# Euroopa Liidu C 372/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.372.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 372 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide20. detsember 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.372.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 372

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide20. detsember 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2011/C 372/01 | Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta | 1 |
| 2011/C 372/02 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb ELi liikmesriikide esindamist Maailma Antidopingu Agentuuris (WADA) ning ELi ja selle liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamist enne WADA kohtumisi | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2011/C 372/01

Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta

1

2011/C 372/02

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb ELi liikmesriikide esindamist Maailma Antidopingu Agentuuris (WADA) ning ELi ja selle liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamist enne WADA kohtumisi

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 372/03 | Nõukogu järeldused noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta | 10 |
| 2011/C 372/04 | Nõukogu järeldused laste kaitse kohta digitaalmaailmas | 15 |
| 2011/C 372/05 | Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomepädevuste ning nende rolli kohta Euroopa intellektuaalse kapitali arendamisel | 19 |
| 2011/C 372/06 | Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel | 24 |
| 2011/C 372/07 | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks | 27 |
| 2011/C 372/08 | Nõukogu järeldused õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta | 31 |
| 2011/C 372/09 | Nõukogu järeldused kõrghariduse ajakohastamise kohta | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 372/03

Nõukogu järeldused noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta

10

2011/C 372/04

Nõukogu järeldused laste kaitse kohta digitaalmaailmas

15

2011/C 372/05

Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomepädevuste ning nende rolli kohta Euroopa intellektuaalse kapitali arendamisel

19

2011/C 372/06

Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel

24

2011/C 372/07

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks

27

2011/C 372/08

Nõukogu järeldused õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta

31

2011/C 372/09

Nõukogu järeldused kõrghariduse ajakohastamise kohta

36

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/1

---

Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta

2011/C 372/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

ARVESTADES JÄRGMIST:

Euroopa 2020. aasta strateegias aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks tunnistatakse, et elukestev õpe ja oskuste arendamine on praeguse majanduskriisi, elanikkonna vananemise ja Euroopa Liidu laiema majandus- ja sotsiaalstrateegia küsimuste lahendamise peamised elemendid.

Kriis on esile tõstnud peamise rolli, mida täiskasvanuharidus (1) võib etendada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, võimaldades täiskasvanutel, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja eakamatel töötajatel, parandada oma võimet kohanduda muudatustega tööturul ja ühiskonnas. Täiskasvanuharidus pakub võimalusi töötusest, ümberkorraldustest ja karjääriga seotud üleminekutest mõjutatud isikute oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks, aidates samuti oluliselt kaasa sotsiaalsele kaasamisele, kodanikuaktiivsusele ja isiklikule arengule;

NING VÕTTES ARVESSE

| 1. | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse kohta „Kunagi ei ole hilja õppida”, milles soovitatakse liikmesriikidel edendada teadmiste omandamist ning töötada välja elukestva õppe kultuur, eelkõige viies ellu sellist sooliselt neutraalset poliitikat, mille eesmärk on muuta täiskasvanuharidus atraktiivsemaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse kohta „Kunagi ei ole hilja õppida”, milles soovitatakse liikmesriikidel edendada teadmiste omandamist ning töötada välja elukestva õppe kultuur, eelkõige viies ellu sellist sooliselt neutraalset poliitikat, mille eesmärk on muuta täiskasvanuharidus atraktiivsemaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks;

| 2. | nõukogu 2008. aasta mai järeldusi (2) täiskasvanuhariduse kohta, milles kehtestatakse esmakordselt rida ühiseid prioriteete täiskasvanuhariduse sektori jaoks, sillutatakse teed tihedamaks koostööks Euroopas eri sidusrühmade vahel ning kavandatakse rida konkreetseid meetmeid aastateks 2008–2010 (edaspidi „tegevuskava”), mille eesmärk on osaluse suurendamine ja täiskasvanuhariduse kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

2.

nõukogu 2008. aasta mai järeldusi (2) täiskasvanuhariduse kohta, milles kehtestatakse esmakordselt rida ühiseid prioriteete täiskasvanuhariduse sektori jaoks, sillutatakse teed tihedamaks koostööks Euroopas eri sidusrühmade vahel ning kavandatakse rida konkreetseid meetmeid aastateks 2008–2010 (edaspidi „tegevuskava”), mille eesmärk on osaluse suurendamine ja täiskasvanuhariduse kvaliteedi parandamine;

| 3. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni „Elukestva nõustamise parem integreerimine elukestva õppe strateegiatesse”, milles rõhutatakse nõustamise tähtsust jätkuva protsessina, mis aitab inimestel sõltumata nende vanusest ja eluetapist määrata kindlaks oma võimed, oskused ja huvid, langetada õpingute, koolituse ja töötamisega seotud otsuseid ning kujundada oma elu hariduse, koolituse, töö ja muus vallas; |
| --- | --- |

3.

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni „Elukestva nõustamise parem integreerimine elukestva õppe strateegiatesse”, milles rõhutatakse nõustamise tähtsust jätkuva protsessina, mis aitab inimestel sõltumata nende vanusest ja eluetapist määrata kindlaks oma võimed, oskused ja huvid, langetada õpingute, koolituse ja töötamisega seotud otsuseid ning kujundada oma elu hariduse, koolituse, töö ja muus vallas;

| 4. | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, (3) milles kehtestatakse strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), mis on täielikult kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning mille neli eesmärki, mis on seotud elukestva õppe ja liikuvuse, kvaliteedi ja tõhususe, võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse, samuti loovuse ja innovatsiooniga, on täiskasvanuhariduse seisukohalt võrdselt olulised; |
| --- | --- |

4.

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, (3) milles kehtestatakse strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), mis on täielikult kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning mille neli eesmärki, mis on seotud elukestva õppe ja liikuvuse, kvaliteedi ja tõhususe, võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse, samuti loovuse ja innovatsiooniga, on täiskasvanuhariduse seisukohalt võrdselt olulised;

| 5. | nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühist eduaruannet töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta, (4) milles rõhutatakse, et täiskasvanuhariduses on samuti oluline hõlmata kõik võtmepädevused, ning märgitakse, et eriti keeruline ülesanne on tagada, et kõik õppijad, sealhulgas täiskasvanuhariduses osalejad, saaksid kasu innovatiivsetest õppemeetoditest; |
| --- | --- |

5.

nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühist eduaruannet töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta, (4) milles rõhutatakse, et täiskasvanuhariduses on samuti oluline hõlmata kõik võtmepädevused, ning märgitakse, et eriti keeruline ülesanne on tagada, et kõik õppijad, sealhulgas täiskasvanuhariduses osalejad, saaksid kasu innovatiivsetest õppemeetoditest;

| 6. | Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi:






  — | uute oskuste ja töökohtade tegevuskava, milles esitatakse liikmesriikidele üleskutse tagada oskuste omandamine edasiseks õppimiseks ja tööturul toimetulemiseks üld-, kutse- ja kõrgema hariduse ning täiskasvanuhariduse kaudu; |
| --- | --- | --- |

6.

Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusi:

—

uute oskuste ja töökohtade tegevuskava, milles esitatakse liikmesriikidele üleskutse tagada oskuste omandamine edasiseks õppimiseks ja tööturul toimetulemiseks üld-, kutse- ja kõrgema hariduse ning täiskasvanuhariduse kaudu;

| — | vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm, milles tehakse ettepanek arendada innovatiivset haridust puudust kannatavate kogukondade jaoks, et anda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse käes kannatavatele inimestele võimalus elada väärikalt ja osaleda aktiivselt ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

—

vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm, milles tehakse ettepanek arendada innovatiivset haridust puudust kannatavate kogukondade jaoks, et anda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse käes kannatavatele inimestele võimalus elada väärikalt ja osaleda aktiivselt ühiskonnaelus;

| — | juhtalgatus „Innovatiivne liit”, milles edendatakse tipptasemel haridust ja oskuste arendamist, et tagada toodete, teenuste ja ärimudelite innovatsiooniga seotud tulevane majanduskasv vananeva rahvastiku ja tugeva konkurentsisurvega silmitsi seisvas Euroopas; |
| --- | --- |

—

juhtalgatus „Innovatiivne liit”, milles edendatakse tipptasemel haridust ja oskuste arendamist, et tagada toodete, teenuste ja ärimudelite innovatsiooniga seotud tulevane majanduskasv vananeva rahvastiku ja tugeva konkurentsisurvega silmitsi seisvas Euroopas;

| 7. | nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta, (5) milles märgitakse, et juurdepääsu laiendamine täiskasvanuharidusele võib luua uusi aktiivse kaasamise ja tugevdatud sotsiaalse osaluse võimalusi; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta, (5) milles märgitakse, et juurdepääsu laiendamine täiskasvanuharidusele võib luua uusi aktiivse kaasamise ja tugevdatud sotsiaalse osaluse võimalusi;

| 8. | nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (6) milles püütakse edendada tõhusaid stiimuleid nii töökohta omavate kui töötute isikute elukestvaks õppeks, „tagades sellega igale täiskasvanule võimaluse ümberõppeks või oma kvalifikatsiooni tõstmiseks”; |
| --- | --- |

8.

nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (6) milles püütakse edendada tõhusaid stiimuleid nii töökohta omavate kui töötute isikute elukestvaks õppeks, „tagades sellega igale täiskasvanule võimaluse ümberõppeks või oma kvalifikatsiooni tõstmiseks”;

| 9. | nõukogu 18.–19. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (7) milles innustatakse aktiivselt suurendama individuaalset osalemist kutsehariduse ja -koolituse jätkamisel, suurendama investeeringuid inimressursside arendamisse, ettevõttesisesesse koolitusse ja töökohal pakutavasse väljaõppesse ning koolitusasutusi ja tööandjaid tihedamat koostööd tegema, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitamisel; |
| --- | --- |

9.

nõukogu 18.–19. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (7) milles innustatakse aktiivselt suurendama individuaalset osalemist kutsehariduse ja -koolituse jätkamisel, suurendama investeeringuid inimressursside arendamisse, ettevõttesisesesse koolitusse ja töökohal pakutavasse väljaõppesse ning koolitusasutusi ja tööandjaid tihedamat koostööd tegema, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitamisel;

TERVITAB ASJAOLU, ET

alustatud on tööd kõigis 2008.–2010. aasta tegevuskava prioriteetsetes valdkondades, kuigi igas riigis erineva kiirusega:

| — | täiskasvanuhariduse reformid on üha enam seotud hariduse ja koolituse üldise arenguga, eelkõige riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja elukestva õppe strateegiate väljatöötamisega; |
| --- | --- |

—

täiskasvanuhariduse reformid on üha enam seotud hariduse ja koolituse üldise arenguga, eelkõige riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja elukestva õppe strateegiate väljatöötamisega;

| — | kvaliteedi tagamine on tõusnud täiskasvanuhariduses oluliseks küsimuseks ning jõupingutusi tehakse täiskasvanuharidusele spetsialiseerunud õpetajate ametiprofiili väljatöötamiseks ja nende koolitamiseks, täiskasvanuhariduse pakkujate akrediteerimiseks ning täiskasvanute nõustamise teenuste parandamiseks; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine on tõusnud täiskasvanuhariduses oluliseks küsimuseks ning jõupingutusi tehakse täiskasvanuharidusele spetsialiseerunud õpetajate ametiprofiili väljatöötamiseks ja nende koolitamiseks, täiskasvanuhariduse pakkujate akrediteerimiseks ning täiskasvanute nõustamise teenuste parandamiseks;

| — | teavitustegevus ja õppimisvõimalused on üha enam suunatud kõige madalama kvalifikatsiooniga isikutele, andes neile seega paremad võimalused tööellu ja ühiskonda integreerumiseks; |
| --- | --- |

—

teavitustegevus ja õppimisvõimalused on üha enam suunatud kõige madalama kvalifikatsiooniga isikutele, andes neile seega paremad võimalused tööellu ja ühiskonda integreerumiseks;

| — | mitteformaalset ja informaalset õpet, mida kasutatakse palju täiskasvanuhariduse puhul, tunnustatakse ja valideeritakse üha sagedamini, kuid valideerimisvõimaluste kasutamine on veel sageli liiga aeglane; |
| --- | --- |

—

mitteformaalset ja informaalset õpet, mida kasutatakse palju täiskasvanuhariduse puhul, tunnustatakse ja valideeritakse üha sagedamini, kuid valideerimisvõimaluste kasutamine on veel sageli liiga aeglane;

| — | alustatud on täiskasvanuhariduse sektori järelevalve parandamist; |
| --- | --- |

—

alustatud on täiskasvanuhariduse sektori järelevalve parandamist;

TUNNISTAB SIISKI, ET

majanduskriisi lühi- ja pikaajaliste tagajärgedega toimetulekuks peavad täiskasvanud korrapäraselt parandama oma isiklikke ja kutseoskusi ja pädevusi. Arvestades praegust ebastabiilsust tööturul ja vajadust vähendada sotsiaalse tõrjutuse riski, kehtib see eelkõige väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate kohta. Siiski saavad elukestvast õppest olulist kasu kõik täiskasvanud, ka kõrgelt kvalifitseeritud.

Sellest hoolimata valitseb üha suurem üksmeel selles, et täiskasvanuharidus on praegu kõige nõrgem lüli riikide elukestva õppe süsteemide väljatöötamises. Täiskasvanuhariduses osalemine on jätkuvalt vähenenud – 2005. aasta 9,8 protsendilt 25–64-aastaste seas vaid 9,1 protsendini 2010. aastal, muutes seega „ET 2020” suurendatud eesmärgi (15 protsenti 2020. aastaks) veelgi suuremaks väljakutseks. Seega vajavad tähelepanu sellised takistused nagu vähene motiveeritus ja hooldusvõimaluste puudumine, mis aitaksid naistel ja meestel pere ja tööga seotud kohustusi õppetööga ühitada.

Nagu ka muudes sektorites, tuleks täiskasvanuhariduses omaks võtta selline poliitika, mis põhineb õpitulemustel, kus iseseisev õppija on kesksel kohal, olenemata sellest, kus ta õpib – tööl, kodus, kohalikus kogukonnas, vabatahtlike tegevuste käigus või haridus- või koolitusasutuses –, ning selleks tuleks töötada välja vajalik mitmetahuline juhtimismudel.

Selleks, et saavutada täiskasvanuhariduse sektor, mis on võimeline toetama Euroopa 2020. aasta strateegiat, tuleb veel palju ära teha seoses tõhusa ja tulemusliku rahastamisega; seoses uue võimaluse andmise ja selliste põhioskuste omandamisega nagu kirja- ja arvutusoskus, aga ka digitaalne kirjaoskus; seoses sisserännanutele, haridussüsteemist varakult lahkunutele, noortele inimestele, kes ei omanda haridust, ei tööta ega osale koolitusel, ning puuetega inimestele ja eakamatele täiskasvanutele suunatud haridusega; ja seoses koostööga tööandjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga.

Tegevuskava rakendamine on samuti esile tõstnud raskused seoses täiskasvanuhariduse sektori piisava jälgimisega, kuna puuduvad piisavad statistilised andmed ega toimu poliitikameetmete hindamist. Tõenditel põhinev poliitikakujundamine täiskasvanuhariduse valdkonnas nõuab põhjalikke ja võrreldavaid andmeid täiskasvanuhariduse kõigi põhiaspektide kohta, tõhusaid järelevalvesüsteeme ja koostööd erinevate asutuste vahel ning kvaliteetset teadustegevust;

ON SEISUKOHAL, ET

elukestev õpe hõlmab õppimist alates eelkoolieast kuni pensionieani (8). Täiskasvanuharidus on elukestva õppe oluline element ning hõlmab kõiki formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppega seotud tegevusi nii üld- kui ka kutsehariduse tasandil, mida täiskasvanud teostavad pärast esmase hariduse omandamist ja koolituse läbimist.

Selleks, et arendada edasi 2008.–2010. aasta tegevuskava saavutusi, täiendades samas olemasolevaid poliitilisi algatusi koolihariduse, kõrghariduse (Bologna protsess) ning kutsehariduse ja -koolituse (Kopenhaageni protsess) valdkonnas, on vaja täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava, mille eesmärk on võimaldada kõigil täiskasvanutel arendada ja parandada oma oskusi ja pädevusi kogu elu jooksul.

Täiskasvanuharidus saab anda olulise panuse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse seoses haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkunute osakaalu vähendamisega alla 10 protsendi. Erilist tähelepanu tuleks vastavalt pöörata Euroopa 2020. aasta strateegia sihtrühmaks olevate rohkearvuliste madala kvalifikatsiooniga eurooplaste oskuste ja pädevuste parandamisele, alustades kirja- ja arvutusoskusest ning uut võimalust pakkuvate meetmetest, mis on tööks ja eluks vajalike oskuste täiendamise eelduseks. Põhioskuste omandamine, mis on elukestvaks õppeks vajalike võtmepädevuste arendamise alustalaks, (9) haridussüsteemist varakult lahkumise probleemi käsitlemine (10) ja selliste küsimuste lahendamine nagu sisserännanute, romide ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridus ja sotsiaalne kaasatus, nõuavad kooskõlastatud tegevust nii kooli- kui täiskasvanuhariduse valdkonnas.

Samal ajal tuleks tunnustada ja toetada olulist panust, mille täiskasvanuharidus saab majanduse arengusse anda, suurendades tööviljakust, konkurentsivõimet, loovust, innovatiivsust ja ettevõtlikkust.

Sellega seoses on vaja märkimisväärselt suurendada ka jõupingutusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärk, mille kohaselt vähemalt 40 protsenti noortest täiskasvanutest omandavad kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse. Selle väljakutsega toimetulek aitaks arendada konkurentsivõimelist majandust, mis põhineb teadmistel ja innovatsioonil ning kasutab täielikult oma ressursse ja inimkapitali;

SEETÕTTU KUTSUB ÜLES

vastu võtma täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava, milles jätkatakse, täiendatakse ja konsolideeritakse tegevust täiskasvanuhariduse valdkonnas nelja strateegilise eesmärgi kohaselt, mis on nõukogu poolt kindlaks määratud strateegilises raamistikus „ET 2020”. Kuigi tegevuskavas keskendutakse esialgu ajavahemikule 2012–2014 (vt käesoleva dokumendi lisa), tuleks seda vaadelda täiskasvanuhariduse pikemaajalise visioonina, mille abil püütakse 2020. aastani kestva ajavahemiku jooksul rõhutada kõnealuse sektori tähtsust üldiselt ning täpsemalt eesmärgiga

| i) | suurendada täiskasvanute võimalusi (olenemata nende soost ning isiklikest ja perekondlikest asjaoludest) juurdepääsuks kvaliteetsetele õppimisvõimalustele kogu nende eluea jooksul, et edendada nende isiklikku ja tööalast arengut, suurendada mõjuvõimu, kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet ja aktiivset osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

i)

suurendada täiskasvanute võimalusi (olenemata nende soost ning isiklikest ja perekondlikest asjaoludest) juurdepääsuks kvaliteetsetele õppimisvõimalustele kogu nende eluea jooksul, et edendada nende isiklikku ja tööalast arengut, suurendada mõjuvõimu, kohanemisvõimet, tööalast konkurentsivõimet ja aktiivset osalemist ühiskonnaelus;

| ii) | arendada välja uus lähenemisviis täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, milles keskendutakse õpitulemustele ja iseseisvusele; |
| --- | --- |

ii)

arendada välja uus lähenemisviis täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, milles keskendutakse õpitulemustele ja iseseisvusele;

| iii) | suurendada täiskasvanute teadlikkust, et õppimine on elukestev tegevus, mida nad peaksid korrapäraselt jätkama kogu elu jooksul ning eelkõige töötu oleku või karjääriga seotud üleminekute ajal; |
| --- | --- |

iii)

suurendada täiskasvanute teadlikkust, et õppimine on elukestev tegevus, mida nad peaksid korrapäraselt jätkama kogu elu jooksul ning eelkõige töötu oleku või karjääriga seotud üleminekute ajal;

| iv) | soodustada tõhusate elukestva nõustamise süsteemide, samuti mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks ettenähtud integreeritud süsteemide väljatöötamist; |
| --- | --- |

iv)

soodustada tõhusate elukestva nõustamise süsteemide, samuti mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks ettenähtud integreeritud süsteemide väljatöötamist;

| v) | tagada täiskasvanute jaoks laiaulatuslik kvaliteetne formaalne ja mitteformaalne haridus ja koolitus, mis on suunatud põhioskuste omandamisele või annab võimaluse kvalifikatsiooni saamiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kõigil tasanditel ning mida toetavad kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid, samuti kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

v)

tagada täiskasvanute jaoks laiaulatuslik kvaliteetne formaalne ja mitteformaalne haridus ja koolitus, mis on suunatud põhioskuste omandamisele või annab võimaluse kvalifikatsiooni saamiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kõigil tasanditel ning mida toetavad kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid, samuti kohalikud omavalitsused;

| vi) | tagada täiskasvanute erinevatele koolitusvajadustele kohandatud paindlik õppekorraldus, sealhulgas ettevõttesisene koolitus ja väljaõpe töökohal; |
| --- | --- |

vi)

tagada täiskasvanute erinevatele koolitusvajadustele kohandatud paindlik õppekorraldus, sealhulgas ettevõttesisene koolitus ja väljaõpe töökohal;

| vii) | edendada tööandjate seas suuremat teadlikkust sellest, et täiskasvanuharidus annab panuse tööviljakuse, konkurentsivõime, loovuse, innovatiivsuse ja ettevõtlikkuse suurendamisse ning on oluline tegur, mis parandab nende töötajate tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust tööjõuturul; |
| --- | --- |

vii)

edendada tööandjate seas suuremat teadlikkust sellest, et täiskasvanuharidus annab panuse tööviljakuse, konkurentsivõime, loovuse, innovatiivsuse ja ettevõtlikkuse suurendamisse ning on oluline tegur, mis parandab nende töötajate tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust tööjõuturul;

| viii) | innustada kõrgkoole kaasama mitte nii tavapäraseid õppijate rühmi, näiteks täiskasvanud õppureid, et väljendada sotsiaalset vastutustunnet ja suuremat avatust ühiskonnale tervikuna ning reageerida demograafilistele probleemidele ja vananeva ühiskonna vajadustele; |
| --- | --- |

viii)

innustada kõrgkoole kaasama mitte nii tavapäraseid õppijate rühmi, näiteks täiskasvanud õppureid, et väljendada sotsiaalset vastutustunnet ja suuremat avatust ühiskonnale tervikuna ning reageerida demograafilistele probleemidele ja vananeva ühiskonna vajadustele;

| ix) | edendada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna rolli koolitusvajaduste kindlaksmääramisel ja täiskasvanute õppimisvõimaluste arendamisel ning parandada kesk-, piirkondlike ja kohalike asutuste kaasatust; |
| --- | --- |

ix)

edendada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna rolli koolitusvajaduste kindlaksmääramisel ja täiskasvanute õppimisvõimaluste arendamisel ning parandada kesk-, piirkondlike ja kohalike asutuste kaasatust;

| x) | edendada haridus- ja koolitusressursside tasakaalustatud jaotamist kogu elutsükli jooksul, tuginedes jagatud vastutusele ning tugeva avaliku kohustuse kaudu, eelkõige seoses uute võimalustega ja põhioskuste arendamisega; |
| --- | --- |

x)

edendada haridus- ja koolitusressursside tasakaalustatud jaotamist kogu elutsükli jooksul, tuginedes jagatud vastutusele ning tugeva avaliku kohustuse kaudu, eelkõige seoses uute võimalustega ja põhioskuste arendamisega;

| xi) | kaasata sotsiaalpartnerid ning suurendada nende teadlikkust ka nende jaoks soodsatest võimalustest õppida töökohal ning omandada sealhulgas põhioskusi; |
| --- | --- |

xi)

kaasata sotsiaalpartnerid ning suurendada nende teadlikkust ka nende jaoks soodsatest võimalustest õppida töökohal ning omandada sealhulgas põhioskusi;

| xii) | aktiivsena, iseseisvana ja tervena vananemise edendamiseks luua eakatele hästi välja töötatud õppimisvõimalusi, milles kasutataks nende teadmisi, kogemusi ning sotsiaalset ja kultuurilist kapitali kogu ühiskonna heaks; |
| --- | --- |

xii)

aktiivsena, iseseisvana ja tervena vananemise edendamiseks luua eakatele hästi välja töötatud õppimisvõimalusi, milles kasutataks nende teadmisi, kogemusi ning sotsiaalset ja kultuurilist kapitali kogu ühiskonna heaks;

| xiii) | anda kindel panus täiskasvanuhariduse edendamisse, mis on vahend solidaarsuse arendamiseks erinevate vanuserühmade (näiteks nn põlvkondadevahelise pakti abil) ning eri kultuuride ja erineva taustaga inimeste vahel; |
| --- | --- |

xiii)

anda kindel panus täiskasvanuhariduse edendamisse, mis on vahend solidaarsuse arendamiseks erinevate vanuserühmade (näiteks nn põlvkondadevahelise pakti abil) ning eri kultuuride ja erineva taustaga inimeste vahel;

KUTSUB SELLEST LÄHTUDES LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1. | suunama oma jõupingutused 2012.–2014. aastal käesoleva dokumendi lisas nimetatud prioriteetsetele valdkondadele, aidates seega rakendada strateegilise raamistiku „ET 2020” nelja prioriteeti kooskõlas riikide tausta ja siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

1.

suunama oma jõupingutused 2012.–2014. aastal käesoleva dokumendi lisas nimetatud prioriteetsetele valdkondadele, aidates seega rakendada strateegilise raamistiku „ET 2020” nelja prioriteeti kooskõlas riikide tausta ja siseriiklike õigusaktidega;

| 2. | tagama tõhusa koostöö asjaomaste ministeeriumide ja sidusrühmade, sotsiaalpartnerite, ettevõtjate, asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et parandada täiskasvanuharidust käsitleva ja laiema sotsiaal-majandusliku poliitika ühtsust; |
| --- | --- |

2.

tagama tõhusa koostöö asjaomaste ministeeriumide ja sidusrühmade, sotsiaalpartnerite, ettevõtjate, asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et parandada täiskasvanuharidust käsitleva ja laiema sotsiaal-majandusliku poliitika ühtsust;

| 3. | tegema aktiivset koostööd ELi tasandil, et toetada eespool nimetatud prioriteetsete valdkondade edukat rakendamist, eelkõige järgmiselt:






  i) | kasutades täielikult ELi tasandil kokku lepitud elukestva õppe vahendeid, et edendada täiskasvanute osalust õppetöös; |
| --- | --- | --- |

3.

tegema aktiivset koostööd ELi tasandil, et toetada eespool nimetatud prioriteetsete valdkondade edukat rakendamist, eelkõige järgmiselt:

i)

kasutades täielikult ELi tasandil kokku lepitud elukestva õppe vahendeid, et edendada täiskasvanute osalust õppetöös;

| ii) | kasutades elukestva õppe programmi, eelkõige programmide Grundtvig ja Leonardo da Vinci, samuti sellele alates 2014. aastast järgneva programmi ning vajaduse korral struktuurifondide ja teiste vahendite võimalusi toetusmeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kasutades elukestva õppe programmi, eelkõige programmide Grundtvig ja Leonardo da Vinci, samuti sellele alates 2014. aastast järgneva programmi ning vajaduse korral struktuurifondide ja teiste vahendite võimalusi toetusmeetmete rahastamiseks;

| iii) | kasutades komisjoni toetusel ja asjaomaste Euroopa võrgustike kaudu avatud koordinatsiooni meetodit, et edendada vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist ning täiskasvanuõppega seotud kogemusi; |
| --- | --- |

iii)

kasutades komisjoni toetusel ja asjaomaste Euroopa võrgustike kaudu avatud koordinatsiooni meetodit, et edendada vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist ning täiskasvanuõppega seotud kogemusi;

| iv) | määrates riikliku koordinaatori, et hõlbustada koostööd teiste liikmesriikide ja komisjoniga täiskasvanuhariduse tegevuskava rakendamisel; |
| --- | --- |

iv)

määrates riikliku koordinaatori, et hõlbustada koostööd teiste liikmesriikide ja komisjoniga täiskasvanuhariduse tegevuskava rakendamisel;

