: kakovostna in s hranili bogata prst, primerna oskrba z vodo in dovolj sončne svetlobe.

Regija, v kateri pridelujejo „Szőregi rózsatő“, je na nekdanji poplavni ravnici ob sotočju rek Tise in Maros. Zaradi srednjekompaktne ilovice z visoko vsebnostjo humusa in dobro zmožnostjo odtekanja, ki je nastala na tem območju, in muljaste aluvialne prsti se podlaga gosto razrašča in vsebuje več koreninskih laskov kot žlahtne vrtnice z golimi koreninami, pridelane v drugih vrstah prsti. Voda se zaradi dobre zmožnosti odtekanja ne zadržuje v prsti, poleg tega pa je zaradi rahle in zračne strukture prsti na voljo kisik, ki je potreben za dober razvoj korenin. Gosto razraščajoča se podlaga zagotavlja boljši vnos hranil, pri čemer žlahtni del bolje raste, postaja močnejši ter požene več trsov, poganjkov in cvetov kot pri rastlinah, gojenih v zemlji z drugimi značilnostmi. Žlahtna vrtnica z golimi koreninami za prodajo je zato veliko odpornejša na bolezni in zmrzal, pri čemer se njena kakovost ohrani tudi v drugih vrstah prsti. Bližina rek Tise in Maros zagotavlja tudi optimalno relativno vlažnost za pridelavo vrtnic in možnost namakanja.

Za gojenje vrtnic so med drugim bistvene okoljske razmere, ki zagotavljajo svetlobo, saj zagotavlja energijo, potrebno za fotosintezo. Poleg števila sončnih ur vplivajo na kakovost vrtnic „Szőregi rózsatő“ v veliki meri tudi dolžina dneva ter moč in energija svetlobe. Na območju, na katerem se goji szőreška vrtnica, so poletja najbolj vroča in imajo največ sončne svetlobe med vsemi regijami na Madžarskem. Povprečna letna temperatura je 11,5 °C, pri čemer je povprečna temperatura med sezono pridelave 18 °C. Na tem območju je več kot 2 100 ur sončne svetlobe na leto, kar je več od povprečja za severnejša območja. Sezona pridelave se začne zgodaj spomladi in traja dolgo v jesen, čas rasti pa je podaljšan, tako da rastline prejmejo večjo skupno količino sončne svetlobe in toplote, kot je prejmejo rastline na bolj severnih območjih. Zato je za te vrtnice značilna krepka rast. Žlahtne vrtnice z golimi koreninami dobro prenašajo jesen, saj poženejo debele, primerno olesenele trse z dobro razvitimi, zdravimi brsti. Bogate rezerve hranil v trdoživih trsih omogočajo, da se lahko kultivarji vrtnice, ki se naberejo jeseni, skladiščijo za daljše obdobje in da hitro poženejo po sajenju v naslednjih letih. Njihova odpornost na zmrzal je večja zaradi dejstva, da vročim poletjem na območju Szőreg pogosto sledijo ostre zime, v katerih rastline dovolj otrdijo za preostali del svojega življenja. Poganjanje vrtnic „Szőregi rózsatő“ po sajenju je zagotovljeno.

Človeški dejavniki, strokovno znanje: Vrtnice „Szőregi rózsatő“ se pridelujejo že več kot stoletje in so povezane s tradicijo, ki je edinstvena na Madžarskem. Delovno in strokovno zelo intenzivna pridelava žlahtne vrtnice z golimi koreninami običajno poteka na družinskih kmetijah, ki obstajajo že več generacij. Znanje in strokovnost, razvita na tem območju, se prenašata iz generacije v generacijo. To vključuje prenašanje tradicij gojenja, tehnik ročnega cepljenja in spretnosti.

Na kratko je mogoče reči, da je območje rek Tise in Maros s svojim celinskim podnebjem, ilovnato in aluvialno prstjo, ki je bogata s hranili, rahla in idealno namočena, ter izpostavljenostjo sončni svetlobi primerno za pridelavo „Szőregi rózsatő“. Zaradi izjemnih naravnih pogojev ter strokovnega znanja in izkušenj, ki se prenašajo med generacijami, se posebne lastnosti vrtnic „Szőregi rózsatő“ ohranijo v vseh podnebnih razmerah.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ
  Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Naslov: | Budapest |
| Kisrókus u. 15/A. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Naslov:

Budapest

Kisrókus u. 15/A.

1024

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 13369115

Faks

+36 13369011

E-naslov:

menyhertt@mgszh.gov.hu

4.8   Označevanje:

Zapis na oznaki je: „Szőregi rózsatő“ z naslednjo ilustracijo:

Image

Po vnosu v register Skupnosti morata biti prikazana tudi oznaka „zaščitena geografska označba“ in povezani znak Skupnosti.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(2)  Oral ali jutro je izraz za staro mersko enoto, ki je znašala 1 600 kvadratnih sežnjev (négyszögöl), tj. 0,5755 hektarja ali 5 755 m2.

---