JA KUTSUB KOMISJONI ÜLES

tegema liikmesriikidega koostööd ja toetama neid eespool kirjeldatud täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava väljatöötamisel ja rakendamisel, täpsemalt I lisas esitatud 2012.-2014. aasta prioriteetide täideviimisel, eelkõige järgmiselt:

| i) | tagades täiendavuse ja ühtsuse käesoleva resolutsiooni alusel käivitatud poliitiliste algatuste ning muude strateegilise raamistiku „ET 2020” raames välja töötatud asjakohaste poliitiliste protsesside, Kopenhaageni protsessi, Bologna protsessi, ELi kõrghariduse ajakohastamise tegevuskava ja selliste algatuste vahel, mis käsitlevad kirjaoskust ja varakult haridussüsteemist lahkumist ja mis nõuavad kooliharidust ja täiskasvanuharidust hõlmavat kooskõlastatud lähenemist, ning edendades täiskasvanuhariduse mõõdet nende raames; |
| --- | --- |

i)

tagades täiendavuse ja ühtsuse käesoleva resolutsiooni alusel käivitatud poliitiliste algatuste ning muude strateegilise raamistiku „ET 2020” raames välja töötatud asjakohaste poliitiliste protsesside, Kopenhaageni protsessi, Bologna protsessi, ELi kõrghariduse ajakohastamise tegevuskava ja selliste algatuste vahel, mis käsitlevad kirjaoskust ja varakult haridussüsteemist lahkumist ja mis nõuavad kooliharidust ja täiskasvanuharidust hõlmavat kooskõlastatud lähenemist, ning edendades täiskasvanuhariduse mõõdet nende raames;

| ii) | luues tihedad sidemed liikmesriikide ja teiste osalevate riikide riiklike koordinaatoritega; |
| --- | --- |

ii)

luues tihedad sidemed liikmesriikide ja teiste osalevate riikide riiklike koordinaatoritega;

| iii) | võimaldades liikmesriikidel ja täiskasvanuharidust toetavatel organisatsioonidel jagada teavet oma poliitika ja tavade kohta ning nende mõlema hindamise kohta, kasutades selleks vastastikust õpet ja hindamist, konverentse, õpikodasid ja muid asjakohaseid vahendeid ning parandades olemasolevate vahendite piires andmete kogumist täiskasvanuhariduse kohta 2013. aastaks seatud näitajate ja sihttasemete ajakohastatud ühtse raamistiku osana; |
| --- | --- |

iii)

võimaldades liikmesriikidel ja täiskasvanuharidust toetavatel organisatsioonidel jagada teavet oma poliitika ja tavade kohta ning nende mõlema hindamise kohta, kasutades selleks vastastikust õpet ja hindamist, konverentse, õpikodasid ja muid asjakohaseid vahendeid ning parandades olemasolevate vahendite piires andmete kogumist täiskasvanuhariduse kohta 2013. aastaks seatud näitajate ja sihttasemete ajakohastatud ühtse raamistiku osana;

| iv) | tugevdades Euroopas pakutavat täiskasvanuharidust käsitlevat teadmiste baasi, tellides uuringuid ja suurendades täiskasvanuhariduse küsimustega tegelevate olemasolevate uurimisstruktuuride suutlikkust, sealhulgas tihendades koostööd Eurydice ja Cedefopi ja teiste asjaomaste institutsioonidega, ning kasutades täielikult ära nende teabe- ja uurimisalast suutlikkust; |
| --- | --- |

iv)

tugevdades Euroopas pakutavat täiskasvanuharidust käsitlevat teadmiste baasi, tellides uuringuid ja suurendades täiskasvanuhariduse küsimustega tegelevate olemasolevate uurimisstruktuuride suutlikkust, sealhulgas tihendades koostööd Eurydice ja Cedefopi ja teiste asjaomaste institutsioonidega, ning kasutades täielikult ära nende teabe- ja uurimisalast suutlikkust;

| v) | jätkates ja intensiivistades koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD (eelkõige kasutades täiskasvanute pädevuste hindamise programmi (Programme for the International Assessment of Adult Competences – PIAAC) tulemusi), ÜRO (eelkõige UNESCO) ja Euroopa Nõukogu, samuti teiste asjaomaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatustega, nagu Euroopa ja Aasia elukestva õppe keskus (ASEM); |
| --- | --- |

v)

jätkates ja intensiivistades koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD (eelkõige kasutades täiskasvanute pädevuste hindamise programmi (Programme for the International Assessment of Adult Competences – PIAAC) tulemusi), ÜRO (eelkõige UNESCO) ja Euroopa Nõukogu, samuti teiste asjaomaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatustega, nagu Euroopa ja Aasia elukestva õppe keskus (ASEM);

| vi) | rakendades Euroopa tasandil kättesaadavaid vahendeid kõnealuse täiskasvanuharidust käsitleva tegevuskava rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

vi)

rakendades Euroopa tasandil kättesaadavaid vahendeid kõnealuse täiskasvanuharidust käsitleva tegevuskava rakendamise toetamiseks;

| vii) | esitades „ET 2020” ühise eduaruande osana aruande nimetatud tegevuskava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

vii)

esitades „ET 2020” ühise eduaruande osana aruande nimetatud tegevuskava rakendamise kohta.

---

(1)  Käesolevas dokumendis hõlmab mõiste „täiskasvanuharidus” kõiki formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppega seotud tegevusi nii üld- kui ka kutsehariduse tasandil, mida täiskasvanud teostavad pärast esmase hariduse omandamist ja koolituse läbimist.

(2)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 10.

(3)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(4)  ELT C 117, 6.5.2010, lk 1.

(5)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 2.

(6)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(7)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 5.

(8)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioon elukestva õppe kohta (EÜT C 163, 9.7.2002, lk 1).

(9)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(10)  Nagu rõhutatakse nõukogu 2011. aasta juuni soovituses (ELT C 191, 1.7.2011, lk 1).

---

LISA

TÄISKASVANUHARIDUSE EUROOPA TEGEVUSKAVA

Prioriteetsed valdkonnad aastateks 2012–2014

Võttes arvesse iga liikmesriigi spetsiifilisi asjaolusid ja kooskõlas siseriiklike prioriteetidega, palutakse liikmesriikidel, keda toetab vajaduse korral komisjon, keskenduda sellistele allpool esitatud valdkondadele, mis on nende konkreetseid vajadusi arvestades kõige asjakohasemad.

1.   Elukestva õppe ja liikuvuse muutmine reaalsuseks

Selleks, et suurendada ja laiendada täiskasvanute osalust elukestvas õppes (vastuseks kokkulepitud ELi eesmärgile, et täiskasvanuhariduses osaleks 15 protsenti täiskasvanutest), ning selleks, et aidata suurendada kolmanda taseme ja samaväärse haridusega noorte täiskasvanute osakaalu 40 protsendini, palutakse liikmesriikidel keskenduda järgmisele:

| — | nõudluse stimuleerimine ning terviklike ja kergesti kättesaadavate teabe- ja nõustamissüsteemide väljaarendamine, mida täiendavad tõhusad teavitamisstrateegiad, eesmärgiga suurendada potentsiaalsete õppijate teadlikkust ja motivatsiooni, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, haridussüsteemist varakult lahkunutele, noortele, kes ei õpi, tööta ega osale koolituses, madala kvalifikatsiooniga täiskasvanutele (eelkõige neile, kellel on raskusi kirjaoskusega), ning mille järelmeetmena luuakse võimalused uuesti õppimiseks, mille tulemusena saavutatakse tunnustatud kvalifikatsioon, mis vastab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule; |
| --- | --- |

—

nõudluse stimuleerimine ning terviklike ja kergesti kättesaadavate teabe- ja nõustamissüsteemide väljaarendamine, mida täiendavad tõhusad teavitamisstrateegiad, eesmärgiga suurendada potentsiaalsete õppijate teadlikkust ja motivatsiooni, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, haridussüsteemist varakult lahkunutele, noortele, kes ei õpi, tööta ega osale koolituses, madala kvalifikatsiooniga täiskasvanutele (eelkõige neile, kellel on raskusi kirjaoskusega), ning mille järelmeetmena luuakse võimalused uuesti õppimiseks, mille tulemusena saavutatakse tunnustatud kvalifikatsioon, mis vastab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule;

| — | edendustöö tegemine tööandjate kaasamiseks töökohal pakutavasse õppesse, et arendada nii tööspetsiifilisi oskusi kui ka laiemaid oskusi, sealhulgas paindlikumate töögraafikute abil; |
| --- | --- |

—

edendustöö tegemine tööandjate kaasamiseks töökohal pakutavasse õppesse, et arendada nii tööspetsiifilisi oskusi kui ka laiemaid oskusi, sealhulgas paindlikumate töögraafikute abil;

| — | täiskasvanutele mõeldud paindlike õppimisvõimaluste edendamine, sealhulgas laiendades juurdepääsu kõrgharidusele nende jaoks, kel puudub tavapärane juurdepääsu võimaldav kvalifikatsioon, ning mitmekesistades kõrgkoolide pakutavaid täiskasvanuõppe võimalusi; |
| --- | --- |

—

täiskasvanutele mõeldud paindlike õppimisvõimaluste edendamine, sealhulgas laiendades juurdepääsu kõrgharidusele nende jaoks, kel puudub tavapärane juurdepääsu võimaldav kvalifikatsioon, ning mitmekesistades kõrgkoolide pakutavaid täiskasvanuõppe võimalusi;

| — | täielikult toimivate süsteemide loomine mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks ning nende kasutamise edendamine igas vanuses ja iga kvalifikatsioonitasandiga täiskasvanute, samuti ettevõtjate ja muude organisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

—

täielikult toimivate süsteemide loomine mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks ning nende kasutamise edendamine igas vanuses ja iga kvalifikatsioonitasandiga täiskasvanute, samuti ettevõtjate ja muude organisatsioonide poolt.

2.   Hariduse ja koolituse kvaliteedi ja tõhususe parandamine

Selleks, et luua tugev täiskasvanuhariduse sektor, palutakse liikmesriikidel keskenduda järgmisele:

| — | kvaliteedi tagamise väljatöötamine täiskasvanuhariduse pakkujate jaoks, näiteks akrediteerimissüsteemide abil, võttes arvesse teistes sektorites juba olemasolevaid kvaliteediraamistikke/standardeid; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamise väljatöötamine täiskasvanuhariduse pakkujate jaoks, näiteks akrediteerimissüsteemide abil, võttes arvesse teistes sektorites juba olemasolevaid kvaliteediraamistikke/standardeid;

| — | täiskasvanuhariduse valdkonna töötajate kvaliteedi parandamine, määrates näiteks kindlaks pädevusprofiilid, kehtestades esmase koolituse ja kutsealase arengu tõhusad süsteemid ning hõlbustades õpetajate, koolitajate ja muu täiskasvanuhariduse valdkonnas töötava personali liikuvust; |
| --- | --- |

—

täiskasvanuhariduse valdkonna töötajate kvaliteedi parandamine, määrates näiteks kindlaks pädevusprofiilid, kehtestades esmase koolituse ja kutsealase arengu tõhusad süsteemid ning hõlbustades õpetajate, koolitajate ja muu täiskasvanuhariduse valdkonnas töötava personali liikuvust;

| — | täiskasvanuhariduse rahastamiseks ettenähtud elujõulise ja läbipaistva süsteemi tagamine, mis põhineb jagatud vastutusel koos avaliku sektori oluliste kohustustega ning nende toetamisega, kes ei suuda maksta, rahastamise tasakaalustatud jaotamisel kogu elukestva õppe tsükli jooksul, kõigi sidusrühmade asjakohasel panustamisel rahastamisse ning tõhusamaks ja tulemuslikumaks rahastamiseks vajalike innovatiivsete vahendite otsimisel; |
| --- | --- |

—

täiskasvanuhariduse rahastamiseks ettenähtud elujõulise ja läbipaistva süsteemi tagamine, mis põhineb jagatud vastutusel koos avaliku sektori oluliste kohustustega ning nende toetamisega, kes ei suuda maksta, rahastamise tasakaalustatud jaotamisel kogu elukestva õppe tsükli jooksul, kõigi sidusrühmade asjakohasel panustamisel rahastamisse ning tõhusamaks ja tulemuslikumaks rahastamiseks vajalike innovatiivsete vahendite otsimisel;

| — | mehhanismide väljatöötamine selle tagamiseks, et pakutav haridus kajastaks paremini tööturu vajadusi ning pakuks võimalusi kvalifikatsiooni saamiseks ja uute oskuste arendamiseks, mis suurendavad inimeste suutlikkust kohaneda muutuva keskkonna uute nõuetega; |
| --- | --- |

—

mehhanismide väljatöötamine selle tagamiseks, et pakutav haridus kajastaks paremini tööturu vajadusi ning pakuks võimalusi kvalifikatsiooni saamiseks ja uute oskuste arendamiseks, mis suurendavad inimeste suutlikkust kohaneda muutuva keskkonna uute nõuetega;

| — | kõigi täiskasvanuharidusega seotud sidusrühmade, eelkõige avaliku sektori asutuste, täiskasvanuhariduse võimaluste erinevate pakkujate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö ja partnerluse intensiivistamine, eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil nn õppepiirkondade ja kohalike õppekeskuste arendamise raames. |
| --- | --- |

—

kõigi täiskasvanuharidusega seotud sidusrühmade, eelkõige avaliku sektori asutuste, täiskasvanuhariduse võimaluste erinevate pakkujate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö ja partnerluse intensiivistamine, eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil nn õppepiirkondade ja kohalike õppekeskuste arendamise raames.

3.   Võrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine täiskasvanuhariduse abil

Selleks, et arendada täiskasvanuhariduse sektori võimet edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning pakkuda seda vajavatele inimestele uut õppimisvõimalust ja uusi võimalusi eluks, samuti selleks, et anda panus haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkunute osakaalu vähendamisse alla 10 protsendi, palutakse liikmesriikidel keskenduda järgmisele:

| — | täiskasvanute kirja- ja arvutamisoskuse parandamine, arendades digitaalset kirjaoskust ning pakkudes täiskasvanutele võimalusi aktiivseks osalemiseks nüüdisaegses ühiskonnas vajalike põhioskuste ning pädevuste (näiteks majandus- ja finantsalane kirjaoskus, ühiskonna-, kultuuriline, poliitiline ja keskkonnateadlikkus, teadmised tervislike eluviiside kohta, tarbija- ja meediateadlikkus) arendamiseks; |
| --- | --- |

—

täiskasvanute kirja- ja arvutamisoskuse parandamine, arendades digitaalset kirjaoskust ning pakkudes täiskasvanutele võimalusi aktiivseks osalemiseks nüüdisaegses ühiskonnas vajalike põhioskuste ning pädevuste (näiteks majandus- ja finantsalane kirjaoskus, ühiskonna-, kultuuriline, poliitiline ja keskkonnateadlikkus, teadmised tervislike eluviiside kohta, tarbija- ja meediateadlikkus) arendamiseks;

| — | täiskasvanuhariduse pakkumise suurendamine ja inimeste osalemise soodustamine täiskasvanuhariduses sotsiaalse kaasatuse ja ühiskonnas aktiivse osalemise tugevdamise vahendina ning täiskasvanuhariduse kättesaadavuse parandamine sisserännanute, romide ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, samuti õppimisvõimaluste pakkumine pagulastele ja varjupaigataotlejatele, sealhulgas vajaduse korral asukohariigi keele õppimiseks; |
| --- | --- |

—

täiskasvanuhariduse pakkumise suurendamine ja inimeste osalemise soodustamine täiskasvanuhariduses sotsiaalse kaasatuse ja ühiskonnas aktiivse osalemise tugevdamise vahendina ning täiskasvanuhariduse kättesaadavuse parandamine sisserännanute, romide ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, samuti õppimisvõimaluste pakkumine pagulastele ja varjupaigataotlejatele, sealhulgas vajaduse korral asukohariigi keele õppimiseks;

| — | õppimisvõimaluste suurendamine vanemaealistele aktiivsena vananemise kontekstis, sealhulgas vabatahtlik tegevus ning põlvkondadevahelise õppe innovatiivsete vormide edendamine, samuti algatused eakamate inimeste oskuste ja pädevuste kasutamiseks kogu ühiskonna hüvanguks; |
| --- | --- |

—

õppimisvõimaluste suurendamine vanemaealistele aktiivsena vananemise kontekstis, sealhulgas vabatahtlik tegevus ning põlvkondadevahelise õppe innovatiivsete vormide edendamine, samuti algatused eakamate inimeste oskuste ja pädevuste kasutamiseks kogu ühiskonna hüvanguks;

| — | puuetega inimeste ning õppimisest kõrvale jäänud eriolukordades olevate inimeste (nagu haiglates, hooldekodudes ja vanglates asuvad inimesed) õpivajaduste käsitlemine ning neile piisava nõustamistoe pakkumine. |
| --- | --- |

—

puuetega inimeste ning õppimisest kõrvale jäänud eriolukordades olevate inimeste (nagu haiglates, hooldekodudes ja vanglates asuvad inimesed) õpivajaduste käsitlemine ning neile piisava nõustamistoe pakkumine.

4.   Täiskasvanute loovuse ja innovatsioonivõime ning õpikeskkonna edendamine

Selleks, et töötada välja uusi õppemeetodeid ja loovaid õpikeskkondi täiskasvanuhariduse jaoks ning edendada täiskasvanuharidust loovuse ja kodanike innovatsioonialaste võimete edendamise vahendina, palutakse liikmesriikidel keskenduda järgmisele:

| — | valdkonnaüleste võtmepädevuste (nagu õppima õppimine, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriline teadlikkus ja väljendusvõime) omandamise edendamine, kohaldades eelkõige Euroopa põhipädevuste raamistikku täiskasvanuhariduse sektoris; |
| --- | --- |

—

valdkonnaüleste võtmepädevuste (nagu õppima õppimine, algatusvõime ja ettevõtlikkus, kultuuriline teadlikkus ja väljendusvõime) omandamise edendamine, kohaldades eelkõige Euroopa põhipädevuste raamistikku täiskasvanuhariduse sektoris;

| — | kultuuriorganisatsioonide (muuseumid, raamatukogud jne), kodanikuühiskonna, spordiorganisatsioonide ja muude asutuste rolli tugevdamine mitteformaalse ja informaalse täiskasvanuhariduse loova ja innovaatilise taustana; |
| --- | --- |

—

kultuuriorganisatsioonide (muuseumid, raamatukogud jne), kodanikuühiskonna, spordiorganisatsioonide ja muude asutuste rolli tugevdamine mitteformaalse ja informaalse täiskasvanuhariduse loova ja innovaatilise taustana;

| — | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) parem kasutamine täiskasvanuhariduses, mis laiendab juurdepääsu haridusele ja parandab selle pakkumise kvaliteeti, nt uute kaugõppevõimaluste kasutamine ning e-õppe vahendite ning platvormide loomine, et jõuda uute, eelkõige erivajadustega või kaugetes piirkondades elavate sihtrühmadeni. |
| --- | --- |

—

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) parem kasutamine täiskasvanuhariduses, mis laiendab juurdepääsu haridusele ja parandab selle pakkumise kvaliteeti, nt uute kaugõppevõimaluste kasutamine ning e-õppe vahendite ning platvormide loomine, et jõuda uute, eelkõige erivajadustega või kaugetes piirkondades elavate sihtrühmadeni.

Selleks, et toetada eespool nimetatud prioriteetseid valdkondi kooskõlas raamistikus „ET 2020” toodud nelja strateegilise eesmärgiga, palutakse liikmesriikidel anda panus Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuvat täiskasvanuharidust käsitleva teabe ja andmete kogumise, võrdlemise ja analüüsi parandamisse.

5.   Täiskasvanuharidust käsitleva teadmistebaasi ja täiskasvanuharidussektori jälgimise parandamine

Liikmesriikidel palutakse keskenduda järgmisele:

| — | aktiivne osalemine kõige tähtsamate rahvusvaheliste küsitluste ja uuringute (nagu täiskasvanuhariduse uuring, täienduskutseõppe uuring ning täiskasvanute pädevuste hindamise programm) läbiviimises ning nende tulemusena saadud põhiliste teadmiste rakendamises; |
| --- | --- |

—

aktiivne osalemine kõige tähtsamate rahvusvaheliste küsitluste ja uuringute (nagu täiskasvanuhariduse uuring, täienduskutseõppe uuring ning täiskasvanute pädevuste hindamise programm) läbiviimises ning nende tulemusena saadud põhiliste teadmiste rakendamises;

| — | jõupingutuste suurendamine piisavate lähteandmete kogumiseks, näiteks osalemise, haridusvõimaluste pakkujate, rahastamise, tulemuste ning õppimisest saadava laiema kasuteguri kohta täiskasvanute ja ühiskonna jaoks, samuti olemasolevate andmete laiendamiseks üle 64-aastaste vanuserühmale, et kajastada pikenevat tööiga; |
| --- | --- |

—

jõupingutuste suurendamine piisavate lähteandmete kogumiseks, näiteks osalemise, haridusvõimaluste pakkujate, rahastamise, tulemuste ning õppimisest saadava laiema kasuteguri kohta täiskasvanute ja ühiskonna jaoks, samuti olemasolevate andmete laiendamiseks üle 64-aastaste vanuserühmale, et kajastada pikenevat tööiga;

| — | Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi täiskasvanuharidusega tegeleva sektori arengu ja toimimise jälgimise ja mõjuhindamise tõhustamine, kasutades võimaluse korral paremini ära olemasolevaid vahendeid; |
| --- | --- |

—

Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi täiskasvanuharidusega tegeleva sektori arengu ja toimimise jälgimise ja mõjuhindamise tõhustamine, kasutades võimaluse korral paremini ära olemasolevaid vahendeid;

| — | täiskasvanuharidusega seotud uurimistegevuse ja põhjalike analüüside intensiivistamine, laiendades uurimistegevuse ulatust, et kaasata uusi valdkondi ning julgustada läbi viima rohkem valdkondadevahelisi ja prognoosivaid analüüse; |
| --- | --- |

—

täiskasvanuharidusega seotud uurimistegevuse ja põhjalike analüüside intensiivistamine, laiendades uurimistegevuse ulatust, et kaasata uusi valdkondi ning julgustada läbi viima rohkem valdkondadevahelisi ja prognoosivaid analüüse;

| — | aruannete esitamine täiskasvanuharidust käsitleva poliitika kohta strateegilise raamistiku „ET 2020” aasta ühise eduaruande osana. |
| --- | --- |

—

aruannete esitamine täiskasvanuharidust käsitleva poliitika kohta strateegilise raamistiku „ET 2020” aasta ühise eduaruande osana.

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/7

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb ELi liikmesriikide esindamist Maailma Antidopingu Agentuuris (WADA) ning ELi ja selle liikmesriikide seisukohtade kooskõlastamist enne WADA kohtumisi

2011/C 372/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE

| 1) | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. detsembri 2000. aasta järeldusi dopinguvastase võitluse kohta (1); |
| --- | --- |

1)

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 4. detsembri 2000. aasta järeldusi dopinguvastase võitluse kohta (1);

| 2) | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi ELi rolli kohta rahvusvahelises dopinguvastases võitluses (2); |
| --- | --- |

2)

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi ELi rolli kohta rahvusvahelises dopinguvastases võitluses (2);

TÕDEVAD, ET

| 1) | Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid saama rakendada oma pädevusi ja täita oma rolli Maailma Antidopingu Agentuuris (edaspidi „WADA”), muu hulgas selle eeskirjade, standardite ja suuniste ettevalmistamisel, läbirääkimisel ja vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid saama rakendada oma pädevusi ja täita oma rolli Maailma Antidopingu Agentuuris (edaspidi „WADA”), muu hulgas selle eeskirjade, standardite ja suuniste ettevalmistamisel, läbirääkimisel ja vastuvõtmisel;

| 2) | tuleb sätestada praktilised juhised Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide osalemiseks WADA töös ning ka seisukohtade kooskõlastamiseks enne WADA kohtumisi; |
| --- | --- |

2)

tuleb sätestada praktilised juhised Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide osalemiseks WADA töös ning ka seisukohtade kooskõlastamiseks enne WADA kohtumisi;

| 3) | kogu Euroopa seisukoht kooskõlastatakse enne WADA kohtumisi Euroopa Nõukogus, võttes nõuetekohaselt arvesse kohaldatavaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

3)

kogu Euroopa seisukoht kooskõlastatakse enne WADA kohtumisi Euroopa Nõukogus, võttes nõuetekohaselt arvesse kohaldatavaid ELi õigusakte;

| 4) | eksisteerib tungiv vajadus ELi liikmesriikide järjepideva esindatuse järele WADA asutamisnõukogus, mida toetatakse poliitilise mandaadi ja piisavate erialateadmistega; |
| --- | --- |

4)

eksisteerib tungiv vajadus ELi liikmesriikide järjepideva esindatuse järele WADA asutamisnõukogus, mida toetatakse poliitilise mandaadi ja piisavate erialateadmistega;

LEPIVAD SELLEST TULENEVALT KOKKU, ET

| 1) | ELi liikmesriikide esindajad WADA asutamisnõukogus valitakse ministrite tasandilt ning liikmekohad jaotuvad järgmiselt:






  — | üks liikmekoht tuleks eraldada ühele ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvale liikmesriigile; |
| --- | --- | --- |

1)

ELi liikmesriikide esindajad WADA asutamisnõukogus valitakse ministrite tasandilt ning liikmekohad jaotuvad järgmiselt:

—

üks liikmekoht tuleks eraldada ühele ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvale liikmesriigile;

| — | üks liikmekoht tuleks eraldada ühele tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvale liikmesriigile; |
| --- | --- |

—

üks liikmekoht tuleks eraldada ühele tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvale liikmesriigile;

| — | üks liikmekoht tuleks nõukogus kokku saavate liikmesriikide poolt ühiselt eraldada isikule, kes vastutab ministrite tasandil spordi eest ning kellel on asjakohased kogemused ja teadmised (edaspidi „valitsuse tasandi ekspert”); |
| --- | --- |

—

üks liikmekoht tuleks nõukogus kokku saavate liikmesriikide poolt ühiselt eraldada isikule, kes vastutab ministrite tasandil spordi eest ning kellel on asjakohased kogemused ja teadmised (edaspidi „valitsuse tasandi ekspert”);

| 2) | asjakohastel puhkudel võivad liikmesriikide esindajaid saata eksperdid eesistujariigist ja/või komisjonist; |
| --- | --- |

2)

asjakohastel puhkudel võivad liikmesriikide esindajaid saata eksperdid eesistujariigist ja/või komisjonist;

| 3) | I lisas esitatud kord ELi liikmesriikide esindamise kohta WADA asutamisnõukogus jõustub 1. jaanuaril 2013; |
| --- | --- |

3)

I lisas esitatud kord ELi liikmesriikide esindamise kohta WADA asutamisnõukogus jõustub 1. jaanuaril 2013;

| 4) | kohaldatakse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni käitumisjuhendit WADA kohtumisteks ettevalmistuste tegemise kohta, mis on esitatud II lisas; |
| --- | --- |

4)

kohaldatakse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni käitumisjuhendit WADA kohtumisteks ettevalmistuste tegemise kohta, mis on esitatud II lisas;

| 5) | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad vaatavad 31. detsembriks 2015 läbi käesoleva resolutsiooni kohaldamisel saadud kogemused ning kaaluvad, kas resolutsiooniga kehtestatud korda on vaja kohandada. |
| --- | --- |

5)

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad vaatavad 31. detsembriks 2015 läbi käesoleva resolutsiooni kohaldamisel saadud kogemused ning kaaluvad, kas resolutsiooniga kehtestatud korda on vaja kohandada.

---

(1)  EÜT C 356, 12.12.2000, lk 1.

(2)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 18.

---

I LISA

Kord ELi liikmesriikide esindamise kohta WADA asutamisnõukogus

ELi liikmesriigid lepivad kokku järgmises esindamissüsteemis.

ESINDAJAD LIIKMESRIIKIDEST, KES MOODUSTAVAD AMETIS OLEVA JA TULEVASE EESISTUJARIIKIDE KOLMIKU

| — | Ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvad liikmesriigid valivad pärast omavahelist konsulteerimist enda hulgast ühe ELi liikmesriikide esindajaks WADA asutamisnõukogus. Valitud liikmesriik nimetab oma sisemenetluse kohaselt asjaomasele kohale esindaja. Selleks esindajaks on isik, kes vastutab kõnealuses liikmesriigis ministrite tasandil spordi valdkonna eest. Esindaja lähetamiseks valitud liikmesriik ning esindaja nimi teatatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile. |
| --- | --- |

—

Ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvad liikmesriigid valivad pärast omavahelist konsulteerimist enda hulgast ühe ELi liikmesriikide esindajaks WADA asutamisnõukogus. Valitud liikmesriik nimetab oma sisemenetluse kohaselt asjaomasele kohale esindaja. Selleks esindajaks on isik, kes vastutab kõnealuses liikmesriigis ministrite tasandil spordi valdkonna eest. Esindaja lähetamiseks valitud liikmesriik ning esindaja nimi teatatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.

| — | Kui esindaja lõpetab oma ülesannete täitmise ministrite tasandil, nimetab liikmesriik ametisse asendaja ministrite tasandil. |
| --- | --- |

—

Kui esindaja lõpetab oma ülesannete täitmise ministrite tasandil, nimetab liikmesriik ametisse asendaja ministrite tasandil.

| — | Eespool esitatud eeskirju kohaldatakse ka tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

—

Eespool esitatud eeskirju kohaldatakse ka tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide suhtes.

| — | Nimetatud esindajate ametiaeg on kolm aastat. |
| --- | --- |

—

Nimetatud esindajate ametiaeg on kolm aastat.

| — | Tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide seast nimetatud esindaja jääb ametisse ka pärast kõnealuse eesistujariikide kolmiku eesistumisaja algust, et tagada järjepidevus ja kolmeaastase ametiaja säilimine. |
| --- | --- |

—

Tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide seast nimetatud esindaja jääb ametisse ka pärast kõnealuse eesistujariikide kolmiku eesistumisaja algust, et tagada järjepidevus ja kolmeaastase ametiaja säilimine.

VALITSUSE TASANDI EKSPERT, KES MÄÄRATAKSE ÜHISELT NÕUKOGUS KOKKU TULEVATE LIIKMESRIIKIDE POOLT

| — | Liikmesriigid esitavad ettepanekud eksperdist esindaja kohta hiljemalt üks kuu enne ELi nõukogu istungit, mille käigus ametisse nimetamine aset leiab. Ettepanekud ei tohiks hõlmata ei ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse ega tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide ministreid. Ettepanekud eksperdist esindaja kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid esitavad ettepanekud eksperdist esindaja kohta hiljemalt üks kuu enne ELi nõukogu istungit, mille käigus ametisse nimetamine aset leiab. Ettepanekud ei tohiks hõlmata ei ametis olevasse eesistujariikide kolmikusse ega tulevasse eesistujariikide kolmikusse kuuluvate liikmesriikide ministreid. Ettepanekud eksperdist esindaja kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

| — | WADA asutamisnõukogu liikme esimene ametisse nimetamine toimub eespool kirjeldatud viisil ELi nõukogu istungil (haridus, noored, kultuur ja sport) hiljemalt 2012. aasta novembris. |
| --- | --- |

—

WADA asutamisnõukogu liikme esimene ametisse nimetamine toimub eespool kirjeldatud viisil ELi nõukogu istungil (haridus, noored, kultuur ja sport) hiljemalt 2012. aasta novembris.

| — | Nimetatud esindaja ametiaeg on kolm aastat. |
| --- | --- |

—

Nimetatud esindaja ametiaeg on kolm aastat.

| — | Kui esindaja lõpetab oma asukohaliikmesriigis ülesannete täitmise ministrite tasandil, algatatakse uus ametisse nimetamise menetlus. Ametis olev esindaja jääb oma kohale uue ametisse nimetamise menetluse lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

—

Kui esindaja lõpetab oma asukohaliikmesriigis ülesannete täitmise ministrite tasandil, algatatakse uus ametisse nimetamise menetlus. Ametis olev esindaja jääb oma kohale uue ametisse nimetamise menetluse lõpuleviimiseni.

ÜLEMINEKUEESKIRJAD

| — | Kehtivad eeskirjad ELi liikmesriikide esindamise kohta WADA asutamisnõukogus on jõus kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

—

Kehtivad eeskirjad ELi liikmesriikide esindamise kohta WADA asutamisnõukogus on jõus kuni 31. detsembrini 2012.

| — | Iirimaa, Leedu ja Kreeka poolt nimetatud esindaja ametiaeg lühendatakse 18 kuuni ning see algab 1. jaanuaril 2013. |
| --- | --- |

—

Iirimaa, Leedu ja Kreeka poolt nimetatud esindaja ametiaeg lühendatakse 18 kuuni ning see algab 1. jaanuaril 2013.

NÕUKOGUS KOKKU TULEVATE LIIKMESRIIKIDE HEAKSKIITMISPROTSESS

| — | Nõukogus kokku tulevad liikmesriigid kiidavad piisava etteteatamisega heaks valitsuse tasandi eksperdi ning liikmesriigid, kes on valitud WADA asutamisnõukogusse esindajate määramiseks ametis oleva ja tulevase eesistujariikide kolmiku poolt. |
| --- | --- |

—

Nõukogus kokku tulevad liikmesriigid kiidavad piisava etteteatamisega heaks valitsuse tasandi eksperdi ning liikmesriigid, kes on valitud WADA asutamisnõukogusse esindajate määramiseks ametis oleva ja tulevase eesistujariikide kolmiku poolt.

| — | Kõikide ELi liikmesriike esindavate WADA asutamisnõukogu liikmete nimed edastatakse WADA-le Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi kaudu. |
| --- | --- |

—

Kõikide ELi liikmesriike esindavate WADA asutamisnõukogu liikmete nimed edastatakse WADA-le Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi kaudu.

---

II LISA

Nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni käitumisjuhend WADA kohtumisteks ettevalmistuste tegemise kohta

Pidades silmas, et ELi acquis’d ja lojaalse koostöö kohustust arvesse võttes kooskõlastatakse, kui see on asjakohane, eesistujariigi juhtimisel ELi ja liikmesriikide seisukohad WADA kohtumistel käsitletavates küsimustes õigel ajal ja tõhusalt enne WADA kohtumisi,

lepivad nõukogu, liikmesriigid ja komisjon kokku järgmises käitumisjuhendis.

JUHENDI LAAD JA KOHALDAMISALA

| — | Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse WADA asutamisnõukogu kõikideks kohtumisteks ettevalmistuste tegemisel. |
| --- | --- |

—

Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse WADA asutamisnõukogu kõikideks kohtumisteks ettevalmistuste tegemisel.

| — | Käitumisjuhendis sätestatakse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vaheline töökorraldus nimetatud kohtumiste, sealhulgas ka neile eelnevate Euroopa Nõukogu kohtumiste (CAHAMA) ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

Käitumisjuhendis sätestatakse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vaheline töökorraldus nimetatud kohtumiste, sealhulgas ka neile eelnevate Euroopa Nõukogu kohtumiste (CAHAMA) ettevalmistamiseks.

KOOSKÕLASTAMISPROTSESS

| — | Kooskõlastamisprotsess peaks algama WADA kohtumise päevakorra analüüsimisega, mida teevad ühiselt nõukogu eesistujariik, keda abistab ELi nõukogu peasekretariaat, ja Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

—

Kooskõlastamisprotsess peaks algama WADA kohtumise päevakorra analüüsimisega, mida teevad ühiselt nõukogu eesistujariik, keda abistab ELi nõukogu peasekretariaat, ja Euroopa Komisjon.

| — | Eesistujariik valmistab ette põhjaliku seisukoha kavandi, võttes arvesse käesolevat juhendit ja Euroopa Komisjoni ettepanekut ELi pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Eesistujariik valmistab ette põhjaliku seisukoha kavandi, võttes arvesse käesolevat juhendit ja Euroopa Komisjoni ettepanekut ELi pädevusse kuuluvates küsimustes.

| — | Seisukoha valmistab ette nõukogu spordi töörühm ja selle suhtes lepitakse tavaliselt kokku alaliste esindajate komitees (COREPER), välja arvatud kiireloomuliste juhtumite korral. |
| --- | --- |

—

Seisukoha valmistab ette nõukogu spordi töörühm ja selle suhtes lepitakse tavaliselt kokku alaliste esindajate komitees (COREPER), välja arvatud kiireloomuliste juhtumite korral.

SUHTED EUROOPA NÕUKOGUGA

| — | Eesistujariigi esindaja tutvustab CAHAMA (1) koosolekutel seisukohta küsimustes, mille puhul on seisukoht ette valmistatud. Euroopa Komisjon esitab ELi seisukoha ELi pädevusse kuuluvates küsimustes ja siis, kui on olemas seisukoht, milles on kokku lepitud asutamislepingu asjakohaste sätete kohaselt. |
| --- | --- |

—

Eesistujariigi esindaja tutvustab CAHAMA (1) koosolekutel seisukohta küsimustes, mille puhul on seisukoht ette valmistatud. Euroopa Komisjon esitab ELi seisukoha ELi pädevusse kuuluvates küsimustes ja siis, kui on olemas seisukoht, milles on kokku lepitud asutamislepingu asjakohaste sätete kohaselt.

| — | EL ja selle liikmesriigid peaksid püüdma lisada selle seisukoha CAHAMA koostatud kogu Euroopat hõlmavasse seisukohta. |
| --- | --- |

—

EL ja selle liikmesriigid peaksid püüdma lisada selle seisukoha CAHAMA koostatud kogu Euroopat hõlmavasse seisukohta.

AD HOC KOOSKÕLASTAMINE

| — | Igal vajalikul ajahetkel võib läbi viia ELi ja selle liikmesriikide poolset ad hoc kooskõlastamist, tavaliselt eesistujariigi juhtimisel. See võib toimuda CAHAMA või WADA kohtumiste raames. |
| --- | --- |

—

Igal vajalikul ajahetkel võib läbi viia ELi ja selle liikmesriikide poolset ad hoc kooskõlastamist, tavaliselt eesistujariigi juhtimisel. See võib toimuda CAHAMA või WADA kohtumiste raames.

SÕNAVÕTMINE JA HÄÄLETAMINE

| — | ELi liikmesriikide esindajad võtavad sõna ja hääletavad vastavalt kokkulepitud seisukohtadele. |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriikide esindajad võtavad sõna ja hääletavad vastavalt kokkulepitud seisukohtadele.

ARUANDLUS

| — | Ametis oleva eesistujariikide kolmiku seast valitud esindaja WADA asutamisnõukogus annab WADA asutamisnõukogu kohtumiste tulemustest aru Euroopa Liidu Nõukogu järgmisel istungil (haridus, noored, kultuur ja sport). |
| --- | --- |

—

Ametis oleva eesistujariikide kolmiku seast valitud esindaja WADA asutamisnõukogus annab WADA asutamisnõukogu kohtumiste tulemustest aru Euroopa Liidu Nõukogu järgmisel istungil (haridus, noored, kultuur ja sport).

| — | Ametis oleva eesistujariikide kolmiku seast valitud esindaja WADA asutamisnõukogus peaks esitama nõukogu spordi töörühmale kirjaliku aruande WADA asutamisnõukogu kohtumiste tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

Ametis oleva eesistujariikide kolmiku seast valitud esindaja WADA asutamisnõukogus peaks esitama nõukogu spordi töörühmale kirjaliku aruande WADA asutamisnõukogu kohtumiste tulemuste kohta.

---

(1)  Ajutine Euroopa komitee Maailma Antidopingu Agentuuri vallas (CAHAMA), mis loodi 2003. aasta juulis ja mis vastutab kõikide Euroopa kultuurikonventsiooni osaliste seisukohtade kooskõlastamise eest WADAga seotud küsimustes. CAHAMA korralised koosolekud toimuvad vahetult enne või pärast dopinguvastase konventsiooni järelevalverühma koosolekuid ning võimaluse korral vähemalt üks nädal enne WADA asutamisnõukogu ja täidesaatva komitee korralisi kohtumisi.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/10

---

Nõukogu järeldused noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta

2011/C 372/03

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 on sätestatud, et Euroopa Liidu tegevusega püütakse soodustada noorsoovahetust ja juhendajate vahetust sotsiaalhariduse alal ning ergutada noori osalema Euroopa demokraatias; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 on sätestatud, et Euroopa Liidu tegevusega püütakse soodustada noorsoovahetust ja juhendajate vahetust sotsiaalhariduse alal ning ergutada noori osalema Euroopa demokraatias;

| 2. | Euroopa Liidu toimimise leping on võimaldanud ELil tugevdada oma välispoliitika elluviimist; naaberriikidega tehtavat koostööd saab nüüd laiendada, et see hõlmaks integreeritult ja tõhusamalt kõiki küsimusi; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu toimimise leping on võimaldanud ELil tugevdada oma välispoliitika elluviimist; naaberriikidega tehtavat koostööd saab nüüd laiendada, et see hõlmaks integreeritult ja tõhusamalt kõiki küsimusi;

| 3. | liikuvus on oluline vastastikuse mõistmise ja majandusliku arengu edendamisel, suurendades samas teadlikkust erinevatest ellusuhtumistest ja noorte erinevast olukorrast kogu Euroopas. Muude eeliste hulgas on liikuvus hädavajalik ideede vahetamiseks, uuenduste levitamiseks, tööhõive- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks, tugevate inimestevaheliste suhete loomiseks, isikliku arengu soodustamiseks, käitumis- ja suhtlemisoskuste omandamise ergutamiseks, kultuuridevaheliste pädevuste edendamiseks ja eelarvamustega võitlemiseks; muude teemade kõrval on see võti noorte kogu potentsiaali vallandamiseks ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

liikuvus on oluline vastastikuse mõistmise ja majandusliku arengu edendamisel, suurendades samas teadlikkust erinevatest ellusuhtumistest ja noorte erinevast olukorrast kogu Euroopas. Muude eeliste hulgas on liikuvus hädavajalik ideede vahetamiseks, uuenduste levitamiseks, tööhõive- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks, tugevate inimestevaheliste suhete loomiseks, isikliku arengu soodustamiseks, käitumis- ja suhtlemisoskuste omandamise ergutamiseks, kultuuridevaheliste pädevuste edendamiseks ja eelarvamustega võitlemiseks; muude teemade kõrval on see võti noorte kogu potentsiaali vallandamiseks ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks;

| 4. | liikuvuse üldise suurenemisega, mis toob kaasa erineva kodakondsuse, kultuuritausta, usutunnistuse ja veendumustega inimeste tiheda suhtlemise, suureneb rahvusvahelisel tasandil Euroopa Liidu roll demokraatia, vabaduse, võrdsuse ja inimõiguste tunnustamise ning kultuuridevahelise dialoogi asjakohaste standardite edendamisel; |
| --- | --- |

4.

liikuvuse üldise suurenemisega, mis toob kaasa erineva kodakondsuse, kultuuritausta, usutunnistuse ja veendumustega inimeste tiheda suhtlemise, suureneb rahvusvahelisel tasandil Euroopa Liidu roll demokraatia, vabaduse, võrdsuse ja inimõiguste tunnustamise ning kultuuridevahelise dialoogi asjakohaste standardite edendamisel;

| 5. | „osalemine” ning „noored ja maailm” on lisatud kahe prioriteetse tegevusvaldkonnana Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikku (2010–2018); |
| --- | --- |

5.

„osalemine” ning „noored ja maailm” on lisatud kahe prioriteetse tegevusvaldkonnana Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikku (2010–2018);

| 6. | ELi noortekonverents toimus 5.–7. septembrini 2011 Poolas, Varssavis ja sellel rõhutati, et eelkõige on vaja:






  — | sektoritevahelist koostööd valitsusväliste noorteorganisatsioonide ja poliitikakujundajate vahel ning täiendavaid uuringuid noortevaldkonna koostöö ja liikuvuse hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

ELi noortekonverents toimus 5.–7. septembrini 2011 Poolas, Varssavis ja sellel rõhutati, et eelkõige on vaja:

—

sektoritevahelist koostööd valitsusväliste noorteorganisatsioonide ja poliitikakujundajate vahel ning täiendavaid uuringuid noortevaldkonna koostöö ja liikuvuse hindamiseks;

| — | juurdepääsu teabele ELi liikmesriikide, Ida-Euroopa ja Kaukaasia riikide kohta nii on-line- kui ka off-line-kanalite kaudu; |
| --- | --- |

—

juurdepääsu teabele ELi liikmesriikide, Ida-Euroopa ja Kaukaasia riikide kohta nii on-line- kui ka off-line-kanalite kaudu;

| — | lahendada probleemid viisa saamisega, mis on kõige püsivam takistus ELi ja naaberriikide noortekoostöös; |
| --- | --- |

—

lahendada probleemid viisa saamisega, mis on kõige püsivam takistus ELi ja naaberriikide noortekoostöös;

| — | tugevdada ja laiendada vahendeid ja programme, näiteks programmi „Aktiivsed noored”, et keskenduda rohkem liikuvuse küsimustele ja noorte kaasamisele otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

tugevdada ja laiendada vahendeid ja programme, näiteks programmi „Aktiivsed noored”, et keskenduda rohkem liikuvuse küsimustele ja noorte kaasamisele otsustusprotsessi;

| — | seada prioriteediks noorte osalemine Euroopa demokraatlikus elus ja ELi poliitikavaldkondades, näiteks käivitades eriprogramme ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa riikide noortekoostöö toetamiseks; |
| --- | --- |

—

seada prioriteediks noorte osalemine Euroopa demokraatlikus elus ja ELi poliitikavaldkondades, näiteks käivitades eriprogramme ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa riikide noortekoostöö toetamiseks;

TÕDEVAD, ET

| 7. | Euroopa Liidu laienemine 1. mail 2004 põhjustas liidu jaoks ajaloolisi poliitilisi, geograafilisi ja majanduslikke muutusi, suurendades veelgi vajadust koostööks ELi ja tema naabrite vahel, sealhulgas Ida-Euroopa riikidega (1); |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu laienemine 1. mail 2004 põhjustas liidu jaoks ajaloolisi poliitilisi, geograafilisi ja majanduslikke muutusi, suurendades veelgi vajadust koostööks ELi ja tema naabrite vahel, sealhulgas Ida-Euroopa riikidega (1);

| 8. | Euroopa Liidu Euroopa naabruspoliitikas, (2) mida hiljuti hinnati ja mis paigutati uude raamistikku teatisega „Uus vastus muutunud naabrusele”, püstitatakse julged eesmärgid, mille aluseks on pühendumine ühistele väärtustele ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tõhus rakendamine; Euroopa Liidu lähimate ida- ja lõunanaabrite juures toimuvad demokraatlikud arengud ja üleminekud on samuti suurendanud Euroopa naabruspoliitika ning kodanikuühiskonda tugevdavate meetmete strateegilist tähtsust ning parandanud vahetuste ja inimestevaheliste kontaktide võimalusi, pöörates erilist tähelepanu noortele; |
| --- | --- |

8.

Euroopa Liidu Euroopa naabruspoliitikas, (2) mida hiljuti hinnati ja mis paigutati uude raamistikku teatisega „Uus vastus muutunud naabrusele”, püstitatakse julged eesmärgid, mille aluseks on pühendumine ühistele väärtustele ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tõhus rakendamine; Euroopa Liidu lähimate ida- ja lõunanaabrite juures toimuvad demokraatlikud arengud ja üleminekud on samuti suurendanud Euroopa naabruspoliitika ning kodanikuühiskonda tugevdavate meetmete strateegilist tähtsust ning parandanud vahetuste ja inimestevaheliste kontaktide võimalusi, pöörates erilist tähelepanu noortele;

| 9. | sellega seoses on idapartnerlus (3) algatus, millel on strateegiline tähtsus nii Euroopa naabruspoliitika raames osalevate Ida-Euroopa riikide kui kogu ELi stabiilsuse ja julgeoleku jaoks. Selle tähtis eesmärk on tugevdada kodanikuühiskonda, mis on tõhusa demokraatliku riigi üks aluseid. Sellel koostöövaldkonnal, mis hõlmab noorte osalust ja koostööd, peaks olema idapartnerluses veelgi tähtsam roll; |
| --- | --- |

9.

sellega seoses on idapartnerlus (3) algatus, millel on strateegiline tähtsus nii Euroopa naabruspoliitika raames osalevate Ida-Euroopa riikide kui kogu ELi stabiilsuse ja julgeoleku jaoks. Selle tähtis eesmärk on tugevdada kodanikuühiskonda, mis on tõhusa demokraatliku riigi üks aluseid. Sellel koostöövaldkonnal, mis hõlmab noorte osalust ja koostööd, peaks olema idapartnerluses veelgi tähtsam roll;

| 10. | inimestevaheliste kontaktide hõlbustamine ning kodanikuühiskonnaga dialoogi tõhustamine on määratletud kui ELi ja Venemaa moderniseerimispartnerluse olulised elemendid (4); |
| --- | --- |

10.

inimestevaheliste kontaktide hõlbustamine ning kodanikuühiskonnaga dialoogi tõhustamine on määratletud kui ELi ja Venemaa moderniseerimispartnerluse olulised elemendid (4);

| 11. | Euroopa Liit on juba teinud jõupingutusi, et anda eri-elamisload kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist vabatahtliku tegevuse eesmärgil, (5) ja see on oluline edasiminek; |
| --- | --- |

11.

Euroopa Liit on juba teinud jõupingutusi, et anda eri-elamisload kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist vabatahtliku tegevuse eesmärgil, (5) ja see on oluline edasiminek;

| 12. | Euroopa Ülemkogu rõhutas hiljuti vajadust luua Lõuna- ja Ida-Euroopa riikidega liikuvuspartnerlusi (6). Nimetatud partnerluste tulevaseks kujundamiseks on vaja võtta arvesse noorte õppimisega seotud liikuvuse suurendamist, sealhulgas teises riigis mitteformaalse õppimise eesmärgil, mis võib toimuda noorsootöö, sealhulgas noortevahetuse ja vabatahtliku tegevuse vormis; |
| --- | --- |

12.

Euroopa Ülemkogu rõhutas hiljuti vajadust luua Lõuna- ja Ida-Euroopa riikidega liikuvuspartnerlusi (6). Nimetatud partnerluste tulevaseks kujundamiseks on vaja võtta arvesse noorte õppimisega seotud liikuvuse suurendamist, sealhulgas teises riigis mitteformaalse õppimise eesmärgil, mis võib toimuda noorsootöö, sealhulgas noortevahetuse ja vabatahtliku tegevuse vormis;

| 13. | noortevahetuse programmid on hea vahend eriti sellistele noortele, kellel on vähem võimalusi saada kultuuridevahelisi kogemusi ning arendada isiklikke oskusi ja keeleoskust; |
| --- | --- |

13.

noortevahetuse programmid on hea vahend eriti sellistele noortele, kellel on vähem võimalusi saada kultuuridevahelisi kogemusi ning arendada isiklikke oskusi ja keeleoskust;

| 14. | Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide rahvusvahelise koostöö arendamine on piirkonnas usalduse suurendamise mehhanismi tähtis element, mis kujundab tulevasi suhteid Euroopas olukorras, kus võib tekkida raskusi; |
| --- | --- |

14.

Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide rahvusvahelise koostöö arendamine on piirkonnas usalduse suurendamise mehhanismi tähtis element, mis kujundab tulevasi suhteid Euroopas olukorras, kus võib tekkida raskusi;

| 15. | Euroopa naabruspoliitika hõlmab Euroopa Liidu ja liikmesriikide tegevust seoses 16 Euroopa Liidu naaberriigiga. Sellega seoses ning arvestades nende võimalikku panust praegustesse demokratiseerimisprotsessidesse võiks kavandada käesolevas dokumendis esitatud algatustega sarnaste algatuste rakendamist suhetes Vahemere lõunapiirkonna riikidega; |
| --- | --- |

15.

Euroopa naabruspoliitika hõlmab Euroopa Liidu ja liikmesriikide tegevust seoses 16 Euroopa Liidu naaberriigiga. Sellega seoses ning arvestades nende võimalikku panust praegustesse demokratiseerimisprotsessidesse võiks kavandada käesolevas dokumendis esitatud algatustega sarnaste algatuste rakendamist suhetes Vahemere lõunapiirkonna riikidega;

PIIRITLEVAD ÜLDISE VAJADUSE

| 16. | toetada rahvusvahelist noortevaldkonna koostööd, ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide dialoogi ja vastastikust mõistmist kui tähtsat vahendit Euroopa kodakondsuse ja demokratiseerimisprotsesside edendamiseks; |
| --- | --- |

16.

toetada rahvusvahelist noortevaldkonna koostööd, ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide dialoogi ja vastastikust mõistmist kui tähtsat vahendit Euroopa kodakondsuse ja demokratiseerimisprotsesside edendamiseks;

| 17. | hõlbustada noorte juurdepääsu õppimisega seotud liikuvusele, sealhulgas Ida-Euroopa riikidest Euroopa Liitu reisivate noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide ning mõnda Ida-Euroopa riiki reisivate noorte Euroopa Liidu kodanike osas; |
| --- | --- |

17.

hõlbustada noorte juurdepääsu õppimisega seotud liikuvusele, sealhulgas Ida-Euroopa riikidest Euroopa Liitu reisivate noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide ning mõnda Ida-Euroopa riiki reisivate noorte Euroopa Liidu kodanike osas;

| 18. | julgustada liikmesriikide, noorteorganisatsioonide ja noorte vahel vastastikust õppimist kolmandate riikide, eelkõige Ida-Euroopa riikidega tehtava koostöö valdkonnas, suurendades noortepoliitika alast teadlikkust ning parandades liikuvusvõimalusi ja osalemist käsitleva teabe kvaliteeti; |
| --- | --- |

18.

julgustada liikmesriikide, noorteorganisatsioonide ja noorte vahel vastastikust õppimist kolmandate riikide, eelkõige Ida-Euroopa riikidega tehtava koostöö valdkonnas, suurendades noortepoliitika alast teadlikkust ning parandades liikuvusvõimalusi ja osalemist käsitleva teabe kvaliteeti;

ON SELLEST LÄHTUVALT KOKKU LEPPINUD, ET

| 19. | ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide kahesuunalise liikuvuse ja mitteformaalses õppetegevuses suurema osalemise toetamisel on mitmeid eeliseid:






  a) | noorte jaoks, kes saavad oma oskusi ja pädevusi arendades suurendada oma tööalast konkurentsivõimet, õppida innovaatilisi lähenemisviise ning arendada oma arusaamist teistest kultuuridest üha enam globaliseeruvas mitmekultuurilises maailmas, ning kellele antakse võimalusi arutleda, kuidas erinevates seostes suurendada oma osalemist demokraatlikus elus; |
| --- | --- | --- |

19.

ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte, noorsootöötajate ja noortejuhtide kahesuunalise liikuvuse ja mitteformaalses õppetegevuses suurema osalemise toetamisel on mitmeid eeliseid:

a)

noorte jaoks, kes saavad oma oskusi ja pädevusi arendades suurendada oma tööalast konkurentsivõimet, õppida innovaatilisi lähenemisviise ning arendada oma arusaamist teistest kultuuridest üha enam globaliseeruvas mitmekultuurilises maailmas, ning kellele antakse võimalusi arutleda, kuidas erinevates seostes suurendada oma osalemist demokraatlikus elus;

| b) | kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige noorteorganisatsioonide ning noortega ja noorte jaoks töötavate organisatsioonide jaoks, võimaldades tõhusat vastastikust õppimist selles osas, kuidas suurendada noorte mõjujõudu ja nende osalemist noorte mitmesuguse koostöö tihendamise abil; |
| --- | --- |

b)

kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige noorteorganisatsioonide ning noortega ja noorte jaoks töötavate organisatsioonide jaoks, võimaldades tõhusat vastastikust õppimist selles osas, kuidas suurendada noorte mõjujõudu ja nende osalemist noorte mitmesuguse koostöö tihendamise abil;

| c) | Ida-Euroopa riikidest saabuvaid noori vastu võtvate ELi kogukondade jaoks ning EList saabuvaid noori vastu võtvate Ida-Euroopa kohalike kogukondade jaoks, eelkõige seoses nende kultuuridevaheliste pädevuste arendamisega; |
| --- | --- |

c)

Ida-Euroopa riikidest saabuvaid noori vastu võtvate ELi kogukondade jaoks ning EList saabuvaid noori vastu võtvate Ida-Euroopa kohalike kogukondade jaoks, eelkõige seoses nende kultuuridevaheliste pädevuste arendamisega;

| d) | liikuvuses osalevate noorte pereliikmete ja eakaaslaste jaoks pärast noorte naasmist oma kodumaale, seoses nende arusaamaga EList ja kultuuridevahelise tundlikkusega; |
| --- | --- |

d)

liikuvuses osalevate noorte pereliikmete ja eakaaslaste jaoks pärast noorte naasmist oma kodumaale, seoses nende arusaamaga EList ja kultuuridevahelise tundlikkusega;

| e) | Ida-Euroopa riikide kodanikuühiskonna jaoks, muu hulgas tänu nende poolt demokraatiakultuuri kogemisele ning teabele, mida nad saavad demokraatliku elu praktilisest korraldusest, säästvast arengust ning selliste ühiste väärtuste edendamisest nagu vastastikune mõistmine, demokraatia, solidaarsus ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

e)

Ida-Euroopa riikide kodanikuühiskonna jaoks, muu hulgas tänu nende poolt demokraatiakultuuri kogemisele ning teabele, mida nad saavad demokraatliku elu praktilisest korraldusest, säästvast arengust ning selliste ühiste väärtuste edendamisest nagu vastastikune mõistmine, demokraatia, solidaarsus ja inimõiguste austamine;

| f) | kogu Euroopa jaoks intellektuaalse kapitali loomisel, mis kodanikuühiskonda täiendavalt kujundab ja mõjutab; |
| --- | --- |

f)

kogu Euroopa jaoks intellektuaalse kapitali loomisel, mis kodanikuühiskonda täiendavalt kujundab ja mõjutab;

| 20. | noorte aktiivse ühiskonnas osalemise, piiriülese liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide toetamine toetab ideede vahetamist, uuenduste levitamist ja partnerluste loomist ning võib sellega hõlbustada pikaajalisi muutusi, vähendades ühiskondade sotsiaalmajanduslikku ebavõrdsust; |
| --- | --- |

20.

noorte aktiivse ühiskonnas osalemise, piiriülese liikuvuse ja inimestevaheliste kontaktide toetamine toetab ideede vahetamist, uuenduste levitamist ja partnerluste loomist ning võib sellega hõlbustada pikaajalisi muutusi, vähendades ühiskondade sotsiaalmajanduslikku ebavõrdsust;

| 21. | kvaliteetsete teabevahendite loomise toetamine, ELi ja Ida-Euroopa riikide vaheline heade tavade vahetamine ning usaldusväärseid partnerorganisatsioone käsitlevale teabele juurdepääsu tagamine aitaks tugevdada võrgustike loomist, süvendada koostööd ELi ja Ida-Euroopa riikide noorteorganisatsioonide vahel ning tagada nimetatud koostöös osalejate ohutust. SALTO (kaasaegsete õppe- ja koolitusvõimaluste toetamine – Support for Advanced Learning and Training Opportunities) ressursikeskused ja Eurodesk on selles suhtes olnud oluline toetusvõrgustik; |
| --- | --- |

21.

kvaliteetsete teabevahendite loomise toetamine, ELi ja Ida-Euroopa riikide vaheline heade tavade vahetamine ning usaldusväärseid partnerorganisatsioone käsitlevale teabele juurdepääsu tagamine aitaks tugevdada võrgustike loomist, süvendada koostööd ELi ja Ida-Euroopa riikide noorteorganisatsioonide vahel ning tagada nimetatud koostöös osalejate ohutust. SALTO (kaasaegsete õppe- ja koolitusvõimaluste toetamine – Support for Advanced Learning and Training Opportunities) ressursikeskused ja Eurodesk on selles suhtes olnud oluline toetusvõrgustik;

| 22. | vabatahtliku tegevuse, noortetöö ja ettevõtluse täiendava arendamise ja edendamisega on võimalik positiivselt mõjutada noorte tööalast konkurentsivõimet ning hõlbustada nende aktiivset kaasamist ühiskonda; |
| --- | --- |

22.

vabatahtliku tegevuse, noortetöö ja ettevõtluse täiendava arendamise ja edendamisega on võimalik positiivselt mõjutada noorte tööalast konkurentsivõimet ning hõlbustada nende aktiivset kaasamist ühiskonda;

| 23. | kuna geograafiline kaugus võib mõnel juhul takistada koostööd ja liikuvust, tuleks täiendavalt arendada virtuaalse liikuvuse potentsiaali, et tagada juurdepääs teabele noorte osaluse ja noorte tööalase konkurentsivõime kohta ning sellise teabe vahetamine; |
| --- | --- |

23.

kuna geograafiline kaugus võib mõnel juhul takistada koostööd ja liikuvust, tuleks täiendavalt arendada virtuaalse liikuvuse potentsiaali, et tagada juurdepääs teabele noorte osaluse ja noorte tööalase konkurentsivõime kohta ning sellise teabe vahetamine;

| 24. | suurem liikuvus ja koostöö sõltub paljuski huvist ja teadmistest partnerriigi, eelkõige selle noortekultuuri kohta tervikuna; huvi äratamiseks ja teadmiste taseme tõstmiseks on eriti tähtis kultuuri tutvustada ja edendada, et motiveerida noori omavahel koostööd tegema; |
| --- | --- |

24.

suurem liikuvus ja koostöö sõltub paljuski huvist ja teadmistest partnerriigi, eelkõige selle noortekultuuri kohta tervikuna; huvi äratamiseks ja teadmiste taseme tõstmiseks on eriti tähtis kultuuri tutvustada ja edendada, et motiveerida noori omavahel koostööd tegema;

| 25. | noored võivad leida, et puudulik keeleoskus takistab oluliselt suhtlemist. Tuleks toetada Euroopa haridus- ja noorteprogrammide rolli, mis on üks paljudest viisidest noorte keeleoskuse parandamiseks ja võõrkeelte õppimise edendamiseks; |
| --- | --- |

25.

noored võivad leida, et puudulik keeleoskus takistab oluliselt suhtlemist. Tuleks toetada Euroopa haridus- ja noorteprogrammide rolli, mis on üks paljudest viisidest noorte keeleoskuse parandamiseks ja võõrkeelte õppimise edendamiseks;

| 26. | väljastpoolt ELi, eelkõige Ida-Euroopa riikidest pärit noorte jaoks on võimalik lihtsustada viisade saamist näiteks viisalihtsustuslepingutega, mis on üks kõige tõhusamaid vahendeid üldiseks liikuvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

26.

väljastpoolt ELi, eelkõige Ida-Euroopa riikidest pärit noorte jaoks on võimalik lihtsustada viisade saamist näiteks viisalihtsustuslepingutega, mis on üks kõige tõhusamaid vahendeid üldiseks liikuvuse suurendamiseks;

| 27. | Euroopa Nõukogu kogemused ja teadmised koostööst Ida-Euroopa riikidega teevad temast olulise partneri Ida-Euroopast pärit noori kaasavate meetmete rakendamisel, ning Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu noortepartnerlus on olnud väärtuslik vahend Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu tegevuse koosmõju tugevdamisel selles valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

Euroopa Nõukogu kogemused ja teadmised koostööst Ida-Euroopa riikidega teevad temast olulise partneri Ida-Euroopast pärit noori kaasavate meetmete rakendamisel, ning Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu noortepartnerlus on olnud väärtuslik vahend Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu tegevuse koosmõju tugevdamisel selles valdkonnas;

| 28. | olemasolevaid programme ja vahendeid, millega toetatakse peamiselt Euroopa Liidus toimuvat liikuvust, võiks tugevdada ja laiendada nendele noortele, vabatahtlikele, noorsootöötajatele ja teistele inimestele, kes töötavad Ida-Euroopa riikidest pärit noortega või soovivad teha koostööd nende riikidega. See käib eriti programmi „Aktiivsed noored”, elukestva õppe programmi, ELi ja Euroopa Nõukogu noortepartnerluse, sealhulgas Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskuse, SALTO (kaasaegsete õppe- ja koolitusvõimaluste toetamine) ressursikeskuste võrgustiku, Eurodeski ja Euroopa noorteportaali kohta; |
| --- | --- |

28.

olemasolevaid programme ja vahendeid, millega toetatakse peamiselt Euroopa Liidus toimuvat liikuvust, võiks tugevdada ja laiendada nendele noortele, vabatahtlikele, noorsootöötajatele ja teistele inimestele, kes töötavad Ida-Euroopa riikidest pärit noortega või soovivad teha koostööd nende riikidega. See käib eriti programmi „Aktiivsed noored”, elukestva õppe programmi, ELi ja Euroopa Nõukogu noortepartnerluse, sealhulgas Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskuse, SALTO (kaasaegsete õppe- ja koolitusvõimaluste toetamine) ressursikeskuste võrgustiku, Eurodeski ja Euroopa noorteportaali kohta;

| 29. | Euroopa noortefoorum ja kõigi tasandite noorteorganisatsioonid saavad oma tegevuses samuti mängida otsustavat rolli noorte vajaduste ja huvide esindamisel ja kaitsmisel seoses ELi riikide noorte ja nende Ida-Euroopa riikide eakaaslaste vahelise koostööga; |
| --- | --- |

29.

Euroopa noortefoorum ja kõigi tasandite noorteorganisatsioonid saavad oma tegevuses samuti mängida otsustavat rolli noorte vajaduste ja huvide esindamisel ja kaitsmisel seoses ELi riikide noorte ja nende Ida-Euroopa riikide eakaaslaste vahelise koostööga;

| 30. | tuleks kasutada kogemusi, mis on saadud koostööst teiste naaberpiirkondadega, et kujundada vahendeid noortevaldkonna koostööks Ida-Euroopa riikidega; |
| --- | --- |

30.

tuleks kasutada kogemusi, mis on saadud koostööst teiste naaberpiirkondadega, et kujundada vahendeid noortevaldkonna koostööks Ida-Euroopa riikidega;

KUTSUVAD SEETÕTTU LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA PÄDEVUSE RAAMES

| 31. | edendama ELis ja naaberriikides, eelkõige Ida-Euroopa riikides noortevahetust ning noorte ja noorteorganisatsioonide, sealhulgas vabatahtlike, noorsootöötajate, teadlaste ning noortega töötavate inimeste liikuvusprogramme, jagades selleks noortevaldkonnas tegutsevate organisatsioonide häid koostöötavasid, et igal noorel oleks liikumise ja osalemise võimalus Euroopas; |
| --- | --- |

31.

edendama ELis ja naaberriikides, eelkõige Ida-Euroopa riikides noortevahetust ning noorte ja noorteorganisatsioonide, sealhulgas vabatahtlike, noorsootöötajate, teadlaste ning noortega töötavate inimeste liikuvusprogramme, jagades selleks noortevaldkonnas tegutsevate organisatsioonide häid koostöötavasid, et igal noorel oleks liikumise ja osalemise võimalus Euroopas;

| 32. | vähendama liikuvuse ja osaluse takistusi, muu hulgas võõrkeelte õpetamise edendamise abil, toetades selles valdkonnas kvaliteetse teabe andmist; |
| --- | --- |

32.

vähendama liikuvuse ja osaluse takistusi, muu hulgas võõrkeelte õpetamise edendamise abil, toetades selles valdkonnas kvaliteetse teabe andmist;

| 33. | andma 2012. aasta noortearuandes ja järgnevates ELi noortearuannetes aru tegevusvaldkonna „noored ja maailm” kohta; |
| --- | --- |

33.

andma 2012. aasta noortearuandes ja järgnevates ELi noortearuannetes aru tegevusvaldkonna „noored ja maailm” kohta;

| 34. | analüüsima 2012. aastal lõpule viidava noorte osalemist Euroopa demokraatlikus elus käsitleva uuringu tulemusi, keskendudes eriti selle võimalikele mõjudele ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte seas ning vastastikku jagama noori ja nende osalemist käsitlevate uuringute tulemusi, et suurendada noortealaseid teadmisi; |
| --- | --- |

34.

analüüsima 2012. aastal lõpule viidava noorte osalemist Euroopa demokraatlikus elus käsitleva uuringu tulemusi, keskendudes eriti selle võimalikele mõjudele ELi ja Ida-Euroopa riikide noorte seas ning vastastikku jagama noori ja nende osalemist käsitlevate uuringute tulemusi, et suurendada noortealaseid teadmisi;

| 35. | kaaluma Ida-Euroopa riikide ja ELi riikide vahel noortepoliitika valdkonna heade tavade vahetamise jätkuvat korraldamist koostöös Euroopa Nõukoguga ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada noorte osalust ja liikuvust; |
| --- | --- |

35.

kaaluma Ida-Euroopa riikide ja ELi riikide vahel noortepoliitika valdkonna heade tavade vahetamise jätkuvat korraldamist koostöös Euroopa Nõukoguga ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada noorte osalust ja liikuvust;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 36. | aktiivselt osalema idapartnerluse mitmepoolsetes platvormides, eelkõige platvormis 4 „inimestevahelised kontaktid”, mille raames saaks toetada noortele suunatud algatuste arendamist; |
| --- | --- |

36.

aktiivselt osalema idapartnerluse mitmepoolsetes platvormides, eelkõige platvormis 4 „inimestevahelised kontaktid”, mille raames saaks toetada noortele suunatud algatuste arendamist;

| 37. | tugevdama erinevate poliitikavaldkondade vahelist koostööd ja vastavaid ametkondi, et jätkuvalt tegeleda Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide noorte kahesuunalise liikuvuse takistustega, näiteks leidma võimalusi, et asjakohastel juhtudel hõlbustada viisade väljastamist Ida-Euroopa riikide noortele; |
| --- | --- |

37.

tugevdama erinevate poliitikavaldkondade vahelist koostööd ja vastavaid ametkondi, et jätkuvalt tegeleda Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide noorte kahesuunalise liikuvuse takistustega, näiteks leidma võimalusi, et asjakohastel juhtudel hõlbustada viisade väljastamist Ida-Euroopa riikide noortele;

| 38. | kasutama ära koostööd selliste noorte teavitusstruktuuridega, nagu Eurodesk ja Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuur (ERYICA), ning kasutama Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskust (EKCYP), et edendada osaluse ja liikuvuse võimalusi; |
| --- | --- |

38.

kasutama ära koostööd selliste noorte teavitusstruktuuridega, nagu Eurodesk ja Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuur (ERYICA), ning kasutama Euroopa noortepoliitika alaste teadmiste keskust (EKCYP), et edendada osaluse ja liikuvuse võimalusi;

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

| 39. | säilitama ja tõhustama idamõõdet tulevastes ELi noorteprogrammides, ilma et see piiraks läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku üle; |
| --- | --- |

39.

säilitama ja tõhustama idamõõdet tulevastes ELi noorteprogrammides, ilma et see piiraks läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku üle;

| 40. | jätkuvalt tugevdama idapartnerluse noorteprogrammi raames ELi ja idapartnerluse riikide vahelist noortevaldkonna koostööd; |
| --- | --- |

40.

jätkuvalt tugevdama idapartnerluse noorteprogrammi raames ELi ja idapartnerluse riikide vahelist noortevaldkonna koostööd;

| 41. | kohandama Euroopa noorteportaali, et teha see kasulikuks ja juurdepääsetavaks kogu Euroopa, sealhulgas Ida-Euroopa riikide kõikidele noortele; |
| --- | --- |

41.

kohandama Euroopa noorteportaali, et teha see kasulikuks ja juurdepääsetavaks kogu Euroopa, sealhulgas Ida-Euroopa riikide kõikidele noortele;

| 42. | kaaluma noorte liikuvuse Euroopa kaardi algatuse arendamist oma pädevuse piires, et hõlmata noored kogu Euroopast, sealhulgas Ida-Euroopa riikidest. |
| --- | --- |

42.

kaaluma noorte liikuvuse Euroopa kaardi algatuse arendamist oma pädevuse piires, et hõlmata noored kogu Euroopast, sealhulgas Ida-Euroopa riikidest.

---

(1)  Käesolevas dokumendis käsitletakse Ida-Euroopa riikidena järgmisi riike: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova, Ukraina, Valgevene ja Venemaa.

(2)  Euroopa naabruspoliitika raamistik hõlmab 16 ELi lähimat naabrit: Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Moldova, okupeeritud Palestiina alad, Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene.

(3)  Idapartnerluse algatus hõlmab järgmisi riike: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova Vabariik, Ukraina ja Valgevene.

(4)  http://eeas.europa.eu/russia/index_en.htm

(5)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/114/EÜ.

(6)  Euroopa Ülemkogu järeldused (23.–24. juuni 2011), EUCO 23/11.

---

LISA

Poliitiline taust

| — | Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil.

| — | Nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsus kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (2010/37/EÜ). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsus kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (2010/37/EÜ).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013.

| — | Euroopa Ülemkogu järeldused (23.–24. juuni 2011), EUCO 23/11. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu järeldused (23.–24. juuni 2011), EUCO 23/11.

| — | Nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (ELT C 311, 19.12.2009). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (ELT C 311, 19.12.2009).

| — | Nõukogu 18. novembri 2008. aasta soovitus 14825/08 noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Nõukogu 18. novembri 2008. aasta soovitus 14825/08 noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus.

| — | Nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldused algatuse „Noorte liikuvus” kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele (2010/C 326/05). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldused algatuse „Noorte liikuvus” kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele (2010/C 326/05).

| — | Nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (2011/C 199/01). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (2011/C 199/01).

| — | Nõukogu 19. mai 2011. aasta resolutsioon kõigi noorte Euroopa demokraatias osalemise uute ja tõhusate vormide edendamise kohta (2011/C 169/01). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. mai 2011. aasta resolutsioon kõigi noorte Euroopa demokraatias osalemise uute ja tõhusate vormide edendamise kohta (2011/C 169/01).

| — | Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, KOM(2010) 2020. |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, KOM(2010) 2020.

| — | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatis „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” – Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine, KOM(2011) 303. |
| --- | --- |

—

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatis „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” – Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine, KOM(2011) 303.

| — | Komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (KOM(2008) 823). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (KOM(2008) 823).

| — | Ühisteatis Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (KOM(2011) 200). |
| --- | --- |

—

Ühisteatis Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (KOM(2011) 200).

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/15

---

Nõukogu järeldused laste kaitse kohta digitaalmaailmas

2011/C 372/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE küsimuse poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas,

TERVITAB HUVIGA:

| — | komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele selle kohta, kuidas kohaldatakse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse kohta (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (2) – LASTE KAITSE DIGITAALMAAILMAS, (3) ning eelkõige asjaolu, et aruandes käsitletakse aktuaalseid probleeme seoses alaealiste kaitsega uues online- ja digitaalmeedias; |
| --- | --- |

—

komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele selle kohta, kuidas kohaldatakse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse kohta (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (2) – LASTE KAITSE DIGITAALMAAILMAS, (3) ning eelkõige asjaolu, et aruandes käsitletakse aktuaalseid probleeme seoses alaealiste kaitsega uues online- ja digitaalmeedias;

VÕTAB TEADMISEKS:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku Euroopa Ühendamise Rahastu moodustamiseks (4); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku Euroopa Ühendamise Rahastu moodustamiseks (4);

RÕHUTAB, ET:

| 1. | audiovisuaalmeedia ja interneti võimaluste maksimaalseks ärakasutamiseks on oluline alaealiste jaoks ohutu meediakeskkond, mis peaks põhinema inimväärikusel, ohutusel ja eraelu puutumatusel; |
| --- | --- |

1.

audiovisuaalmeedia ja interneti võimaluste maksimaalseks ärakasutamiseks on oluline alaealiste jaoks ohutu meediakeskkond, mis peaks põhinema inimväärikusel, ohutusel ja eraelu puutumatusel;

| 2. | meediapädevuse ja teadlikkuse suurendamine on olulised vahendid, mille abil on võimalik märgatavalt parandada laste, vanemate ja õpetajate digitaaloskusi ning arendada nende kriitilist suhtumist audiovisuaal- ja online-teabe infosisusse; võttes arvesse kiireid muutusi digitaalkeskkonnas on aga oluline sellesuunalisi jõupingutusi suurendada; |
| --- | --- |

2.

meediapädevuse ja teadlikkuse suurendamine on olulised vahendid, mille abil on võimalik märgatavalt parandada laste, vanemate ja õpetajate digitaaloskusi ning arendada nende kriitilist suhtumist audiovisuaal- ja online-teabe infosisusse; võttes arvesse kiireid muutusi digitaalkeskkonnas on aga oluline sellesuunalisi jõupingutusi suurendada;

| 3. | online-teabe ebaseadusliku infosisuga, näiteks lapspornoga võitlemise meetmete puhul kasutatakse teistsugust lähenemist kui meetmete puhul, mille eesmärk on ära hoida alaealiste kokkupuude online-teabe kahjuliku infosisuga; |
| --- | --- |

3.

online-teabe ebaseadusliku infosisuga, näiteks lapspornoga võitlemise meetmete puhul kasutatakse teistsugust lähenemist kui meetmete puhul, mille eesmärk on ära hoida alaealiste kokkupuude online-teabe kahjuliku infosisuga;

| 4. | on oluline, et liikmesriigid, audiovisuaaltööstus ja online-teenuste osutajad oleksid teadlikud nii uutest probleemidest alaealiste kaitsmisel ja nende abistamisest seoses audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste valdkonna arenguga, kui ka olemasolevatest vahenditest nende probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

4.

on oluline, et liikmesriigid, audiovisuaaltööstus ja online-teenuste osutajad oleksid teadlikud nii uutest probleemidest alaealiste kaitsmisel ja nende abistamisest seoses audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste valdkonna arenguga, kui ka olemasolevatest vahenditest nende probleemidega tegelemiseks;

| 5. | kuigi liikmesriigid on edendanud mitmesuguseid alaealiste paremale kaitsmisele ja abistamisele suunatud meetmeid, valmistab jätkuvalt muret asjaolu, et saavutatud kaitse ja meediapädevuse tase on üldiselt ebapiisav ja mitme sellise meetme puhul puudub järjepidevus. |
| --- | --- |

5.

kuigi liikmesriigid on edendanud mitmesuguseid alaealiste paremale kaitsmisele ja abistamisele suunatud meetmeid, valmistab jätkuvalt muret asjaolu, et saavutatud kaitse ja meediapädevuse tase on üldiselt ebapiisav ja mitme sellise meetme puhul puudub järjepidevus.

TÕDEB, ET:

| 1. | kuigi meedia sõltumatust tuleb austada, on meediatööstusel tähtis roll teadlikkuse suurendamisel ning alaealiste kaitsel ja abistamisel digitaalmaailmas; |
| --- | --- |

1.

kuigi meedia sõltumatust tuleb austada, on meediatööstusel tähtis roll teadlikkuse suurendamisel ning alaealiste kaitsel ja abistamisel digitaalmaailmas;

| 2. | liikmesriigid kasutavad erinevaid lähenemisviise alaealiste kaitsmiseks ning heade tavade ja standardite arendamise edendamiseks meedias, kus iseregulatsioon ja kaasregulatsioon on kaks lahendust paljudest võimalikest; |
| --- | --- |

2.

liikmesriigid kasutavad erinevaid lähenemisviise alaealiste kaitsmiseks ning heade tavade ja standardite arendamise edendamiseks meedias, kus iseregulatsioon ja kaasregulatsioon on kaks lahendust paljudest võimalikest;

| 3. | tehniliste süsteemide (näiteks filtreerimine, vanusekontrolli mehhanismid, vanemliku kontrolli vahendid) kasutamine, mis iseenesest ei ole lahenduseks, võib tõhusa rakendamise korral olla sobiv vahend selleks, et pakkuda alaealistele juurdepääsu vaid nende eale sobivale infosisule; |
| --- | --- |

3.

tehniliste süsteemide (näiteks filtreerimine, vanusekontrolli mehhanismid, vanemliku kontrolli vahendid) kasutamine, mis iseenesest ei ole lahenduseks, võib tõhusa rakendamise korral olla sobiv vahend selleks, et pakkuda alaealistele juurdepääsu vaid nende eale sobivale infosisule;

| 4. | teadlikkuse suurendamine ja meediapädevus on osutunud olulisteks vahenditeks, mille abil parandada laste oskust toime tulla võimalike ohtudega digitaalmaailmas; |
| --- | --- |

4.

teadlikkuse suurendamine ja meediapädevus on osutunud olulisteks vahenditeks, mille abil parandada laste oskust toime tulla võimalike ohtudega digitaalmaailmas;

| 5. | turvalisema interneti programm ja sellest rahastatavad projektid, näiteks „EU Kids Online” (5) ja INSAFE (6) on osutunud väärtuslikuks meediapädevuse, teadlikkuse suurendamise ja teadustegevuse seisukohast; |
| --- | --- |

5.

turvalisema interneti programm ja sellest rahastatavad projektid, näiteks „EU Kids Online” (5) ja INSAFE (6) on osutunud väärtuslikuks meediapädevuse, teadlikkuse suurendamise ja teadustegevuse seisukohast;

| 6. | suhtlusportaalid on alaealiste seas üha populaarsemad ja sisaldavad eraelu ja hariduse kontekstis suurepäraseid võimalusi, kuid võivad kaasa tuua ka ohte; |
| --- | --- |

6.

suhtlusportaalid on alaealiste seas üha populaarsemad ja sisaldavad eraelu ja hariduse kontekstis suurepäraseid võimalusi, kuid võivad kaasa tuua ka ohte;

| 7. | võetud on meetmeid ebaseadusliku infosisu keelustamiseks ja kahjuliku infosisuga tegelemiseks, eeskätt infosisu ja teenusepakkujate vabatahtlikult võetud kohustuste kaudu, ning need on osutunud edukaks viisiks alaealiste kaitse parandamisel digitaalmaailmas; |
| --- | --- |

7.

võetud on meetmeid ebaseadusliku infosisu keelustamiseks ja kahjuliku infosisuga tegelemiseks, eeskätt infosisu ja teenusepakkujate vabatahtlikult võetud kohustuste kaudu, ning need on osutunud edukaks viisiks alaealiste kaitse parandamisel digitaalmaailmas;

| 8. | kontaktpunktid võrgukeskkonnas leiduvast ebaseaduslikust infosisust teatamiseks (vihjeliinid (7)) võivad toetada ebaseadusliku infosisu tuvastamist ja sellega tegelemist ning anda kasutajatele võimaluse teatada ebaseaduslikust infosisust internetis; |
| --- | --- |

8.

kontaktpunktid võrgukeskkonnas leiduvast ebaseaduslikust infosisust teatamiseks (vihjeliinid (7)) võivad toetada ebaseadusliku infosisu tuvastamist ja sellega tegelemist ning anda kasutajatele võimaluse teatada ebaseaduslikust infosisust internetis;

| 9. | audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv sisaldab sätteid, mis käsitlevad alaealiste kaitset nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste osas. |
| --- | --- |

9.

audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv sisaldab sätteid, mis käsitlevad alaealiste kaitset nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste osas.

KUTSUB LIIKMESRIIKE, NÕUETEKOHASELT ARVESTADES SÕNAVABADUST JA INTERNETI NEUTRAALSUSPÕHIMÕTTEID, ÜLES:

| 1. | jätkama alaealiste kaitsel tehtavat tööd, edendades teadlikkuse tõstmise kampaaniate laialdast kasutamist selleks, et jõuda laste, vanemate, õpetajate ja teiste lastega töötavate isikuteni, ning edendades turvalise internetikasutuse ja meediapädevuse õpetamise ühtlustamist koolides ning koolieelsetes haridus- ja lastehoiuasutustes; |
| --- | --- |

1.

jätkama alaealiste kaitsel tehtavat tööd, edendades teadlikkuse tõstmise kampaaniate laialdast kasutamist selleks, et jõuda laste, vanemate, õpetajate ja teiste lastega töötavate isikuteni, ning edendades turvalise internetikasutuse ja meediapädevuse õpetamise ühtlustamist koolides ning koolieelsetes haridus- ja lastehoiuasutustes;

| 2. | innustama online-meedia infosisu pakkujaid, internetiteenuste osutajaid, suhtlusportaale ja interneti-foorumeid oma teenuste väljatöötamisel täiel määral arvesse võtma alaealiste kaitset, ning välja töötama ja täitma vastavaid tegevusjuhiseid; |
| --- | --- |

2.

innustama online-meedia infosisu pakkujaid, internetiteenuste osutajaid, suhtlusportaale ja interneti-foorumeid oma teenuste väljatöötamisel täiel määral arvesse võtma alaealiste kaitset, ning välja töötama ja täitma vastavaid tegevusjuhiseid;

| 3. | innustama alaealistele sobiva, kvaliteetse infosisu arendamist ja märgistamist ning nende juurdepääsu sellele; |
| --- | --- |

3.

innustama alaealistele sobiva, kvaliteetse infosisu arendamist ja märgistamist ning nende juurdepääsu sellele;

| 4. | innustama kasutama sobivaid tehnilisi vahendeid (näiteks otsimootorid, vanemliku kontrolli vahendid) ning tagama, et sellised vahendid on laialdaselt kättesaadavad ja tarbijasõbralikud; |
| --- | --- |

4.

innustama kasutama sobivaid tehnilisi vahendeid (näiteks otsimootorid, vanemliku kontrolli vahendid) ning tagama, et sellised vahendid on laialdaselt kättesaadavad ja tarbijasõbralikud;

| 5. | jälgima olemasolevaid meetmeid ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vastu võitlemiseks, et tagada nende tõhusus; |
| --- | --- |

5.

jälgima olemasolevaid meetmeid ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vastu võitlemiseks, et tagada nende tõhusus;

| 6. | innustama laialdasemalt ja sagedamini rakendama võrgus ja väljaspool võrku kasutatavatele videomängudele eneseregulatsiooniga piirangusüsteeme (näiteks PEGI ja PEGI Online) ning paremini rakendama vanusepiiranguid jaemüügiturul, et takistada võrgus ja väljaspool võrku kasutatavate videomängude müümist liiga noortele kasutajatele; |
| --- | --- |

6.

innustama laialdasemalt ja sagedamini rakendama võrgus ja väljaspool võrku kasutatavatele videomängudele eneseregulatsiooniga piirangusüsteeme (näiteks PEGI ja PEGI Online) ning paremini rakendama vanusepiiranguid jaemüügiturul, et takistada võrgus ja väljaspool võrku kasutatavate videomängude müümist liiga noortele kasutajatele;

| 7. | parandama koostööd teistest ELi liikmesriikidest ja väljastpoolt ELi pärit ebaseadusliku ja kahjuliku internetisisu osas, näiteks sõlmides ebaseadusliku infosisu osas kokkuleppeid kolmandate riikidega ning vahetades kahjuliku infosisu osas parimaid tavasid; |
| --- | --- |

7.

parandama koostööd teistest ELi liikmesriikidest ja väljastpoolt ELi pärit ebaseadusliku ja kahjuliku internetisisu osas, näiteks sõlmides ebaseadusliku infosisu osas kokkuleppeid kolmandate riikidega ning vahetades kahjuliku infosisu osas parimaid tavasid;

| 8. | aastaks 2013 täiendavalt rakendama vihjeliine võrgukeskkonnas leiduvast ebaseaduslikust infosisust teatamiseks, (8) parandama nende tõhusust, näiteks vahetades parimaid tavasid koostoime kohta õiguskaitseasutustega, parandama nende tuntust ja kättesaadavust internetikasutajate seas, ning vihjeliine tähelepanelikult jälgima. |
| --- | --- |

8.

aastaks 2013 täiendavalt rakendama vihjeliine võrgukeskkonnas leiduvast ebaseaduslikust infosisust teatamiseks, (8) parandama nende tõhusust, näiteks vahetades parimaid tavasid koostoime kohta õiguskaitseasutustega, parandama nende tuntust ja kättesaadavust internetikasutajate seas, ning vihjeliine tähelepanelikult jälgima.

KUTSUB SIDUSRÜHMI ÜLES:

| 1. | veelgi enam kaasama kasutajaid ja vajadusel ametiasutusi audiovisuaaltööstuse ja internetiteenuse pakkujate eneseregulatsioonimeetmete (tegevusjuhiste) koostamise või muutmise protsessi ning jälgima selliste meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

1.

veelgi enam kaasama kasutajaid ja vajadusel ametiasutusi audiovisuaaltööstuse ja internetiteenuse pakkujate eneseregulatsioonimeetmete (tegevusjuhiste) koostamise või muutmise protsessi ning jälgima selliste meetmete rakendamist;

| 2. | järgima ELi turvalisemate suhtlusvõrkude põhimõtteid ja teisi sarnaseid suuniseid, neid järjekindlalt rakendama ja nende rakendamist jälgima, ning tagama eraelu puutumatuse vaikimisi tagamise (privacy by default) seadete laialdasemat kasutamist suhtlusportaaliga liitunud laste puhul; |
| --- | --- |

2.

järgima ELi turvalisemate suhtlusvõrkude põhimõtteid ja teisi sarnaseid suuniseid, neid järjekindlalt rakendama ja nende rakendamist jälgima, ning tagama eraelu puutumatuse vaikimisi tagamise (privacy by default) seadete laialdasemat kasutamist suhtlusportaaliga liitunud laste puhul;

| 3. | arendama edasi ja rakendama eneseregulatsioonisüsteeme, milles nad oma teenuste väljatöötamisel ja kasutajatele kättesaadavaks tehtud vahendite osas võtavad täiel määral arvesse alaealiste kaitset, ning välja töötama, täitma ja rakendama alaealiste kaitseks mõeldud tegevusjuhiseid; |
| --- | --- |

3.

arendama edasi ja rakendama eneseregulatsioonisüsteeme, milles nad oma teenuste väljatöötamisel ja kasutajatele kättesaadavaks tehtud vahendite osas võtavad täiel määral arvesse alaealiste kaitset, ning välja töötama, täitma ja rakendama alaealiste kaitseks mõeldud tegevusjuhiseid;

| 4. | töötama välja alaealistele videomängude müümise üleeuroopalise tegevusjuhendi, austades täiel määral riikide sellealaseid eeskirju. |
| --- | --- |

4.

töötama välja alaealistele videomängude müümise üleeuroopalise tegevusjuhendi, austades täiel määral riikide sellealaseid eeskirju.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | kasutama peamiselt turvalisema interneti programmi raames toimuvat valdkonna jätkuvat rahastamist ja võetavaid meetmeid selleks, et luua Euroopa tasandil sobiv infrastruktuur ja teenused selliste ressursside ja vahendite ühiseks kasutamiseks, mis on mõeldud alaealiste kaitsmiseks ning laste, vanemate, õpetajate ja muude hooldajate aitamiseks, et nad kasutaksid internetti ja uusi tehnoloogiaid turvaliselt ja vastutustundlikult; |
| --- | --- |

1.

kasutama peamiselt turvalisema interneti programmi raames toimuvat valdkonna jätkuvat rahastamist ja võetavaid meetmeid selleks, et luua Euroopa tasandil sobiv infrastruktuur ja teenused selliste ressursside ja vahendite ühiseks kasutamiseks, mis on mõeldud alaealiste kaitsmiseks ning laste, vanemate, õpetajate ja muude hooldajate aitamiseks, et nad kasutaksid internetti ja uusi tehnoloogiaid turvaliselt ja vastutustundlikult;

| 2. | kaaluma koostöös liikmesriikidega dialoogi alustamist sidusrühmadega selle üle, kuidas võtta järelmeetmeid seoses komisjoni aruandega, milles käsitletakse 1998. ja 2006. aasta soovitusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

kaaluma koostöös liikmesriikidega dialoogi alustamist sidusrühmadega selle üle, kuidas võtta järelmeetmeid seoses komisjoni aruandega, milles käsitletakse 1998. ja 2006. aasta soovitusi selles valdkonnas;

| 3. | kasutama seoses kavandatavate algatustega alaealiste kaitseks, eelkõige online-meedias, ära 1998. ja 2006. aasta soovituste rakendamist käsitleva komisjoni aruande tulemusi; |
| --- | --- |

3.

kasutama seoses kavandatavate algatustega alaealiste kaitseks, eelkõige online-meedias, ära 1998. ja 2006. aasta soovituste rakendamist käsitleva komisjoni aruande tulemusi;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

| 1. | toetama õiguskaitseasutusi lapspornot sisaldavate või levitavate veebilehtede tuvastamise, neist teatamise ja nende kõrvaldamise menetluste parandamisel, eraldades vajadusel piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse ja koolitades töötajaid (9); |
| --- | --- |

1.

toetama õiguskaitseasutusi lapspornot sisaldavate või levitavate veebilehtede tuvastamise, neist teatamise ja nende kõrvaldamise menetluste parandamisel, eraldades vajadusel piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse ja koolitades töötajaid (9);

| 2. | püüdma uuringute ja teadustegevuse abil paremini mõista online- ja digitaalmeedia, sealhulgas videomängude kasutamise positiivset ja negatiivset mõju lastele; |
| --- | --- |

2.

püüdma uuringute ja teadustegevuse abil paremini mõista online- ja digitaalmeedia, sealhulgas videomängude kasutamise positiivset ja negatiivset mõju lastele;

| 3. | edendama teadlikkuse suurendamist ning turvalise internetikasutuse õpetamist koolides ning koolieelsetes haridus- ja lastehoiuasutustes; |
| --- | --- |

3.

edendama teadlikkuse suurendamist ning turvalise internetikasutuse õpetamist koolides ning koolieelsetes haridus- ja lastehoiuasutustes;

| 4. | edendama meediapädevust ja elukestva õppe võtmepädevust, nn digitaalpädevust (10) nii koolis kui ka väljaspool kooli; |
| --- | --- |

4.

edendama meediapädevust ja elukestva õppe võtmepädevust, nn digitaalpädevust (10) nii koolis kui ka väljaspool kooli;

| 5. | ajakohastama tehtavat tööd ja tõhustama võrgukeskkonnas leiduva alaealistele mõeldud kvaliteetse infosisu teemaliste suuniste rakendamist avaliku ja erasektori partnerluse raames ning edendades meediapädevuse alast tegevust; |
| --- | --- |

5.

ajakohastama tehtavat tööd ja tõhustama võrgukeskkonnas leiduva alaealistele mõeldud kvaliteetse infosisu teemaliste suuniste rakendamist avaliku ja erasektori partnerluse raames ning edendades meediapädevuse alast tegevust;

| 6. | innustama Euroopa piires paremini ühtlustama liikmesriikide poolt kasutatavaid vanusepiirangute määramise ja infosisu klassifitseerimise süsteeme, samas võttes arvesse liikmesriikidevahelisi kultuurilisi erinevusi. |
| --- | --- |

6.

innustama Euroopa piires paremini ühtlustama liikmesriikide poolt kasutatavaid vanusepiirangute määramise ja infosisu klassifitseerimise süsteeme, samas võttes arvesse liikmesriikidevahelisi kultuurilisi erinevusi.

---

(1)  EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48.

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 72.

(3)  14268/11 + ADD 1 – KOM(2011) 556 lõplik, SEK(2011) 1043 lõplik.

(4)  KOM(2011) 665.

(5)  www.eukidsonline.net

(6)  Teadlikkuse parandamise keskuste Euroopa võrgustik (www.saferinternet.org).

(7)  Näiteks INHOPE (rahvusvaheline interneti vihjeliinide liit).

(8)  Euroopa digitaalse tegevuskava meede nr 40.

(9)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lapsporno vastast võitlust ja millega asendatakse raamotsus 2004/68/JSK [PE-CONS 51/11].

(10)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes.

---

LISA

Poliitiline kontekst

Nõukogu tuletab käesolevate järelduste vastuvõtmisel meelde eelkõige järgmisi dokumente:

| — | komisjoni 19. mai 2010. aasta teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”, (1) milles toonitatakse, et „digitaalühiskonna turvalisuse parandamise eest vastutame me kõik – nii üksikisikud kui ka era- ja riigiasutused, nii kodus kui globaalselt”, ning nõukogu 31. mai 2010. aasta järeldusi Euroopa digitaalse tegevuskava kohta (2); |
| --- | --- |

—

komisjoni 19. mai 2010. aasta teatis „Euroopa digitaalne tegevuskava”, (1) milles toonitatakse, et „digitaalühiskonna turvalisuse parandamise eest vastutame me kõik – nii üksikisikud kui ka era- ja riigiasutused, nii kodus kui globaalselt”, ning nõukogu 31. mai 2010. aasta järeldusi Euroopa digitaalse tegevuskava kohta (2);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (3); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (3);

| — | komisjoni 22. aprilli 2008. aasta teatis tarbijate, eelkõige alaealiste kaitse kohta seoses videomängude kasutamisega (4); |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. aprilli 2008. aasta teatis tarbijate, eelkõige alaealiste kaitse kohta seoses videomängude kasutamisega (4);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus nr 1351/2008/EÜ, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (5); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus nr 1351/2008/EÜ, millega kehtestatakse mitmeaastane ühenduse programm internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks (5);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldused meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas, (6) mille nõukogu koostas vastavalt komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitustele „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldused meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas, (6) mille nõukogu koostas vastavalt komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitustele „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” (7);

| — | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (8); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (8);

| — | komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatis „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis” (9). |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatis „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis” (9).

---

(1)  9981/1/10 – KOM(2010) 245 lõplik/2.

(2)  Dok 10130/10.

(3)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(4)  8805/08 – KOM(2008) 207 lõplik.

(5)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 118.

(6)  ELT C 301, 11.12.2009, lk 12.

(7)  ELT L 227, 29.8.2009, lk 9.

(8)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 8.

(9)  KOM(2007) 833 lõplik.

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/19

---

Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomepädevuste ning nende rolli kohta Euroopa intellektuaalse kapitali arendamisel

2011/C 372/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (1);

| — | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi kultuuridevaheliste pädevuste kohta (2); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi kultuuridevaheliste pädevuste kohta (2);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu (3);

| — | nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (4) ja eelkõige 8. suunist; |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (4) ja eelkõige 8. suunist;

| — | nõukogu järeldusi Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovatiivne liit” kohta: Euroopa ümberkujundamise hoogustamine innovatsiooni abil kiiresti muutuvas maailmas (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu järeldusi Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovatiivne liit” kohta: Euroopa ümberkujundamise hoogustamine innovatsiooni abil kiiresti muutuvas maailmas (5);

| — | nõukogu 2010. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 2010. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (6);

| — | nõukogu 2011. aasta järeldusi kultuuri panuse kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisse (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 2011. aasta järeldusi kultuuri panuse kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisse (7);

| — | käesolevate järelduste I lisas esitatud täiendavat poliitilist tausta ning parimaid tavasid ja tõendeid, mida esitati kultuuripädevusi käsitleval konverentsil (Varssavi, 18.–20. juuli 2011) (8); |
| --- | --- |

—

käesolevate järelduste I lisas esitatud täiendavat poliitilist tausta ning parimaid tavasid ja tõendeid, mida esitati kultuuripädevusi käsitleval konverentsil (Varssavi, 18.–20. juuli 2011) (8);

LEIAB, ET

kultuuri- ja loomepädevused hõlmavad kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevust (9) ning kultuuridevahelisi pädevusi (10);

RÕHUTAB, ET

| — | kultuuri- ja loomepädevused hõlmavad võimet kultuuri omandada, kasutada ja muuta ning on seetõttu üliolulised, et tagada mitmekesiste Euroopa kultuuride õitseng ning nende rikkuse säilimine ja kaitsmine; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomepädevused hõlmavad võimet kultuuri omandada, kasutada ja muuta ning on seetõttu üliolulised, et tagada mitmekesiste Euroopa kultuuride õitseng ning nende rikkuse säilimine ja kaitsmine;

| — | kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevusel on oluline elukestva õppe mõõde ning tähtsa valdkonnaülese pädevusena on see ülioluline, et omandada elukestva õppe teisi võtmepädevusi; |
| --- | --- |

—

kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevusel on oluline elukestva õppe mõõde ning tähtsa valdkonnaülese pädevusena on see ülioluline, et omandada elukestva õppe teisi võtmepädevusi;

| — | kultuuri- ja loomepädevusi toetavad liikmesriikides mitmed programmid ja algatused, mis aitavad saavutada erinevate poliitikate eesmärke; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomepädevusi toetavad liikmesriikides mitmed programmid ja algatused, mis aitavad saavutada erinevate poliitikate eesmärke;

| — | valdkondadevahelise koostöö tõhustamiseks on siiski vaja luua soodsamad raamtingimused üha tulemuslikumate loomepartnerluste arenguks (11); |
| --- | --- |

—

valdkondadevahelise koostöö tõhustamiseks on siiski vaja luua soodsamad raamtingimused üha tulemuslikumate loomepartnerluste arenguks (11);

NÕUSTUB, et kultuuri- ja loomepädevused on aluseks loovusele ja innovatsioonile, mis omakorda toetab arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. See on võimalik tänu asjaolule, et kõnealused pädevused võivad toetada

| — | intellektuaalse kapitali arendamist, (12) mida üha enam peetakse Euroopa konkurentsivõime ja majanduskasvu uueks allikaks; |
| --- | --- |

—

intellektuaalse kapitali arendamist, (12) mida üha enam peetakse Euroopa konkurentsivõime ja majanduskasvu uueks allikaks;

| — | innovatsiooni kõiki vorme, peamiselt mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni, (13) toimides mõju kaudu, mida need avaldavad tootmisele ja nõudlusele ning innovatiivsete toodete ja teenuste kujundamisele, väljatöötamisele ja müügiedule; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni kõiki vorme, peamiselt mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni, (13) toimides mõju kaudu, mida need avaldavad tootmisele ja nõudlusele ning innovatiivsete toodete ja teenuste kujundamisele, väljatöötamisele ja müügiedule;

| — | kultuuri- ja loomemajanduse arengut ja ülekandumise maksimeerimist, kuna need sisalduvad kunstnike ja loojate ning publiku ja tarbijate pädevustes; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomemajanduse arengut ja ülekandumise maksimeerimist, kuna need sisalduvad kunstnike ja loojate ning publiku ja tarbijate pädevustes;

| — | haridust, koolitust ja inimeste ettevalmistamist asuda tööle, sealhulgas kõrget kvalifikatsiooni ja sotsiaalseid oskusi nõudvatele töökohtadele, millega tagatakse tööalane konkurentsivõime elu kõigil asjaomastel etappidel ning millega toetatakse äriühingute tulemuslikku toimimist ja arengut; |
| --- | --- |

—

haridust, koolitust ja inimeste ettevalmistamist asuda tööle, sealhulgas kõrget kvalifikatsiooni ja sotsiaalseid oskusi nõudvatele töökohtadele, millega tagatakse tööalane konkurentsivõime elu kõigil asjaomastel etappidel ning millega toetatakse äriühingute tulemuslikku toimimist ja arengut;

| — | haridusalaste saavutuste parandamist, varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamist ja sotsiaalse kaasamise võimaluste suurendamist, kuna need omavad olulist motiveerivat ja sotsialiseerivat mõju ning võimaldavad õpilastel oma andeid avastada ja arendada; |
| --- | --- |

—

haridusalaste saavutuste parandamist, varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamist ja sotsiaalse kaasamise võimaluste suurendamist, kuna need omavad olulist motiveerivat ja sotsialiseerivat mõju ning võimaldavad õpilastel oma andeid avastada ja arendada;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | suurendama riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil poliitikakujundajate, kultuuri- ja haridusasutuste, ettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonide teadlikkust sellest, millist rolli võib etendada kultuuri- ja loomepädevuste ning eelkõige kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevuse arendamine, suurendama asjaomaste meetmete tunnustamist nende poolt ja levitama nende seas sellekohaseid parimaid tavasid ning tegema seda eelkõige selleks, et






  — | omandada teisi elukestva õppe võtmepädevusi; |
| --- | --- | --- |

—

suurendama riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil poliitikakujundajate, kultuuri- ja haridusasutuste, ettevõtete ja valitsusväliste organisatsioonide teadlikkust sellest, millist rolli võib etendada kultuuri- ja loomepädevuste ning eelkõige kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevuse arendamine, suurendama asjaomaste meetmete tunnustamist nende poolt ja levitama nende seas sellekohaseid parimaid tavasid ning tegema seda eelkõige selleks, et

—

omandada teisi elukestva õppe võtmepädevusi;

| — | vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist; |
| --- | --- |

—

vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist;

| — | suurendada tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust elukestva õppe kontekstis; |
| --- | --- |

—

suurendada tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust elukestva õppe kontekstis;

| — | saavutada eesmärgid, mis on seatud strateegilise raamistikuga üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) ning eelkõige selle strateegilises eesmärgis nr 4 (14); |
| --- | --- |

—

saavutada eesmärgid, mis on seatud strateegilise raamistikuga üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) ning eelkõige selle strateegilises eesmärgis nr 4 (14);

| — | edendada loovust ja innovatsiooni, eelkõige mittetehnoloogilist innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

edendada loovust ja innovatsiooni, eelkõige mittetehnoloogilist innovatsiooni;

| — | töötada välja tõhusad noortepoliitikad; |
| --- | --- |

—

töötada välja tõhusad noortepoliitikad;

| — | saavutada väikelaste hariduse ja hoolduspoliitikate eesmärgid; |
| --- | --- |

—

saavutada väikelaste hariduse ja hoolduspoliitikate eesmärgid;

| — | suurendada erinevate sihtrühmade sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasatust; |
| --- | --- |

—

suurendada erinevate sihtrühmade sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasatust;

| — | kujundada sellised hoiakud, millel on positiivne mõju ühiskondlikule ja ametialasele elule, mis parandavad elukvaliteeti, suurendavad sotsiaalse kaasatuse võimalusi ja edendavad jätkusuulikke eluviise; |
| --- | --- |

—

kujundada sellised hoiakud, millel on positiivne mõju ühiskondlikule ja ametialasele elule, mis parandavad elukvaliteeti, suurendavad sotsiaalse kaasatuse võimalusi ja edendavad jätkusuulikke eluviise;

| — | võtma kõige asjakohasemal tasandil meetmeid, mille eesmärk on luua loomepartnerlused, mille eesmärk on arendada kultuuri- ja loomepädevusi; |
| --- | --- |

—

võtma kõige asjakohasemal tasandil meetmeid, mille eesmärk on luua loomepartnerlused, mille eesmärk on arendada kultuuri- ja loomepädevusi;

| — | käsitlema sotsiaalse arengu ja majandusarengu küsimusi, parandades selliste meetodite analüüsi, mida kasutatakse kultuuri- ja haridusasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide loodud pikaajalistes programmides, sealhulgas sellistes haridusalastes katseraamistikes, mille eesmärk on suurendada koolide külgetõmbejõudu ja õpilaste motivatsiooni; |
| --- | --- |

—

käsitlema sotsiaalse arengu ja majandusarengu küsimusi, parandades selliste meetodite analüüsi, mida kasutatakse kultuuri- ja haridusasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide loodud pikaajalistes programmides, sealhulgas sellistes haridusalastes katseraamistikes, mille eesmärk on suurendada koolide külgetõmbejõudu ja õpilaste motivatsiooni;

PALUB KOMISJONIL

oma praeguste ja tulevaste meetmete ja programmide elluviimise käigus ning ilma et see piiraks arutelusid tulevase mitmeaastase finantsraamistiku üle, teha järgmist:

| — | toetada loomepartnerlusi, mille eesmärk on suurendada kultuuri- ja loomepädevusi; |
| --- | --- |

—

toetada loomepartnerlusi, mille eesmärk on suurendada kultuuri- ja loomepädevusi;

| — | võtta arvesse kultuuri- ja loomealaste väike- ja mikroettevõtete, eelkõige vastasutatud ja noorte ettevõtjate juhitud ettevõtete toetamise konkreetseid vajadusi ning sellise toetuse tähtsust; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kultuuri- ja loomealaste väike- ja mikroettevõtete, eelkõige vastasutatud ja noorte ettevõtjate juhitud ettevõtete toetamise konkreetseid vajadusi ning sellise toetuse tähtsust;

| — | suurendada toetust kultuuritöötajate, õpetajate, noorsootöötajate, noortejuhtide ja vabatahtlike liikuvusele ja piiriülesele koolitusele (ja koolitajate koolitamisele) kultuuri ja hariduse koostöö arendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

suurendada toetust kultuuritöötajate, õpetajate, noorsootöötajate, noortejuhtide ja vabatahtlike liikuvusele ja piiriülesele koolitusele (ja koolitajate koolitamisele) kultuuri ja hariduse koostöö arendamise valdkonnas;

| — | esitada korrapäraselt teavet teadusuuringute ja analüüside kohta, mis on Euroopa kultuurikoostöö osas asjakohased ning mis on teostatud ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide raames; |
| --- | --- |

—

esitada korrapäraselt teavet teadusuuringute ja analüüside kohta, mis on Euroopa kultuurikoostöö osas asjakohased ning mis on teostatud ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide raames;

| — | võtta juhtalgatuse „Innovatiivne liit” ja sealhulgas tulevikku suunatud tegevust käsitleva Euroopa foorumi („European Forum on Forward Looking Activities”) elluviimisel arvesse kultuuri- ja loomepädevusi kui tegurit, mis iseloomustab praeguseid sotsiaalseid väljakutseid, Euroopa intellektuaalse kapitali arendamist ja sotsiaalset innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

võtta juhtalgatuse „Innovatiivne liit” ja sealhulgas tulevikku suunatud tegevust käsitleva Euroopa foorumi („European Forum on Forward Looking Activities”) elluviimisel arvesse kultuuri- ja loomepädevusi kui tegurit, mis iseloomustab praeguseid sotsiaalseid väljakutseid, Euroopa intellektuaalse kapitali arendamist ja sotsiaalset innovatsiooni;

| — | tegema liikmesriikidega koostööd, et uurida, kuidas parandada kehtivaid haridusnäitajaid, pöörates samas erilist tähelepanu loovuse, innovaatilisuse ja ettevõtlikkuse küsimustele (15); |
| --- | --- |

—

tegema liikmesriikidega koostööd, et uurida, kuidas parandada kehtivaid haridusnäitajaid, pöörates samas erilist tähelepanu loovuse, innovaatilisuse ja ettevõtlikkuse küsimustele (15);

eesmärgiga tõhustada kultuuri- ja loomepädevuste arengut ja nende positiivset mõju;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES OMA PÄDEVUSE PIIRES ning ilma et see piiraks arutelusid tulevase mitmeaastase finantsraamistiku üle, tegema järgmist:

| — | tõhustama kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse potentsiaali kaasamist elukestvasse õppesse, noortepoliitikatesse ja -programmidesse ning selle potentsiaali tunnustamist nendes, sealhulgas tõhustama tööd, et parandada mitteformaalse ja informaalse õppe tulemusel omandatud pädevuste tunnustamist; |
| --- | --- |

—

tõhustama kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse potentsiaali kaasamist elukestvasse õppesse, noortepoliitikatesse ja -programmidesse ning selle potentsiaali tunnustamist nendes, sealhulgas tõhustama tööd, et parandada mitteformaalse ja informaalse õppe tulemusel omandatud pädevuste tunnustamist;

| — | omistama kolmandate riikidega tehtavas koostöös suuremat tähtsust kultuuridevahelisele õppele ning loomepartnerlustele, eelkõige noorteprogrammide raames; |
| --- | --- |

—

omistama kolmandate riikidega tehtavas koostöös suuremat tähtsust kultuuridevahelisele õppele ning loomepartnerlustele, eelkõige noorteprogrammide raames;

| — | kasutama täielikult ära olemasolevaid teabevõrgustikke, et paremini edastada teavet edukate tegevuste kohta, mille abil arendatakse noorte kultuuri- ja loomepädevusi; |
| --- | --- |

—

kasutama täielikult ära olemasolevaid teabevõrgustikke, et paremini edastada teavet edukate tegevuste kohta, mille abil arendatakse noorte kultuuri- ja loomepädevusi;

| — | hõlmama kultuuri- ja loomepädevuste antavat panust kui jätkusuutliku tööhõive ja sotsiaalse innovatsioon alust, et täielikult kasutada ära võimalused, mida pakuvad juhtalgatus „Innovatiivne liit” ja Euroopa Sotsiaalfond; |
| --- | --- |

—

hõlmama kultuuri- ja loomepädevuste antavat panust kui jätkusuutliku tööhõive ja sotsiaalse innovatsioon alust, et täielikult kasutada ära võimalused, mida pakuvad juhtalgatus „Innovatiivne liit” ja Euroopa Sotsiaalfond;

| — | vajaduse korral täiendavalt tugevdama kultuuri infrastruktuuri, (16) tehes sinna investeeringuid, sealhulgas ka Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral täiendavalt tugevdama kultuuri infrastruktuuri, (16) tehes sinna investeeringuid, sealhulgas ka Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu;

| — | suurendama selliste teadusuuringute arvu, millega analüüsitakse kultuuri- ja loomepädevuste potentsiaali ja tegelikku mõju poliitikaküsimustele, millele on osutatud lõigu „kutsub liikmesriike üles” esimeses punktis; |
| --- | --- |

—

suurendama selliste teadusuuringute arvu, millega analüüsitakse kultuuri- ja loomepädevuste potentsiaali ja tegelikku mõju poliitikaküsimustele, millele on osutatud lõigu „kutsub liikmesriike üles” esimeses punktis;

| — | tagama, et kultuuri- ja haridusvaldkonna ja teised eksperdirühmad, sealhulgas avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühmad, võtavad käesolevate järelduste II lisas osutatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

tagama, et kultuuri- ja haridusvaldkonna ja teised eksperdirühmad, sealhulgas avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühmad, võtavad käesolevate järelduste II lisas osutatud meetmeid;

| — | toetama ELi 2012. aasta noortearuande raames avatud koordinatsiooni meetodi arenguaruande koostamist, milles hinnatakse ELi noortestrateegia esimest kolmeaastast töötsüklit, ning järgnevate aruannete koostamist tegevusvaldkonnas „Loovus ja kultuur”; |
| --- | --- |

—

toetama ELi 2012. aasta noortearuande raames avatud koordinatsiooni meetodi arenguaruande koostamist, milles hinnatakse ELi noortestrateegia esimest kolmeaastast töötsüklit, ning järgnevate aruannete koostamist tegevusvaldkonnas „Loovus ja kultuur”;

| — | vahetama teavet nõukogu käesolevate järelduste tegeliku mõju kohta, sealhulgas lõpparuande raames, milles käsitletakse 2011.–2014. aasta kultuurivaldkonna töökava tulemusi. |
| --- | --- |

—

vahetama teavet nõukogu käesolevate järelduste tegeliku mõju kohta, sealhulgas lõpparuande raames, milles käsitletakse 2011.–2014. aasta kultuurivaldkonna töökava tulemusi.

---

(1)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(2)  ELT C 141, 7.6.2008, lk 14.

(3)  ELT C 301, 11.12.2009, lk 9.

(4)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(5)  17165/10.

(6)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.

(7)  ELT C 175, 15.6.2011, lk 1.

(8)  http://competencesinculture.pl/en/

(9)  „Oskus pidada tähtsaks ideede, kogemuste ja emotsioonide loomingulist väljendust mitmesuguste vahenditega – muusika, lava- ja kujutav kunst, kirjandus.” Soovituses 2006/962/EÜ (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) täpsustatakse täiendavalt kõnealuse pädevusega seotud olulisi teadmisi, oskusi ja suhtumisi.

(10)  „Kultuuridevahelise pädevusega on eriti seotud sellised teadmised, oskused ja hoiakud, mis on seotud järgmiste põhipädevustega: suhtlemine võõrkeeles, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus” (nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta).

(11)  „Kultuurisektori ja teiste sektorite, näiteks hariduse ja koolituse, ärisektori, teadusuuringute või avaliku sektori vahelised loomepartnerlused võimaldavad kanda kultuurisektori loomingulisi oskusi üle teistele sektoritele.” (Allikas: järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014.)

(12)  Intellektuaalset kapitali võib määratleda kui inimeste, ettevõtete, kogukondade, piirkondade ja institutsioonide immateriaalse vara kogumit, mis asjakohase kasutamise tulemusel võib olla riigi praeguse ja tulevase heaolu allikaks. Intellektuaalne kapital koosneb sotsiaal-, inim-, suhete- ja struktuurikapitalist.

(13)  „Sotsiaalne innovatsioon aitab heategevusühingute, assotsiatsioonide ja sotsiaalse närviga ettevõtjate nutikuse abil leida uusi võimalusi selliste sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks, mille jaoks turu ja avaliku sektori panus ei ole piisav käitumuslike muutuste esilekutsumiseks, mida on vaja suurte ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks.” (Allikas: komisjoni teatis juhtalgatuse „Innovaatiline liit” kohta.)

(14)  Strateegiline eesmärk nr 4: innovaatilisuse ja loovuse, sealhulgas ettevõtlikkuse suurendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel.

(15)  Vt nõukogu 12. mai 2009. aasta järelduste (milles käsitletakse strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal) lk 6, punkt 4.

(16)  Kultuuri infrastruktuur on oma füüsilises ja digitaalses mõõtmes kultuurile juurdepääsu ja kultuuritegevuse materiaalne baas. Näideteks võib tuua galeriid, muuseumid, teatrid, kultuurikeskused, raamatukogud, mitmel eesmärgil kasutatavad ruumid ning nende virtuaalsed ekvivalendid digitaalses keskkonnas.

---

I LISA

Täiendav poliitiline taust:

| — | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (1);

| — | nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitus liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2) ning eelkõige selle 4. suunis; |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitus liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2) ning eelkõige selle 4. suunis;

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (3);

| — | nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldused, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile (4); |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldused, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile (4);

| — | nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsioon mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsioon mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta (5);

| — | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (6);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (7);

| — | töörühma lõpparuanne kultuuri ja hariduse, eelkõige kunstihariduse vahelise koostoime kohta (8); |
| --- | --- |

—

töörühma lõpparuanne kultuuri ja hariduse, eelkõige kunstihariduse vahelise koostoime kohta (8);

| — | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (9); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit” (9);

| — | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava – Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (10). |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava – Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (10).

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(2)  ELT L 191, 23.7.2010, lk 28.

(3)  ELT C 325, 2.12.2010, lk 1.

(4)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 2.

(5)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 1.

(6)  Dok. 8749/1/09 REV 1.

(7)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(8)  http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc/MOCedu_final_report_en.pdf

(9)  14035/10.

(10)  17066/1/10 REV 1.

---

II LISA

Eksperdirühmade, sealhulgas avatud koordinatsiooni meetodi eksperdirühmade suhtes võetavad erimeetmed:

| — | tulevane avatud koordinatsiooni meetodi loomepartnerluste toetamise töörühm (1) võtab arvesse loomepartnerlusi, mille eesmärk on tõhustada kultuuriteadlikkust ja kultuurilist eneseväljendust, ning nende panust ET 2020 raamistiku eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

—

tulevane avatud koordinatsiooni meetodi loomepartnerluste toetamise töörühm (1) võtab arvesse loomepartnerlusi, mille eesmärk on tõhustada kultuuriteadlikkust ja kultuurilist eneseväljendust, ning nende panust ET 2020 raamistiku eesmärkide saavutamisse;

| — | tulevane avatud koordinatsiooni meetodi kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevuse arendamise (2) töörühm võtab käesolevaid järeldusi arvesse seoses teiste elukestva õppe võtmepädevuste omandamise ja haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisega; |
| --- | --- |

—

tulevane avatud koordinatsiooni meetodi kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse võtmepädevuse arendamise (2) töörühm võtab käesolevaid järeldusi arvesse seoses teiste elukestva õppe võtmepädevuste omandamise ja haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisega;

| — | mõlemad eespool nimetatud töörühmad jagavad oma töö tulemusi teiste valdkondade asjakohaste eksperdirühmadega, sealhulgas töörühmadega, kes tegelevad selliste teemadega nagu informaalse õppe tunnustamine, õppima õppimine ja loomepädevused, kodanikuteadmised ja kodanikuaktiivsus, meediapädevus, info- ja sidetehnoloogia kasutamine haridustegevuses, ettevõtluskoolitus ja haridussüsteemist varakult lahkumine, ning teevad võimaluse korral koostööd koosolekute aruannete vahetamise ja eesistujate kohtumiste abil; |
| --- | --- |

—

mõlemad eespool nimetatud töörühmad jagavad oma töö tulemusi teiste valdkondade asjakohaste eksperdirühmadega, sealhulgas töörühmadega, kes tegelevad selliste teemadega nagu informaalse õppe tunnustamine, õppima õppimine ja loomepädevused, kodanikuteadmised ja kodanikuaktiivsus, meediapädevus, info- ja sidetehnoloogia kasutamine haridustegevuses, ettevõtluskoolitus ja haridussüsteemist varakult lahkumine, ning teevad võimaluse korral koostööd koosolekute aruannete vahetamise ja eesistujate kohtumiste abil;

| — | kõik asjaomased rühmad toimivad aktiivsete kanalitena, et liikmesriikide ja ELi tasandil levitada parimate tavade ja asjakohaste uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased rühmad toimivad aktiivsete kanalitena, et liikmesriikide ja ELi tasandil levitada parimate tavade ja asjakohaste uuringute tulemusi.

---

(1)  Kultuurivaldkonna töökava aastateks 2011–2014, prioriteet C.

(2)  Kultuurivaldkonna töökava aastateks 2011–2014, prioriteet A.

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/24

---

Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel

2011/C 372/06

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| — | nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 5. mai 2003. aasta deklaratsiooni spordi sotsiaalse väärtuse kohta noorte jaoks (1); |
| --- | --- |

—

nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 5. mai 2003. aasta deklaratsiooni spordi sotsiaalse väärtuse kohta noorte jaoks (1);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta, (2) milles rõhutatakse järgmisi eesmärke:






  — | töötada vabatahtlikku tegevust soodustava ja hõlbustava keskkonna suunas ELis; |
| --- | --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta, (2) milles rõhutatakse järgmisi eesmärke:

—

töötada vabatahtlikku tegevust soodustava ja hõlbustava keskkonna suunas ELis;

| — | tugevdada vabatahtlike organisatsioonide mõju ja parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

tugevdada vabatahtlike organisatsioonide mõju ja parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti;

| — | hinnata ja tunnustada vabatahtlikku tegevust; |
| --- | --- |

—

hinnata ja tunnustada vabatahtlikku tegevust;

| — | suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest; |
| --- | --- |

—

suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest;

| — | nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldusi spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldusi spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (3);

| — | komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa mõõtme arendamine spordis”, (4) ning 2010. aasta uuringut „Volunteering in the European Union” („Vabatahtlik tegevus Euroopa Liidus”), mis annavad tunnistust, kui mitmekesine on spordi vallas toimuv vabatahtlik tegevus kogu ELis, ning keskenduvad õiguslikule korrale ja rahastamisallikatele nimetatud valdkonnas, juhtides samuti tähelepanu vabatahtlike koolitamise vajadusele; |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa mõõtme arendamine spordis”, (4) ning 2010. aasta uuringut „Volunteering in the European Union” („Vabatahtlik tegevus Euroopa Liidus”), mis annavad tunnistust, kui mitmekesine on spordi vallas toimuv vabatahtlik tegevus kogu ELis, ning keskenduvad õiguslikule korrale ja rahastamisallikatele nimetatud valdkonnas, juhtides samuti tähelepanu vabatahtlike koolitamise vajadusele;

| — | komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust: „Piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis” (5); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust: „Piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis” (5);

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) kohta (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) kohta (6);

| — | nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta järeldusi vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta järeldusi vabatahtliku tegevuse rolli kohta sotsiaalpoliitikas (7);

| — | Poolas Varssavis 13.–14. septembril 2011. aastal toimunud ekspertide konverentsi „Vabatahtlikust tegevusest spordielu juhtimiseni”, kus pöörati erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:






  — | suurte spordiürituste pärand ja nendega seoses omandatud kogemused ning selle edaspidine kasutamine igapäevases spordialases vabatahtlikus tegevuses; |
| --- | --- | --- |

—

Poolas Varssavis 13.–14. septembril 2011. aastal toimunud ekspertide konverentsi „Vabatahtlikust tegevusest spordielu juhtimiseni”, kus pöörati erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:

—

suurte spordiürituste pärand ja nendega seoses omandatud kogemused ning selle edaspidine kasutamine igapäevases spordialases vabatahtlikus tegevuses;

| — | võimalused kasutada juba olemasolevaid vabatahtlikke värbamisprotsessis tulevaste spordiürituste tarbeks; |
| --- | --- |

—

võimalused kasutada juba olemasolevaid vabatahtlikke värbamisprotsessis tulevaste spordiürituste tarbeks;

| — | vajadus toetada spordialase vabatahtliku tegevuse valideerimist ja tunnustamist; |
| --- | --- |

—

vajadus toetada spordialase vabatahtliku tegevuse valideerimist ja tunnustamist;

| — | vajadus innustada vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

—

vajadus innustada vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist;

TUNNISTAB, ET

| 1. | võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste „vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes, pidamata silmas rahalise kasu saamist. See toob kasu vabatahtlikule endale, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi võimaldab see üksikisikutel ja ühendustel käsitleda inimlikke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaalaseid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks (8); |
| --- | --- |

1.

võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste „vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes, pidamata silmas rahalise kasu saamist. See toob kasu vabatahtlikule endale, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi võimaldab see üksikisikutel ja ühendustel käsitleda inimlikke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaalaseid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks (8);

| 2. | vabatahtlikku tegevust on vaja selgelt eristada tasustatud tööst, samuti ei tohiks vabatahtlik tegevus seda asendada (9). Vabatahtlik tegevus ei tohiks süvendada soolist ebavõrdsust tasustataval ja mittetasustataval tööl ning see ei tohiks soodustada töötajate tööaja lühendamist või töötajate tööturult lahkumist; |
| --- | --- |

2.

vabatahtlikku tegevust on vaja selgelt eristada tasustatud tööst, samuti ei tohiks vabatahtlik tegevus seda asendada (9). Vabatahtlik tegevus ei tohiks süvendada soolist ebavõrdsust tasustataval ja mittetasustataval tööl ning see ei tohiks soodustada töötajate tööaja lühendamist või töötajate tööturult lahkumist;

| 3. | vabatahtlik tegevus ei saa asendada riigi üldist vastutust majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamisel; |
| --- | --- |

3.

vabatahtlik tegevus ei saa asendada riigi üldist vastutust majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamisel;

| 4. | selleks et tagada täielik kinnipidamine õigusriigi põhimõttest ning isikupuutumatusest, tuleb vabatahtliku tegevuse suhtes kohaldada kehtivaid õigusakte ning selline tegevus peab täielikult järgima üldisi põhiõigusi ja -vabadusi; |
| --- | --- |

4.

selleks et tagada täielik kinnipidamine õigusriigi põhimõttest ning isikupuutumatusest, tuleb vabatahtliku tegevuse suhtes kohaldada kehtivaid õigusakte ning selline tegevus peab täielikult järgima üldisi põhiõigusi ja -vabadusi;

VÕTTES ARVESSE, ET

| 1. | sport on suurim kodanikuühiskonna liikumine ELis. Vabatahtlikul tegevusel tuginevad mittetulunduslikud tegevused ja struktuurid on põhiline tingimus sporditegevuse pakkumisele enamikus liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

sport on suurim kodanikuühiskonna liikumine ELis. Vabatahtlikul tegevusel tuginevad mittetulunduslikud tegevused ja struktuurid on põhiline tingimus sporditegevuse pakkumisele enamikus liikmesriikides;

| 2. | spordialane vabatahtlik tegevus on üks atraktiivsemaid ja populaarsemaid sotsiaalse tegevuse vorme Euroopas ning osa spordi sotsiaalsest pärandist. Spordiürituste, sealhulgas professionaalsete ja äritegevuse eesmärgil tegutsevate spordiasutuste poolt läbiviidavate ürituste korraldamine, ning samuti igapäevane spordialane tegevus paljudes liikmesriikides tugineb vabatahtlikele ja nende vabatahtlikule tegevusele; |
| --- | --- |

2.

spordialane vabatahtlik tegevus on üks atraktiivsemaid ja populaarsemaid sotsiaalse tegevuse vorme Euroopas ning osa spordi sotsiaalsest pärandist. Spordiürituste, sealhulgas professionaalsete ja äritegevuse eesmärgil tegutsevate spordiasutuste poolt läbiviidavate ürituste korraldamine, ning samuti igapäevane spordialane tegevus paljudes liikmesriikides tugineb vabatahtlikele ja nende vabatahtlikule tegevusele;

| 3. | vabatahtlik tegevus arendab kodanikuaktiivsust ning erineva taustaga kodanike integreerumist, parandades üksteisemõistmist ja suurendades austust spordi kui universaalse väljendusviisi kaudu ning aidates kaasa Euroopa Liidu selliste põhiväärtuste ja põhimõtete rakendamisele nagu solidaarsus, säästev areng, inimväärikus, võrdõiguslikkus ja subsidiaarsus, edendades seega Euroopa identiteeti; |
| --- | --- |

3.

vabatahtlik tegevus arendab kodanikuaktiivsust ning erineva taustaga kodanike integreerumist, parandades üksteisemõistmist ja suurendades austust spordi kui universaalse väljendusviisi kaudu ning aidates kaasa Euroopa Liidu selliste põhiväärtuste ja põhimõtete rakendamisele nagu solidaarsus, säästev areng, inimväärikus, võrdõiguslikkus ja subsidiaarsus, edendades seega Euroopa identiteeti;

| 4. | spordialane vabatahtlik tegevus annab kodanikele uusi oskusi, panustades seega positiivselt muu hulgas nende tööalasesse konkurentsivõimesse ja tugevdades nende ühiskondliku kuuluvuse tunnet, ning võib olla sotsiaalsete muutuste käivitajaks; |
| --- | --- |

4.

spordialane vabatahtlik tegevus annab kodanikele uusi oskusi, panustades seega positiivselt muu hulgas nende tööalasesse konkurentsivõimesse ja tugevdades nende ühiskondliku kuuluvuse tunnet, ning võib olla sotsiaalsete muutuste käivitajaks;

| 5. | spordialane vabatahtlik tegevus võib aidata kaasa sotsiaalse kapitali kasvule ja tugevdamisele usaldusel ja koostööl rajaneva sotsiaalse võrgustiku arendamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

spordialane vabatahtlik tegevus võib aidata kaasa sotsiaalse kapitali kasvule ja tugevdamisele usaldusel ja koostööl rajaneva sotsiaalse võrgustiku arendamise kaudu;

| 6. | spordialane vabatahtlik tegevus arendab positiivseid sotsiaalseid hoiakuid, mis tuginevad sellistele spordi abil arendatavatele väärtustele nagu






  — | ausus, |
| --- | --- | --- |

6.

spordialane vabatahtlik tegevus arendab positiivseid sotsiaalseid hoiakuid, mis tuginevad sellistele spordi abil arendatavatele väärtustele nagu

—

ausus,

| — | meeskonnatöö, |
| --- | --- |

—

meeskonnatöö,

| — | püsivus, |
| --- | --- |

—

püsivus,

| — | vastutustunne, |
| --- | --- |

—

vastutustunne,

| — | juhtimine, |
| --- | --- |

—

juhtimine,

| — | sallivus, |
| --- | --- |

—

sallivus,

| — | teiste austamine ning |
| --- | --- |

—

teiste austamine ning

| — | võime takistusi ületada; |
| --- | --- |

—

võime takistusi ületada;

| 7. | spordisektor koos spordialase vabatahtliku tegevusega moodustab liikmesriikide majanduse osana mõõdetava ja olulise majandusliku ja sotsiaalse väärtuse, millel on potentsiaali ergutada majanduskasvu ja tööhõivemäära kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

7.

spordisektor koos spordialase vabatahtliku tegevusega moodustab liikmesriikide majanduse osana mõõdetava ja olulise majandusliku ja sotsiaalse väärtuse, millel on potentsiaali ergutada majanduskasvu ja tööhõivemäära kogu Euroopa Liidus;

| 8. | spordialase vabatahtliku tegevuse arendamise edendamine aitab saavutada vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) eesmärke ning jätkab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) eesmärkide täitmist ning aitab kaasa Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

8.

spordialase vabatahtliku tegevuse arendamise edendamine aitab saavutada vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) eesmärke ning jätkab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) eesmärkide täitmist ning aitab kaasa Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) eesmärkide saavutamisele;

| 9. | spordialane vabatahtlik tegevus võib anda tõuke füüsilise tegevuse arendamiseks ja edendamiseks kõigil tasanditel, parandades kodanike heaolu ja vähendades eluviisist tingitud haiguste esinemist; |
| --- | --- |

9.

spordialane vabatahtlik tegevus võib anda tõuke füüsilise tegevuse arendamiseks ja edendamiseks kõigil tasanditel, parandades kodanike heaolu ja vähendades eluviisist tingitud haiguste esinemist;

| 10. | spordialane vabatahtlik tegevus on oluline tegur, mis aitab suurendada kodanike liikuvust selliste meetmete abil nagu võimaluste loomine pädevuste omandamiseks ja kogemuste süvendamiseks spordiga seotud tegevuste vallas teistes liikmesriikides ning Euroopa identiteedi arendamine ja ELi väärtuste edendamine väljaspool ELi piire; |
| --- | --- |

10.

spordialane vabatahtlik tegevus on oluline tegur, mis aitab suurendada kodanike liikuvust selliste meetmete abil nagu võimaluste loomine pädevuste omandamiseks ja kogemuste süvendamiseks spordiga seotud tegevuste vallas teistes liikmesriikides ning Euroopa identiteedi arendamine ja ELi väärtuste edendamine väljaspool ELi piire;

| 11. | spordialane vabatahtlik tegevus saab aidata saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärke, suurendades liikuvust ning panustades neisse tegevuse kaudu, mis tugevdab tööalast konkurentsivõimet, parandab rahvatervist, edendab sotsiaalset kaasatust, haridust ning aktiivsena vananemist; |
| --- | --- |

11.

spordialane vabatahtlik tegevus saab aidata saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärke, suurendades liikuvust ning panustades neisse tegevuse kaudu, mis tugevdab tööalast konkurentsivõimet, parandab rahvatervist, edendab sotsiaalset kaasatust, haridust ning aktiivsena vananemist;

SEOSES SELLEGA KUTSUB ELi LIIKMESRIIKE JA SPORDIALASEID SIDUSRÜHMI ÜLES TEGUTSEMA OMA PÄDEVUSE PIIRES NING ARVESTADES SPORDIORGANISATSIOONIDE SÕLTUMATUST, EESMÄRGIGA

| 1. | edendada soodsaid tingimusi spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiseks, tuginedes eelkõige






  — | heade tavade vahetamisele liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

edendada soodsaid tingimusi spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiseks, tuginedes eelkõige

—

heade tavade vahetamisele liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide vahel;

| — | spordiorganisatsioonide autonoomia austamisele, tagades samas nimetatud organisatsioonidele asjakohase toetuse liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

—

spordiorganisatsioonide autonoomia austamisele, tagades samas nimetatud organisatsioonidele asjakohase toetuse liikmesriigi tasandil;

| — | vajadusele tagada, et spordi valdkonnas tegutsevatele vabatahtlikele pakutakse vajalikku koolitust ja antakse võimalus nautida turvaliselt vabatahtlikust tegevustest saadavat kasu; |
| --- | --- |

—

vajadusele tagada, et spordi valdkonnas tegutsevatele vabatahtlikele pakutakse vajalikku koolitust ja antakse võimalus nautida turvaliselt vabatahtlikust tegevustest saadavat kasu;

| 2. | aidata kaasa positiivse kuvandi loomisele spordi valdkonnas tegutsevatest vabatahtlikest ja spordialasest vabatahtlikust tegevusest; |
| --- | --- |

2.

aidata kaasa positiivse kuvandi loomisele spordi valdkonnas tegutsevatest vabatahtlikest ja spordialasest vabatahtlikust tegevusest;

| 3. | kaaluda spordialast vabatahtliku tegevust kui olulist pädevuste ja oskuste suurendamise vahendit. Selleks tuleb teha järgmist:






  — | võtta asjakohaseid meetmeid, et teha kindlaks pädevused ja oskused, mis on omandatud spordialase vabatahtliku tegevusega seotud mitteametliku ja informaalse hariduse kaudu, ning uurida võimalusi nende laiemaks tunnustamiseks ja valideerimiseks liikmesriikide kvalifikatsioonisüsteemide raamistikus, pidades silmas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku; |
| --- | --- | --- |

3.

kaaluda spordialast vabatahtliku tegevust kui olulist pädevuste ja oskuste suurendamise vahendit. Selleks tuleb teha järgmist:

—

võtta asjakohaseid meetmeid, et teha kindlaks pädevused ja oskused, mis on omandatud spordialase vabatahtliku tegevusega seotud mitteametliku ja informaalse hariduse kaudu, ning uurida võimalusi nende laiemaks tunnustamiseks ja valideerimiseks liikmesriikide kvalifikatsioonisüsteemide raamistikus, pidades silmas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku;

| — | konsulteerida tegevuse ettevalmistamisel spordiliikumise ja vabatahtlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

konsulteerida tegevuse ettevalmistamisel spordiliikumise ja vabatahtlike organisatsioonidega;

| 4. | julgustada koostööd valitsusasutuste ja spordiorganisatsioonide vahel kohalikul, siseriiklikul ja Euroopa tasandil, et luua võrgustikke vabatahtliku tegevuse alaste ühiste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

4.

julgustada koostööd valitsusasutuste ja spordiorganisatsioonide vahel kohalikul, siseriiklikul ja Euroopa tasandil, et luua võrgustikke vabatahtliku tegevuse alaste ühiste probleemide lahendamiseks;

| 5. | edendada spordialast vabatahtlikku tegevust kui mitteametliku ja informaalse hariduse vormi, mille eesmärgiks on uute oskuste ja pädevuste omandamine ning mis on koos ametliku haridusega sportlaste topeltkarjääri osaks; |
| --- | --- |

5.

edendada spordialast vabatahtlikku tegevust kui mitteametliku ja informaalse hariduse vormi, mille eesmärgiks on uute oskuste ja pädevuste omandamine ning mis on koos ametliku haridusega sportlaste topeltkarjääri osaks;

| 6. | edendada spordialast vabatahtlikku tegevust, algatades näiteks teavituskampaaniaid avalikkuse teadlikkuse suurendamiseks ja positiivse hoiaku edendamiseks vabatahtlike suhtes; |
| --- | --- |

6.

edendada spordialast vabatahtlikku tegevust, algatades näiteks teavituskampaaniaid avalikkuse teadlikkuse suurendamiseks ja positiivse hoiaku edendamiseks vabatahtlike suhtes;

| 7. | rakendada spordiürituste korraldamisse kaasatud vabatahtlike potentsiaali pikaajalistes tegevustes kõigil spordi tasanditel; |
| --- | --- |

7.

rakendada spordiürituste korraldamisse kaasatud vabatahtlike potentsiaali pikaajalistes tegevustes kõigil spordi tasanditel;

| 8. | uurida, milline võimalik lisaväärtus oleks preemiasüsteemil kõige uuenduslikemate spordi valdkonna vabatahtlike projektide tunnustamiseks; |
| --- | --- |

8.

uurida, milline võimalik lisaväärtus oleks preemiasüsteemil kõige uuenduslikemate spordi valdkonna vabatahtlike projektide tunnustamiseks;

INNUSTAB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI, TEGUTSEDES OMA PÄDEVUSE PIIRES NING KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ARVESTADES OMA INSTITUTSIOONILIST STRUKTUURI

| 1. | püüdma kõrvaldada liigseid takistusi, sealhulgas tarbetut halduskoormust spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiselt; |
| --- | --- |

1.

püüdma kõrvaldada liigseid takistusi, sealhulgas tarbetut halduskoormust spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiselt;

| 2. | analüüsima spordi arengut, tuginedes vabatahtlikule tegevusele Euroopa Liidus, sealhulgas uurimustele selle majandusliku mõju kohta; |
| --- | --- |

2.

analüüsima spordi arengut, tuginedes vabatahtlikule tegevusele Euroopa Liidus, sealhulgas uurimustele selle majandusliku mõju kohta;

| 3. | vahetama teadmisi, kogemusi ja parimaid tavasid spordialase vabatahtliku tegevuse kohta; |
| --- | --- |

3.

vahetama teadmisi, kogemusi ja parimaid tavasid spordialase vabatahtliku tegevuse kohta;

| 4. | edendama spordialase vabatahtliku tegevuse arendamist riiklikes ning Euroopa tasandil sporti ja sotsiaalpoliitikat, haridust ja tööhõivet käsitlevates poliitikates ja strateegiates; |
| --- | --- |

4.

edendama spordialase vabatahtliku tegevuse arendamist riiklikes ning Euroopa tasandil sporti ja sotsiaalpoliitikat, haridust ja tööhõivet käsitlevates poliitikates ja strateegiates;

| 5. | uurima võimalusi, kuidas spordialane vabatahtlik tegevus saaks panustada projektidesse, mida toetatakse ELi fondidest, ja töötada välja mehhanismid, mis võimaldaksid spordialase vabatahtliku tegevuse asjakohast hindamist; |
| --- | --- |

5.

uurima võimalusi, kuidas spordialane vabatahtlik tegevus saaks panustada projektidesse, mida toetatakse ELi fondidest, ja töötada välja mehhanismid, mis võimaldaksid spordialase vabatahtliku tegevuse asjakohast hindamist;

| 6. | lisama vajaduse korral spordialase vabatahtliku tegevuse aspektid ELi spordialase töökava kohaselt loodud eri eksperdirühmade tegevusse; |
| --- | --- |

6.

lisama vajaduse korral spordialase vabatahtliku tegevuse aspektid ELi spordialase töökava kohaselt loodud eri eksperdirühmade tegevusse;

| 7. | julgustama spordialase vabatahtliku tegevuse arendamist valdkondadevahelise koostöö kaudu avaliku ning erasektori üksuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel spordi, tervishoiu, kultuuri, hariduse, noorte ja sotsiaalpoliitika valdkonnas kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

7.

julgustama spordialase vabatahtliku tegevuse arendamist valdkondadevahelise koostöö kaudu avaliku ning erasektori üksuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel spordi, tervishoiu, kultuuri, hariduse, noorte ja sotsiaalpoliitika valdkonnas kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES

| 1. | pöörama erilist tähelepanu vabatahtlikule tegevusele ja sellele, et mittetulunduslikud spordiorganisatsioonid saaksid juurdepääsu järgmise põlvkonna ELi programmidele, ilma et see mõjutaks läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku üle; |
| --- | --- |

1.

pöörama erilist tähelepanu vabatahtlikule tegevusele ja sellele, et mittetulunduslikud spordiorganisatsioonid saaksid juurdepääsu järgmise põlvkonna ELi programmidele, ilma et see mõjutaks läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku üle;

| 2. | tegema kindlaks edutegurid, head tavad ja valdkonnad, mis vajavad ELi tasandil tihedamat koostööd, sealhulgas olemasolevad takistused spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiseks; |
| --- | --- |

2.

tegema kindlaks edutegurid, head tavad ja valdkonnad, mis vajavad ELi tasandil tihedamat koostööd, sealhulgas olemasolevad takistused spordialase vabatahtliku tegevuse arendamiseks;

| 3. | ELi uute õigusaktide kavandamisel hindama nende võimalikku mõju spordialasele vabatahtlikule tegevusele. |
| --- | --- |

3.

ELi uute õigusaktide kavandamisel hindama nende võimalikku mõju spordialasele vabatahtlikule tegevusele.

---

(1)  ELT C 134, 7.6.2003, lk 5.

(2)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(3)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 5.

(4)  KOM(2011) 12 (lõplik).

(5)  KOM(2011) 568 (lõplik).

(6)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(7)  Dok 14061/1/09 REV 1.

(8)  Vt joonealune märkus 2.

(9)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsioon noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta (ELT C 241, 20.9.2008, lk 1).

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/27

---

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks

2011/C 372/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE

| 1. | Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles kutsuti üles võtma täiendavaid meetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige vähemalt kahe võõrkeele õpetamise kaudu juba väga varases eas (1); |
| --- | --- |

1.

Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles kutsuti üles võtma täiendavaid meetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige vähemalt kahe võõrkeele õpetamise kaudu juba väga varases eas (1);

| 2. | nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi Euroopa keeleoskuse näitaja kohta, (2) milles kinnitati taas, et võõrkeelteoskus ning kaasaaitamine rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus; |
| --- | --- |

2.

nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi Euroopa keeleoskuse näitaja kohta, (2) milles kinnitati taas, et võõrkeelteoskus ning kaasaaitamine rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus;

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (3) milles lisatakse võõrkeelteoskus võtmepädevuste hulka, mis on vajalikud eneseteostuseks, kodanikuaktiivsuseks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ja töö leidmiseks teadmusühiskonnas; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (3) milles lisatakse võõrkeelteoskus võtmepädevuste hulka, mis on vajalikud eneseteostuseks, kodanikuaktiivsuseks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ja töö leidmiseks teadmusühiskonnas;

| 4. | nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldusi näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas (4) ning milles kutsutakse komisjoni üles uurima täiendavalt võimalusi keeleoskuse näitajate väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

4.

nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldusi näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas (4) ning milles kutsutakse komisjoni üles uurima täiendavalt võimalusi keeleoskuse näitajate väljaarendamiseks;

| 5. | nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus, (5) milles soovitati liikmesriikidel parandada noorte teadlikkust kultuuridevaheliste pädevuste ja keeleõppe vallas, et vähendada takistusi noorte piiriüleselt liikuvuselt; |
| --- | --- |

5.

nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus, (5) milles soovitati liikmesriikidel parandada noorte teadlikkust kultuuridevaheliste pädevuste ja keeleõppe vallas, et vähendada takistusi noorte piiriüleselt liikuvuselt;

| 6. | nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta, (6) milles kutsutakse liikmesriike üles edendama mitmekeelsust, et tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, kultuuridevahelist dialoogi, Euroopa ülesehitust ja Euroopa majanduse konkurentsivõimet, suurendada inimeste liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet ning edendada ELi keeli kogu maailmas; |
| --- | --- |

6.

nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta, (6) milles kutsutakse liikmesriike üles edendama mitmekeelsust, et tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust, kultuuridevahelist dialoogi, Euroopa ülesehitust ja Euroopa majanduse konkurentsivõimet, suurendada inimeste liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet ning edendada ELi keeli kogu maailmas;

| 7. | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal „ET 2020”, (7) milles määrati ajavahemiku 2009–2011 prioriteetideks muuta kodanikud võimeliseks suhtlema peale oma emakeele veel kahes keeles, edendada vajaduse korral keeleõpet kutsehariduses ja -koolituses ning täiskasvanuõppes ning anda sisserännanutele võimalused õppida oma vastuvõtjamaa keelt; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal „ET 2020”, (7) milles määrati ajavahemiku 2009–2011 prioriteetideks muuta kodanikud võimeliseks suhtlema peale oma emakeele veel kahes keeles, edendada vajaduse korral keeleõpet kutsehariduses ja -koolituses ning täiskasvanuõppes ning anda sisserännanutele võimalused õppida oma vastuvõtjamaa keelt;

| 8. | nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühist eduaruannet töökava „Haridus ja koolitus 2010” (8) rakendamise kohta, milles märgiti, et on vaja toetada võtmepädevuste omandamist kutsehariduses ja -koolituses ning täiskasvanuõppes ning et eelkõige tuleks nendes valdkondades rohkem tähelepanu pöörata võõrkeeles suhtlemisele; |
| --- | --- |

8.

nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühist eduaruannet töökava „Haridus ja koolitus 2010” (8) rakendamise kohta, milles märgiti, et on vaja toetada võtmepädevuste omandamist kutsehariduses ja -koolituses ning täiskasvanuõppes ning et eelkõige tuleks nendes valdkondades rohkem tähelepanu pöörata võõrkeeles suhtlemisele;

| 9. | Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta kohtumisel vastu võetud Euroopa 2020. aasta strateegiat (9) ja selle kahte juhtalgatust: „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, (10) milles tunnistati, et keeleoskus aitab muuta tööturgu toimivamaks, ning „Noorte liikuvus”, (11) milles rõhutati, et liikuvuse võimaldamiseks ja väärtustamiseks on tingimata vajalik parem keeleoskus; |
| --- | --- |

9.

Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta kohtumisel vastu võetud Euroopa 2020. aasta strateegiat (9) ja selle kahte juhtalgatust: „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, (10) milles tunnistati, et keeleoskus aitab muuta tööturgu toimivamaks, ning „Noorte liikuvus”, (11) milles rõhutati, et liikuvuse võimaldamiseks ja väärtustamiseks on tingimata vajalik parem keeleoskus;

| 10. | nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust õppimisega seotud liikuvuse edendamise kohta noorte seas, (12) milles tunnustatakse keeleõppe ja kultuuridevaheliste pädevuste omandamise tähtsust hariduse varastest etappidest alates, soodustades kvaliteetset keelelist ja kultuurilist ettevalmistust liikuvuseks nii üld- kui kutsehariduses; |
| --- | --- |

10.

nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust õppimisega seotud liikuvuse edendamise kohta noorte seas, (12) milles tunnustatakse keeleõppe ja kultuuridevaheliste pädevuste omandamise tähtsust hariduse varastest etappidest alates, soodustades kvaliteetset keelelist ja kultuurilist ettevalmistust liikuvuseks nii üld- kui kutsehariduses;

TULETADES MEELDE, ET

2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel märgiti, et keeleoskus on konkurentsivõimelise teadmistepõhise majanduse oluline osa. Võõrkeelte oskust läheb kõikidel ELi kodanikel vaja terve elu jooksul, võimaldades neil nautida liidu piires vaba liikumisega kaasnevaid majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid;

ELi haridus- ja koolitusvaldkonna poliitika üks peamisi strateegilisi eesmärke on kõigile, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, võimalikult laialdase juurdepääsu tagamine liikuvusele ning järelejäänud liikuvust tõkestavate takistuste vähendamine;

kui töötajate vaba liikumine ELi ühtsel turul võib aidata vähendada tööjõu kutseoskuste ja tööturu nõudmiste vahelist ebakõla, siis haridus- ja ametialast liikuvust takistab endiselt võõrkeelte piiratud oskus;

KINNITADES VEEL KORD, ET

ehkki iga liikmesriik vastutab haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ja sisu eest, on Euroopa koostööl kasulik roll, määrates kindlaks arendatava keeleoskuse ning samuti kõige tõhusamad metoodikad ja soodsamad tingimused selle saavutamiseks;

NING VÕTTES ARVESSE

eesistujariigi konverentsi „Mitmekeelsus ametialaseks ja sotsiaalseks eduks Euroopas” 2011. aasta septembris Varssavis ning kohustusliku hariduse eest vastutavate ELi ministrite konverentsi 2011. aasta oktoobris Gdanskis,

VÕTAB TEADMISEKS

| — | liikmesriikide poolt avatud koordinatsiooni meetodi raames tehtud töö, mida toetas komisjon ja mille eesmärk on suurendada keeleõppe panust noorte tööalase konkurentsivõime soodustamiseks tööturul, kus võõrkeelte oskus võib anda ilmse eelise; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide poolt avatud koordinatsiooni meetodi raames tehtud töö, mida toetas komisjon ja mille eesmärk on suurendada keeleõppe panust noorte tööalase konkurentsivõime soodustamiseks tööturul, kus võõrkeelte oskus võib anda ilmse eelise;

| — | komisjoni loodud ettevõtluse mitmekeelsusplatvormi meetmed, mille eesmärk on edendada keeleoskuse paremat kasutamist ELi ettevõtjate, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamiseks; |
| --- | --- |

—

komisjoni loodud ettevõtluse mitmekeelsusplatvormi meetmed, mille eesmärk on edendada keeleoskuse paremat kasutamist ELi ettevõtjate, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamiseks;

| — | mitmekeelsust käsitleva kodanikuühiskonna platvormi tulemused kõigile elukestva õppe võimaluste tagamise kohta, mille eesmärk on tõhustada ebasoodsa taustaga kodanike sotsiaalset kaasamist ning edendada keelelist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsust käsitleva kodanikuühiskonna platvormi tulemused kõigile elukestva õppe võimaluste tagamise kohta, mille eesmärk on tõhustada ebasoodsa taustaga kodanike sotsiaalset kaasamist ning edendada keelelist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi;

TERVITAB

| — | komisjoni aruannet mitmekeelsust edendavat Euroopa strateegiat käsitleva nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni rakendamisest, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tehtud algatusi ning keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

—

komisjoni aruannet mitmekeelsust edendavat Euroopa strateegiat käsitleva nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni rakendamisest, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tehtud algatusi ning keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamisel tehtud edusamme;

| — | mitmekeelsuse valdkonnas võetavate ühenduse meetmete läbivaatamise ajakohastamist 2011. aastal, milles kaardistatakse erinevates komisjoni teenistustes viimase kolme aasta jooksul selles valdkonnas võetud meetmed ja milles rõhutatakse jõuliselt, et mitmekeelsuse poliitika parandab ELi kodanike tööalast konkurentsivõimet ja ELi ettevõtjate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsuse valdkonnas võetavate ühenduse meetmete läbivaatamise ajakohastamist 2011. aastal, milles kaardistatakse erinevates komisjoni teenistustes viimase kolme aasta jooksul selles valdkonnas võetud meetmed ja milles rõhutatakse jõuliselt, et mitmekeelsuse poliitika parandab ELi kodanike tööalast konkurentsivõimet ja ELi ettevõtjate konkurentsivõimet;

| — | poliitikaalast käsiraamatut „Koolieelsetes lasteasutustes keeleõppe tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmine”, mis on edasiminek teadlikkuse suurendamisel väga varajases eas keelte õppimise tähtsusest; |
| --- | --- |

—

poliitikaalast käsiraamatut „Koolieelsetes lasteasutustes keeleõppe tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmine”, mis on edasiminek teadlikkuse suurendamisel väga varajases eas keelte õppimise tähtsusest;

| — | „ET 2020” raames loodud temaatilise töörühma „Keeled ja tööhõive” töö tulemusena aruande „Suhtlemisoskuste andmine tööturu jaoks” avaldamist; |
| --- | --- |

—

„ET 2020” raames loodud temaatilise töörühma „Keeled ja tööhõive” töö tulemusena aruande „Suhtlemisoskuste andmine tööturu jaoks” avaldamist;

NÕUSTUB, ET

| 1. | õppimisega seotud liikuvus – st riikidevaheline liikuvus uute teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise eesmärgil – on üks olulisi vahendeid, mille abil kodanikud saavad parandada oma tööalast konkurentsivõimet ning edendada kultuuridevahelist teadlikkust, loovust ja enesetäiendamist ning samuti osaleda aktiivselt ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

1.

õppimisega seotud liikuvus – st riikidevaheline liikuvus uute teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise eesmärgil – on üks olulisi vahendeid, mille abil kodanikud saavad parandada oma tööalast konkurentsivõimet ning edendada kultuuridevahelist teadlikkust, loovust ja enesetäiendamist ning samuti osaleda aktiivselt ühiskonnaelus;

| 2. | hea võõrkeelteoskus on võtmepädevus, mis on vajalik tänapäeva maailmas ja tööturul toime tulemiseks. Mitmekeelsus ei ole üksnes osa Euroopa pärandist, vaid ka võimaluse luua ühiskond, mis on avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ja on koostööaldis; |
| --- | --- |

2.

hea võõrkeelteoskus on võtmepädevus, mis on vajalik tänapäeva maailmas ja tööturul toime tulemiseks. Mitmekeelsus ei ole üksnes osa Euroopa pärandist, vaid ka võimaluse luua ühiskond, mis on avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ja on koostööaldis;

| 3. | õppimisega seotud ja tööalase liikuvuse edendamisel täidab kasulikku rolli keeleõpet nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu toetavate Euroopa vahendite ja programmide, säilitamine ja arendamine olemasolevate ressursside piires; |
| --- | --- |

3.

õppimisega seotud ja tööalase liikuvuse edendamisel täidab kasulikku rolli keeleõpet nii formaalse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu toetavate Euroopa vahendite ja programmide, säilitamine ja arendamine olemasolevate ressursside piires;

| 4. | kuigi üldised keeleprogrammid aitavad arendada olulisi igapäevaseid suhtlemisoskusi, võivad töötajate liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime edendamisel erakordselt tõhusaks osutuda sellised metoodikad nagu üldhariduses ning ka kutsehariduses ja -koolituses kasutatav võõrkeelne aineõpe (CLIL); |
| --- | --- |

4.

kuigi üldised keeleprogrammid aitavad arendada olulisi igapäevaseid suhtlemisoskusi, võivad töötajate liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime edendamisel erakordselt tõhusaks osutuda sellised metoodikad nagu üldhariduses ning ka kutsehariduses ja -koolituses kasutatav võõrkeelne aineõpe (CLIL);

| 5. | võõrkeelse aineõppe edendamiseks tuleks õpetajaid ja koolitajad, eriti kutsehariduses ja -koolituses, ergutada omandama kõrgetasemelist keeleoskust ning neil peaks olema juurdepääs kvaliteetsetele õpiressurssidele; |
| --- | --- |

5.

võõrkeelse aineõppe edendamiseks tuleks õpetajaid ja koolitajad, eriti kutsehariduses ja -koolituses, ergutada omandama kõrgetasemelist keeleoskust ning neil peaks olema juurdepääs kvaliteetsetele õpiressurssidele;

| 6. | elukestva õppe perspektiivis tuleks kõikidel haridustasemetel võimaluse ja vajaduse korral pakkuda suuremat keelevalikut, sealhulgas vähemkasutatud keeli ja naaberriikide keeli, ning asjakohaste keele- ja kultuuriinstituutide vahendusel tuleks teha kättesaadavaks rohkem teavet ja suuniseid nende kohta; |
| --- | --- |

6.

elukestva õppe perspektiivis tuleks kõikidel haridustasemetel võimaluse ja vajaduse korral pakkuda suuremat keelevalikut, sealhulgas vähemkasutatud keeli ja naaberriikide keeli, ning asjakohaste keele- ja kultuuriinstituutide vahendusel tuleks teha kättesaadavaks rohkem teavet ja suuniseid nende kohta;

| 7. | keeleoskuse arendamine, eriti lastel ning sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras olevatel, sisserändaja või roma taustaga või hariduslike erivajadustega inimestel saab aidata tagada paremat sotsiaalset kaasatust ja edasist tööalast arengut; |
| --- | --- |

7.

keeleoskuse arendamine, eriti lastel ning sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras olevatel, sisserändaja või roma taustaga või hariduslike erivajadustega inimestel saab aidata tagada paremat sotsiaalset kaasatust ja edasist tööalast arengut;

| 8. | kõrgekvaliteediline keeleõpe (näiteks konkreetse, tööga seotud keele õpe) on vajalik kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumiseks ja lõpetajate tööalase konkurentsivõime edendamiseks; |
| --- | --- |

8.

kõrgekvaliteediline keeleõpe (näiteks konkreetse, tööga seotud keele õpe) on vajalik kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumiseks ja lõpetajate tööalase konkurentsivõime edendamiseks;

| 9. | samuti on oluline tagada elukestev keeleõpe, sealhulgas eakate keeleõpe, pidades silmas demograafilisi suundumusi ja vajadust tagada võrdsed võimalused üha arvukamate eakate ELi kodanike jaoks; |
| --- | --- |

9.

samuti on oluline tagada elukestev keeleõpe, sealhulgas eakate keeleõpe, pidades silmas demograafilisi suundumusi ja vajadust tagada võrdsed võimalused üha arvukamate eakate ELi kodanike jaoks;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1. | tugevdama jõupingutusi Barcelona eesmärgi saavutamiseks, näiteks edendama keeleõpet ning selle kvaliteeti ja asjakohasust üldhariduses, kutsehariduses ja -koolituses ja kõrghariduses ning samuti elukestva õppe raames; |
| --- | --- |

1.

tugevdama jõupingutusi Barcelona eesmärgi saavutamiseks, näiteks edendama keeleõpet ning selle kvaliteeti ja asjakohasust üldhariduses, kutsehariduses ja -koolituses ja kõrghariduses ning samuti elukestva õppe raames;

| 2. | tunnustama keeleõpetuse ja -õppimise tulemuslikkuse hindamist, mis on oluline kvaliteeditagamise aspekt; |
| --- | --- |

2.

tunnustama keeleõpetuse ja -õppimise tulemuslikkuse hindamist, mis on oluline kvaliteeditagamise aspekt;

| 3. | parandama keeleõpetajate esialgset ettevalmistust ja täienduskoolitust ning teiste õppeainete õpetajate keelealast ettevalmistust ning edendama ja hõlbustama nende liikuvust, kõrvaldades võimalikult suurel määral haldusalased takistused; |
| --- | --- |

3.

parandama keeleõpetajate esialgset ettevalmistust ja täienduskoolitust ning teiste õppeainete õpetajate keelealast ettevalmistust ning edendama ja hõlbustama nende liikuvust, kõrvaldades võimalikult suurel määral haldusalased takistused;

| 4. | julgustama keeleõpetuses ja -õppimises üleeuroopalise koostöö innovaatilisi vorme, katsetusi ja uusi lähenemisviise, nagu võõrkeelset aineõpet (sealhulgas kakskeelsetes koolides), võimalusi liikuvuseks keelekümbluse eesmärgil ning vajaduse korral ulatuslikumat info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist samuti loovas keeleõppekeskkonnas; |
| --- | --- |

4.

julgustama keeleõpetuses ja -õppimises üleeuroopalise koostöö innovaatilisi vorme, katsetusi ja uusi lähenemisviise, nagu võõrkeelset aineõpet (sealhulgas kakskeelsetes koolides), võimalusi liikuvuseks keelekümbluse eesmärgil ning vajaduse korral ulatuslikumat info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist samuti loovas keeleõppekeskkonnas;

| 5. | kui see on võimalik ja asjakohane, laiendama hariduses ja koolituses pakutavate keelte valikut, edendama vähemkasutatud keelte ja (eriti piirialadel) naaberriikide keelte õpet, et hõlbustada kultuurivahetust ning sotsiaal- ja majandussuhteid; |
| --- | --- |

5.

kui see on võimalik ja asjakohane, laiendama hariduses ja koolituses pakutavate keelte valikut, edendama vähemkasutatud keelte ja (eriti piirialadel) naaberriikide keelte õpet, et hõlbustada kultuurivahetust ning sotsiaal- ja majandussuhteid;

| 6. | kaaluma vajaduse korral keeleõppekavadele kultuurimõõtme lisamist, mis oleks tulevase haridus- ja tööalase liikuvuse tähtis element; |
| --- | --- |

6.

kaaluma vajaduse korral keeleõppekavadele kultuurimõõtme lisamist, mis oleks tulevase haridus- ja tööalase liikuvuse tähtis element;

| 7. | edendama meetmeid, mille eesmärk on aidata sisserändaja või roma taustaga lastel ja täiskasvanutel õppida vastuvõtjamaa ametlikku keelt (või ametlikke keeli) ning ka õpetamisel kasutatavat keelt, kui see on erinev; lisaks kaaluma võimalusi, kuidas sellise taustaga lapsed saaksid säilitada oma emakeele ja selle oskust arendada; |
| --- | --- |

7.

edendama meetmeid, mille eesmärk on aidata sisserändaja või roma taustaga lastel ja täiskasvanutel õppida vastuvõtjamaa ametlikku keelt (või ametlikke keeli) ning ka õpetamisel kasutatavat keelt, kui see on erinev; lisaks kaaluma võimalusi, kuidas sellise taustaga lapsed saaksid säilitada oma emakeele ja selle oskust arendada;

| 8. | uurima võimalusi sisserändaja taustaga laste ja täiskasvanute emakeeleoskuse tunnustamiseks ja kinnitamiseks; |
| --- | --- |

8.

uurima võimalusi sisserändaja taustaga laste ja täiskasvanute emakeeleoskuse tunnustamiseks ja kinnitamiseks;

| 9. | julgustama koole, kutse- ja kõrgharidusasutusi võtma kasutusele integreeritud lähenemisviise keeleõpetuse ja -õppimise suhtes; |
| --- | --- |

9.

julgustama koole, kutse- ja kõrgharidusasutusi võtma kasutusele integreeritud lähenemisviise keeleõpetuse ja -õppimise suhtes;

| 10. | edendama haridus- ja tööelu vahelist dialoogi, võttes paremini arvesse tööturu keelevajadusi, pakkudes õpilastele ja tudengitele korrapärast nõustamist kogu nende haridusteel ja toetades keeleõpet töökohtades; |
| --- | --- |

10.

edendama haridus- ja tööelu vahelist dialoogi, võttes paremini arvesse tööturu keelevajadusi, pakkudes õpilastele ja tudengitele korrapärast nõustamist kogu nende haridusteel ja toetades keeleõpet töökohtades;

| 11. | uurima avaliku ja erasektori vaheliste partnerluste võimalusi aidata omandada tööturule sobiv keeleoskus, eelkõige selleks, et valmistuda liikuvuseks ja töölesuunamiseks välismaale; |
| --- | --- |

11.

uurima avaliku ja erasektori vaheliste partnerluste võimalusi aidata omandada tööturule sobiv keeleoskus, eelkõige selleks, et valmistuda liikuvuseks ja töölesuunamiseks välismaale;

| 12. | ergutama keeleõppealgatuste ja keeleõpet soodustava keskkonna edendamist; |
| --- | --- |

12.

ergutama keeleõppealgatuste ja keeleõpet soodustava keskkonna edendamist;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| 1. | toetama liikmesriikide püüdlusi keeleõpetuse ja -õppimise vallas, kasutades täielikult ELi programme ning Euroopa vahendeid hariduseks ja koolituseks; |
| --- | --- |

1.

toetama liikmesriikide püüdlusi keeleõpetuse ja -õppimise vallas, kasutades täielikult ELi programme ning Euroopa vahendeid hariduseks ja koolituseks;

| 2. | laiendama tööd keelepoliitikaga, mis algatati „ET 2020”esimesel tööetapil varajase keeleõppe temaatilises töörühmas, et hõlmata teised haridustasemed (alg-, keskkool jne), pöörates samas erilist tähelepanu ka kutseõppele ja -koolitusele ning täiskasvanuõppele; |
| --- | --- |

2.

laiendama tööd keelepoliitikaga, mis algatati „ET 2020”esimesel tööetapil varajase keeleõppe temaatilises töörühmas, et hõlmata teised haridustasemed (alg-, keskkool jne), pöörates samas erilist tähelepanu ka kutseõppele ja -koolitusele ning täiskasvanuõppele;

| 3. | keeleõppe pideva parandamise eesmärgil kaaluma ettepaneku esitamist keeleoskuse võimaliku sihttaseme kohta, tuginedes 2012. aastal avaldatavatele Euroopa keeleoskuse uuringu tulemustele ning tegutsedes olemasolevate vahendite piires; |
| --- | --- |

3.

keeleõppe pideva parandamise eesmärgil kaaluma ettepaneku esitamist keeleoskuse võimaliku sihttaseme kohta, tuginedes 2012. aastal avaldatavatele Euroopa keeleoskuse uuringu tulemustele ning tegutsedes olemasolevate vahendite piires;

| 4. | algatama ja tutvustama üleeuroopalisi uuringuid keeleõppe metoodika ja vahendite kohta, pidades silmas kvalitatiivseid aspekte ning vältides täiendavat halduskoormust ja lisakulusid, ning avaldama uuringute tulemused praktikutele ja riiklikele otsustajatele; |
| --- | --- |

4.

algatama ja tutvustama üleeuroopalisi uuringuid keeleõppe metoodika ja vahendite kohta, pidades silmas kvalitatiivseid aspekte ning vältides täiendavat halduskoormust ja lisakulusid, ning avaldama uuringute tulemused praktikutele ja riiklikele otsustajatele;

| 5. | toetama ja hõlbustama teabevahetust kättesaadavate keeleõpperessursside kohta ning julgustama liikmesriike rakendama ELi keelepoliitika raames väljatöötatud juhiseid ja vahendeid praktikas; |
| --- | --- |

5.

toetama ja hõlbustama teabevahetust kättesaadavate keeleõpperessursside kohta ning julgustama liikmesriike rakendama ELi keelepoliitika raames väljatöötatud juhiseid ja vahendeid praktikas;

| 6. | jätkama ettevõtluse mitmekeelsusplatvormi ja sidusrühmade sama laadi algatuste toetamist; |
| --- | --- |

6.

jätkama ettevõtluse mitmekeelsusplatvormi ja sidusrühmade sama laadi algatuste toetamist;

NING KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| 1. | toetama liikuvust keeleõppe eesmärgil, et aidata õppijatel ületada esialgne keelebarjäär, ning motiveerima neid omandama vähemalt kahe võõrkeele oskust; |
| --- | --- |

1.

toetama liikuvust keeleõppe eesmärgil, et aidata õppijatel ületada esialgne keelebarjäär, ning motiveerima neid omandama vähemalt kahe võõrkeele oskust;

| 2. | vahetama kogemusi ja parimaid tavasid, et parandada keeleõppe tõhusust, andes noortele asjakohase kombinatsiooni keeleoskusest ja võimest omandada uusi oskusi vastavalt tulevastele vajadustele ja huvidele, edendades keeli õpetajate ja koolitajate olemasolevate ja tulevaste platvormide ja võrgustike kaudu; |
| --- | --- |

2.

vahetama kogemusi ja parimaid tavasid, et parandada keeleõppe tõhusust, andes noortele asjakohase kombinatsiooni keeleoskusest ja võimest omandada uusi oskusi vastavalt tulevastele vajadustele ja huvidele, edendades keeli õpetajate ja koolitajate olemasolevate ja tulevaste platvormide ja võrgustike kaudu;

| 3. | tõstma eelkõige kutsehariduses ja -koolituses ning kõrghariduses esile vajadust kutsealasteks eesmärkideks mõeldud konkreetse keelesisu järele, mis oleks vahendiks liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime edendamiseks; |
| --- | --- |

3.

tõstma eelkõige kutsehariduses ja -koolituses ning kõrghariduses esile vajadust kutsealasteks eesmärkideks mõeldud konkreetse keelesisu järele, mis oleks vahendiks liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime edendamiseks;

| 4. | arendama edasi vahendeid edusammude jälgimiseks keeleõppe valdkonnas ning koguma kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid kõige tõhusamate tavade ja parandamist vajavate valdkondade väljaselgitamiseks, tegutsedes olemasolevate vahendite piires ja minimeerides halduskoormust; |
| --- | --- |

4.

arendama edasi vahendeid edusammude jälgimiseks keeleõppe valdkonnas ning koguma kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid kõige tõhusamate tavade ja parandamist vajavate valdkondade väljaselgitamiseks, tegutsedes olemasolevate vahendite piires ja minimeerides halduskoormust;

| 5. | olemasolevaid häid tavasid arvesse võttes uurima viise, kuidas edendada informaalse ja mitteformaalse hariduse raames omandatud keeleoskuse tunnustamist ja valideerimist; |
| --- | --- |

5.

olemasolevaid häid tavasid arvesse võttes uurima viise, kuidas edendada informaalse ja mitteformaalse hariduse raames omandatud keeleoskuse tunnustamist ja valideerimist;

| 6. | kaaluma Euroopa Nõukogu ühtse Euroopa keeleõppe raamdokumendi kasutamist, et:






  — | edendada tihedamaid sidemeid Euroopa keeleõppe raamdokumendi ning riikide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistike vahel; |
| --- | --- | --- |

6.

kaaluma Euroopa Nõukogu ühtse Euroopa keeleõppe raamdokumendi kasutamist, et:

—

edendada tihedamaid sidemeid Euroopa keeleõppe raamdokumendi ning riikide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistike vahel;

| — | suurendada võimalusi õpilaste ja tudengite kohustusliku hariduse ja kõrghariduse lõpetamisel omandatud keeleoskuse sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

—

suurendada võimalusi õpilaste ja tudengite kohustusliku hariduse ja kõrghariduse lõpetamisel omandatud keeleoskuse sertifitseerimiseks;

| 7. | looma ühenduslüli kutsehariduses ja -koolituses omandatava keeleoskust sisaldava kvalifikatsiooni ning Euroopa keeleõppe raamdokumendi vahel, kasutades sel eesmärgil kõikide asjakohaste Euroopa institutsioonide ja sidusrühmade, eelkõige Euroopa Nõukogu ja selle Euroopa Kaasaegsete Keelte Keskuse vahendeid ja kogemusi; |
| --- | --- |

7.

looma ühenduslüli kutsehariduses ja -koolituses omandatava keeleoskust sisaldava kvalifikatsiooni ning Euroopa keeleõppe raamdokumendi vahel, kasutades sel eesmärgil kõikide asjakohaste Euroopa institutsioonide ja sidusrühmade, eelkõige Euroopa Nõukogu ja selle Euroopa Kaasaegsete Keelte Keskuse vahendeid ja kogemusi;

| 8. | jätkama ELi haridus-, koolitus- ja noorteprogrammide kaudu toimuva haridusasutuste vahelise koostöö ning õpilaste ja tudengite vahetusprogrammide toetamist, sealhulgas kutsehariduses- ja koolituses, et aidata neil parandada oma keeleoskust; |
| --- | --- |

8.

jätkama ELi haridus-, koolitus- ja noorteprogrammide kaudu toimuva haridusasutuste vahelise koostöö ning õpilaste ja tudengite vahetusprogrammide toetamist, sealhulgas kutsehariduses- ja koolituses, et aidata neil parandada oma keeleoskust;

| 9. | toetama vajaduse korral nii riiklikul tasandil kui ka Euroopa koostöö kaudu vähemkasutatud keelte õpetamis- ja õppematerjalide väljatöötamist; |
| --- | --- |

9.

toetama vajaduse korral nii riiklikul tasandil kui ka Euroopa koostöö kaudu vähemkasutatud keelte õpetamis- ja õppematerjalide väljatöötamist;

| 10. | ilma et see mõjutaks eelseisvaid läbirääkimisi, kaaluma keeleõppe prioriteediks seadmist ELi järgmise põlvkonna haridus- ja koolitusprogrammides. |
| --- | --- |

10.

ilma et see mõjutaks eelseisvaid läbirääkimisi, kaaluma keeleõppe prioriteediks seadmist ELi järgmise põlvkonna haridus- ja koolitusprogrammides.

---

(1)  SN 100/02, punkt 44, teine taane, lk 19.

(2)  ELT C 172, 25.7.2006, lk 1.

(3)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(4)  ELT C 311, 21.12.2007, lk 13.

(5)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 8.

(6)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 1.

(7)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(8)  ELT C 117, 6.5.2010, lk 1.

(9)  EUCO 13/10.

(10)  17066/1/10 REV 1.

(11)  13729/1/10 REV 1.

(12)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/31

---

Nõukogu järeldused õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta

2011/C 372/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsiooni liikuvuse tegevuskava kohta (1); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsiooni liikuvuse tegevuskava kohta (1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitust tudengite, praktikantide, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piirides (2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitust tudengite, praktikantide, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piirides (2);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (3); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta (3);

| — | nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldusi näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas (4); |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldusi näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas (4);

| — | nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitust noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (5);

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte liikuvuse kohta (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte liikuvuse kohta (6);

| — | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) (7);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (8); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (8);

| — | nõukogu 16. märtsi 2010. aasta järeldusi Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (9); |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. märtsi 2010. aasta järeldusi Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (9);

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (10); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 18. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (10);

| — | nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi algatuse „Noorte liikuvus” kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele (11); |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi algatuse „Noorte liikuvus” kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele (11);

| — | nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel (12); |
| --- | --- |

—

nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel (12);

| — | nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (13); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (13);

| — | nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldusi noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldusi noorte osaluse ja liikuvuse idamõõtme kohta;

| — | Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 7. juulil 2011. aastal esitatud komisjoni aruannet „Elukestva õppe programmi vahearuanne” (14); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 7. juulil 2011. aastal esitatud komisjoni aruannet „Elukestva õppe programmi vahearuanne” (14);

NING PIDADES SILMAS

17.–19. oktoobril 2011. aastal Sopotis toimunud õppimisega seotud liikuvuse teemalise eesistujariigi konverentsi tulemusi;

TULETADES MEELDE, ET

õppimisega seotud liikuvust peetakse üldiselt teguriks, mis aitab kaasa noorte tööalase konkurentsivõime parandamisele keskse tähtsusega oskuste ja pädevuste omandamise kaudu, mis hõlmavad eelkõige keelteoskust ja kultuuridevahelist mõistmist, kuid ka sotsiaalseid ja kodanikuoskusi, ettevõtlust, probleemide lahendamise oskusi ja loovust üldiselt. Lisaks asjaomastele isikutele väärtusliku kogemuse andmisele võib õppimisega seotud liikuvus aidata parandada hariduse üldist kvaliteeti, eelkõige haridusasutuste tihedama koostöö kaudu. Samuti võib õppimisega seotud liikuvus aidata tugevdada Euroopa identiteeti ja kodanikutunnet.

Nendel põhjustel on kõigi, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks liikuvusele võimalikult ulatusliku juurdepääsu tagamine ning liikuvuse järelejäänud takistuste kõrvaldamine üks ELi haridus- ja koolituspoliitika peamisi strateegilisi eesmärke;

MÄRGIB ÄRA

| — | liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta teemalise 2006. aasta soovituse kohaselt komisjoni poolt nõukogule esitatud üleskutse parandada või töötada välja tihedas koostöös asjaomaste asutustega hariduse ja koolitusega seotud liikuvust käsitlev statistiliste andmete kogu, mis keskendub soolisele mõõtmele (15); |
| --- | --- |

—

liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta teemalise 2006. aasta soovituse kohaselt komisjoni poolt nõukogule esitatud üleskutse parandada või töötada välja tihedas koostöös asjaomaste asutustega hariduse ja koolitusega seotud liikuvust käsitlev statistiliste andmete kogu, mis keskendub soolisele mõõtmele (15);

| — | liikuvusalase kõrgetasemelise eksperdikogu 2008. aasta juunis esitatud aruande ja ettepaneku, et õppimisega seotud liikuvus peaks olema võimalus, mis on tagatud kõikidele Euroopa noortele; |
| --- | --- |

—

liikuvusalase kõrgetasemelise eksperdikogu 2008. aasta juunis esitatud aruande ja ettepaneku, et õppimisega seotud liikuvus peaks olema võimalus, mis on tagatud kõikidele Euroopa noortele;

| — | õppimisega seotud liikuvust käsitleva eesmärgi kõrghariduses, mis kehtestati Bologna protsessi raames Leuvenis/Louvain-la-Neuve’is 2009. aasta aprillis; |
| --- | --- |

—

õppimisega seotud liikuvust käsitleva eesmärgi kõrghariduses, mis kehtestati Bologna protsessi raames Leuvenis/Louvain-la-Neuve’is 2009. aasta aprillis;

| — | komisjoni 2009. aasta juuli rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” (16); |
| --- | --- |

—

komisjoni 2009. aasta juuli rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” (16);

| — | 2010. aasta detsembri Brugge kommünikee ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, (17) milles sätestatakse, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse süsteemid peaksid 2020. aastaks tagama märkimisväärselt rohkem võimalusi riikidevaheliseks liikuvuseks; |
| --- | --- |

—

2010. aasta detsembri Brugge kommünikee ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, (17) milles sätestatakse, et Euroopa kutsehariduse ja -koolituse süsteemid peaksid 2020. aastaks tagama märkimisväärselt rohkem võimalusi riikidevaheliseks liikuvuseks;

| — | komisjoni talituste 24. mai 2011. aasta töödokumendi, mis käsitleb haridusega seotud sihttasemete väljatöötamist tööalase konkurentsivõime ja õppimisega seotud liikuvuse vallas (18); |
| --- | --- |

—

komisjoni talituste 24. mai 2011. aasta töödokumendi, mis käsitleb haridusega seotud sihttasemete väljatöötamist tööalase konkurentsivõime ja õppimisega seotud liikuvuse vallas (18);

| — | nõukogu 28.–29. novembri 2011. aasta järeldused, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

nõukogu 28.–29. novembri 2011. aasta järeldused, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks;

TUNNISTAB, ET

| — | õppimisega seotud liikuvus aitab kaasa noorte isiklikule ja ametialasele arengule ning parandab nende tööalast konkurentsivõimet, nagu on tõendatud nii ELi programmidega hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas kui ka õppimisega seotud liikuvust käsitlevate arvukate rahvusvaheliste kvalitatiivsete uuringutega; |
| --- | --- |

—

õppimisega seotud liikuvus aitab kaasa noorte isiklikule ja ametialasele arengule ning parandab nende tööalast konkurentsivõimet, nagu on tõendatud nii ELi programmidega hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas kui ka õppimisega seotud liikuvust käsitlevate arvukate rahvusvaheliste kvalitatiivsete uuringutega;

| — | õppimisega seotud liikuvuse Euroopa sihttase (19) ja asjakohased näitajad (20) aitaksid edendada ja jälgida liikmesriikides toimuvat arengut suurema liikuvuse vallas juba kokkulepitud eesmärgi (21) suunas, tuvastada näiteid headest tavadest ning toetada vastastikuse õppimise algatuste väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

õppimisega seotud liikuvuse Euroopa sihttase (19) ja asjakohased näitajad (20) aitaksid edendada ja jälgida liikmesriikides toimuvat arengut suurema liikuvuse vallas juba kokkulepitud eesmärgi (21) suunas, tuvastada näiteid headest tavadest ning toetada vastastikuse õppimise algatuste väljatöötamist;

| — | kättesaadavate ressursside piires tuleks koguda andmeid, et mõõta edasiliikumist õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme suunas; |
| --- | --- |

—

kättesaadavate ressursside piires tuleks koguda andmeid, et mõõta edasiliikumist õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme suunas;

| — | erinevate hariduskeskkondade arvesse võtmiseks tuleks sellise sihttaseme raames eristada kahte peamist valdkonda: kõrgharidus ning esialgne kutseharidus ja -koolitus; |
| --- | --- |

—

erinevate hariduskeskkondade arvesse võtmiseks tuleks sellise sihttaseme raames eristada kahte peamist valdkonda: kõrgharidus ning esialgne kutseharidus ja -koolitus;

| — | samuti on oluline võtta koos sihttasemega kasutusele ka näitaja, mis hõlmab noorte liikuvuse mis tahes erinevaid vorme, muu hulgas liikuvust formaalse ja mitteformaalse õppimise kontekstis; |
| --- | --- |

—

samuti on oluline võtta koos sihttasemega kasutusele ka näitaja, mis hõlmab noorte liikuvuse mis tahes erinevaid vorme, muu hulgas liikuvust formaalse ja mitteformaalse õppimise kontekstis;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES,

võttes arvesse erinevaid olukordi eri liikmesriikides,

| 1) | võtma nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovituse (õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas) sätteid arvesse võttes vastu nii riigi kui Euroopa tasandi meetmeid, mille eesmärk on suurendada õppimisega seotud liikuvust ja saavutada käesoleva dokumendi lisas kirjeldatud Euroopa sihttase; |
| --- | --- |

1)

võtma nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovituse (õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas) sätteid arvesse võttes vastu nii riigi kui Euroopa tasandi meetmeid, mille eesmärk on suurendada õppimisega seotud liikuvust ja saavutada käesoleva dokumendi lisas kirjeldatud Euroopa sihttase;

| 2) | parandama kättesaadavatele allikatele ja vahenditele tuginedes ning halduskoormust ja kulusid vähendades andmete kogumist õppimisega seotud liikuvuse kohta kõrghariduse ning esialgse kutsehariduse ja -koolituse kõikide tsüklite raames ning seoses noorte liikuvusega üldiselt, et mõõta edusamme lisas kirjeldatud sihttaseme ja näitaja poole püüdlemisel; |
| --- | --- |

2)

parandama kättesaadavatele allikatele ja vahenditele tuginedes ning halduskoormust ja kulusid vähendades andmete kogumist õppimisega seotud liikuvuse kohta kõrghariduse ning esialgse kutsehariduse ja -koolituse kõikide tsüklite raames ning seoses noorte liikuvusega üldiselt, et mõõta edusamme lisas kirjeldatud sihttaseme ja näitaja poole püüdlemisel;

| 3) | edendama õppimisega seotud liikuvuse ja elukestva õppe toetamiseks väljatöötatud ELi programmide ja vahendite (sh Europass, noortepass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem) rakendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

3)

edendama õppimisega seotud liikuvuse ja elukestva õppe toetamiseks väljatöötatud ELi programmide ja vahendite (sh Europass, noortepass, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem) rakendamist ja kasutamist;

PALUB KOMISJONIL

| 1) | teha liikmesriikidega 2020. aastani kestval ajavahemikul koostööd ja neid toetada, et parandada asjakohaste näitajate ja vastava statistika kättesaadavust. Seda tehes tuleks parimal võimalikul moel kasutada kättesaadavaid statistilisi andmeid ja leibkondade uuringuid, eesmärgiga vähendada halduskoormust ja kulusid; |
| --- | --- |

1)

teha liikmesriikidega 2020. aastani kestval ajavahemikul koostööd ja neid toetada, et parandada asjakohaste näitajate ja vastava statistika kättesaadavust. Seda tehes tuleks parimal võimalikul moel kasutada kättesaadavaid statistilisi andmeid ja leibkondade uuringuid, eesmärgiga vähendada halduskoormust ja kulusid;

| 2) | analüüsida eelkõige korrapäraste eduaruannete abil seda, mil määral on jõutud lähemale ET 2020 raamistiku kohaselt kehtestatud liikuvusalastele eesmärkidele; |
| --- | --- |

2)

analüüsida eelkõige korrapäraste eduaruannete abil seda, mil määral on jõutud lähemale ET 2020 raamistiku kohaselt kehtestatud liikuvusalastele eesmärkidele;

| 3) | anda nõukogule 2015. aasta lõpuks olukorra kohta aru, eesmärgiga vaadata läbi ja vajaduse korral muuta lisas esitatud sihttaset õppimisega seotud liikuvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

3)

anda nõukogule 2015. aasta lõpuks olukorra kohta aru, eesmärgiga vaadata läbi ja vajaduse korral muuta lisas esitatud sihttaset õppimisega seotud liikuvuse valdkonnas;

NING KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES KOMISJONI TOEL

| 1) | jälgima edusammude ja tegevuse tulemuslikkust õppimisega seotud piiriülese liikuvuse valdkonnas nii riigi kui ka Euroopa tasandil, kogudes muu hulgas kvalitatiivset teavet heade tavade näidete kohta, pannes nii aluse tõenditel põhineva poliitika kujundamisele; |
| --- | --- |

1)

jälgima edusammude ja tegevuse tulemuslikkust õppimisega seotud piiriülese liikuvuse valdkonnas nii riigi kui ka Euroopa tasandil, kogudes muu hulgas kvalitatiivset teavet heade tavade näidete kohta, pannes nii aluse tõenditel põhineva poliitika kujundamisele;

| 2) | parandama kõrghariduses aset leidva ja õppimisega seotud liikuvuse osas, kättesaadavate ressursside piires toimides ja koostoimes Bologna protsessiga, andmete kogumist tudengite liikuvuse kohta (hõlmates ka ainepunktide omandamise ja kraadiõppega seotud liikuvust) kõikide tsüklite puhul, kasutades selleks nii haldus- kui muid allikaid, eelkõige lõpetamise ajal, et mõõta edusamme lisas (I osa punkt 1) esitatud liikuvuse sihttaseme suunas; |
| --- | --- |

2)

parandama kõrghariduses aset leidva ja õppimisega seotud liikuvuse osas, kättesaadavate ressursside piires toimides ja koostoimes Bologna protsessiga, andmete kogumist tudengite liikuvuse kohta (hõlmates ka ainepunktide omandamise ja kraadiõppega seotud liikuvust) kõikide tsüklite puhul, kasutades selleks nii haldus- kui muid allikaid, eelkõige lõpetamise ajal, et mõõta edusamme lisas (I osa punkt 1) esitatud liikuvuse sihttaseme suunas;

| 3) | kasutama esialgses kutsehariduses ja -koolituses toimuva ja õppimisega seotud liikuvuse osas parimal moel olemasolevaid leibkondade uuringuid, et koguda selliseid õppimisega seotud liikuvust käsitlevaid andmeid, mida on vaja lisas kirjeldatud sihttaseme (I osa punkt 2) toetamiseks; |
| --- | --- |

3)

kasutama esialgses kutsehariduses ja -koolituses toimuva ja õppimisega seotud liikuvuse osas parimal moel olemasolevaid leibkondade uuringuid, et koguda selliseid õppimisega seotud liikuvust käsitlevaid andmeid, mida on vaja lisas kirjeldatud sihttaseme (I osa punkt 2) toetamiseks;

| 4) | kasutama õppimisega seotud üldise noorte liikuvuse puhul parimal moel olemasolevaid leibkondade uuringuid, et koguda selliseid andmeid, mida on vaja formaalse ja mitteformaalse õppimisega seotud koguliikuvust käsitleva näitaja väljatöötamiseks, hõlmates ka mitteformaalse õppimisega seotud liikuvuse eri vorme, eesmärgiga täiendada noori puudutavate ELi näitajate tulemustabelit, (22) ning võimaluse korral laiendada kunagi tulevikus õppimisega seotud liikuvust käsitlevat sihttaset nii, et see hõlmaks ka noorte liikuvust üldiselt (lisa II osa); |
| --- | --- |

4)

kasutama õppimisega seotud üldise noorte liikuvuse puhul parimal moel olemasolevaid leibkondade uuringuid, et koguda selliseid andmeid, mida on vaja formaalse ja mitteformaalse õppimisega seotud koguliikuvust käsitleva näitaja väljatöötamiseks, hõlmates ka mitteformaalse õppimisega seotud liikuvuse eri vorme, eesmärgiga täiendada noori puudutavate ELi näitajate tulemustabelit, (22) ning võimaluse korral laiendada kunagi tulevikus õppimisega seotud liikuvust käsitlevat sihttaset nii, et see hõlmaks ka noorte liikuvust üldiselt (lisa II osa);

| 5) | uurima võimalust kasutada olemasolevaid uuringuid kõikidel haridustasemetel tegutsevate õpetajate kohta, et töötada välja näitajad õpetajate liikuvuse kohta ning võimaluse korral laiendada kunagi tulevikus õppimisega seotud liikuvuse sihttaset nii, et see hõlmaks ka õpetajate liikuvust (23). |
| --- | --- |

5)

uurima võimalust kasutada olemasolevaid uuringuid kõikidel haridustasemetel tegutsevate õpetajate kohta, et töötada välja näitajad õpetajate liikuvuse kohta ning võimaluse korral laiendada kunagi tulevikus õppimisega seotud liikuvuse sihttaset nii, et see hõlmaks ka õpetajate liikuvust (23).

---

(1)  EÜT C 371, 23.12.2000, lk 4.

(2)  ELT L 215, 9.8.2001, lk 30.

(3)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 5.

(4)  ELT C 311, 21.12.2007, lk 13.

(5)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 8.

(6)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 6.

(7)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(8)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(9)  7586/10.

(10)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 5.

(11)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 9.

(12)  ELT C 70, 4.3.2011, lk 1.

(13)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(14)  12668/11.

(15)  Vt joonealune märkus 3.

(16)  KOM(2009) 329 (lõplik).

(17)  Vt joonealune märkus 10.

(18)  10697/11 – SEK(2011) 670 (lõplik).

(19)  Nagu on märgitud 2009. aasta strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, on tegemist Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemega, mida ei tuleks käsitada konkreetse eesmärgina, milleni liikmesriigid peaksid jõudma, vaid pigem kollektiivse sihttasemena, mille saavutamisele palutakse liikmesriikidel kaasa aidata (ELT C 119, 28.5.2009, lk 7).

(20)  Määratakse kindlaks Euroopa statistikasüsteemi raames.

(21)  Vt nõukogu 2008. aasta novembri järeldusi noorte liikuvuse kohta (vt joonealune märkus 6).

(22)  8320/11 – SEK(2011) 401 (lõplik).

(23)  Nagu on märgitud 2009. aasta strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (vt joonealune märkus 7).

---

LISA

EUROOPA KESKMISE SOORITUSE VÕRDLUSTASE

(„Euroopa sihttase”)

ÕPPIMISEGA SEOTUD LIIKUVUSE VALDKONNAS

Liikmesriigid leppisid 2009. aastal kokku, et Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemed („Euroopa sihttasemed”) kui vahendid edusammude jälgimiseks ja probleemide tuvastamiseks peaksid toetama eesmärke, mida on kirjeldatud nõukogu poolt 12. mail 2009 vastu võetud järeldustes, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (1). Kokkuleppele jõuti sel ajal viies Euroopa sihttasemes ning komisjonile tehti ülesandeks esitada ettepanekuid täiendavate sihttasemete, sealhulgas õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta.

Olles läbi vaadanud komisjoni talituste 24. mai 2011. aasta töödokumendi, (2) on liikmesriigid nüüdseks kokku leppinud järgmises õppimisega seotud liikuvuse sihttasemes, eristades kahte peamist valdkonda – kõrgharidust ning esialgset kutseharidust ja -koolitust. Kahte allpool kirjeldatud valdkonda käsitlev õppimisega seotud liikuvuse Euroopa sihttase täiendab juba 2009. aastal vastu võetud sihttasemeid. Need peaksid põhinema üksnes võrreldavatel andmetel ning arvestama liikmesriikide erinevat olukorda. Sihttasemeid ei tuleks käsitada konkreetsete eesmärkidena, milleni liikmesriigid peaksid jõudma 2020. aastaks. Pigem kutsutakse liikmesriike üles oma riigi prioriteetidest lähtudes ja muutuvaid majanduslikke olusid arvesse võttes kaaluma, kuidas ja mil määral saavad nad riiklike meetmete abil kaasa aidata allpool kirjeldatud valdkondade Euroopa sihttasemete kollektiivsele saavutamisele.

Lisaks sellele tuleks välja töötada õppimisega seotud üldise noorte liikuvuse näitaja, mis kajastab formaalse ja mitteformaalse õppimise konteksti, eesmärgiga laiendada kunagi tulevikus õppimisega seotud liikuvuse sihttaset nii, et see hõlmaks ka mis tahes oludes toimuvat noorte liikuvust.

Õppimisega seotud liikuvust määratletakse füüsilise liikuvusena ning arvesse võetakse liikuvust kõikjal maailmas.

I.   ÕPPIMISEGA SEOTUD LIIKUVUSE SIHTTASE

1.   
  Õppimisega seotud liikuvus kõrghariduses

Seades eesmärgiks suurendada üliõpilaste osalemist õppimisega seotud liikuvuses:

2020. aastaks peaks ELis keskmiselt vähemalt 20 protsenti uutest kõrgkoolilõpetajatest omama kõrgharidusega seotud õppimis- või koolituskogemust (sh tööpraktika) välismaal, mille käigus on omandatud vähemalt 15 Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi (ECTS) ainepunkti või mille kestus on olnud vähemalt kolm kuud.

Riigi liikuvustasemete mõõtmiseks võib arvesse võtta ka lühemaid perioode, kui liikmesriik seda kvaliteetse liikuvuse kava kontekstis tunnustab, kusjuures sellised perioodid tuleb eraldi registreerida.

Kvaliteedi ja Bologna protsessiga kooskõla tagamiseks palutakse liikmesriikidel ja komisjonil teha koostööd asjaomaste Bologna foorumitega, et määrata kindlaks ECTSi ainepunktide ühtsed piirmäärad ning õppeperioodide minimaalsed kestused.

Liikmesriike julgustatakse tagama, et välismaal läbitud õppeperioode täiel määral tunnustatakse.

2.   
  Õppimisega seotud liikuvus esialgses kutsehariduses ja -koolituses

Seades eesmärgiks suurendada esialgses kutsehariduses ja -koolituses osalevate õppurite osalemist õppimisega seotud liikuvuses:

2020. aastaks peaks ELis keskmiselt vähemalt 6 protsenti 18–34-aastastest esialgse kutsehariduse ja -koolituse lõpetanutest omama esialgse kutsehariduse ja -koolitusega seotud õppimis- või koolituskogemust (sh tööpraktika) välismaal, mille kestus on olnud vähemalt kaks nädalat
   (3)
  või Europassiga dokumenteeritud juhtudel ka vähem.

Kvaliteedi tagamiseks palutakse liikmesriikidel kasutada asjakohaseid vahendeid, nagu näiteks Europass, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET) või Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET).

Sihttase, muu hulgas selle määratlus ja eesmärgiks seatud tase tuleks vajaduse korral üle vaadata / muuta 2015. aasta lõpuks.

II.   ÕPPIMISEGA SEOTUD ÜLDISE NOORTE LIIKUVUSE NÄITAJA

Tegemist on õppimisega seotud üldise liikuvuse näitajaga, mis võimaldab registreerida mis tahes välismaist õppimiskogemust, milles noored osalevad. See hõlmab õppimisega seotud mis tahes kestusega liikuvust formaalse hariduse ja koolituse süsteemide raames ning mis tahes tasandil ning samuti ka õppimisega seotud liikuvust mitteformaalse õppimise kontekstis, mis hõlmab ka noortevahetusi ning vabatahtlikke tegevusi.

---

(1)  Vt joonealune märkus 7.

(2)  10697/11.

(3)  = 10 tööpäeva.

---

| 20.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/36

---

Nõukogu järeldused kõrghariduse ajakohastamise kohta

2011/C 372/09

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE, ET

| 1. | kõrgharidus mängib keskset rolli teadmiste loomises, mis on inim- ja ühiskonna arengu ning kodanikuaktiivsuse edendamise alus; |
| --- | --- |

1.

kõrgharidus mängib keskset rolli teadmiste loomises, mis on inim- ja ühiskonna arengu ning kodanikuaktiivsuse edendamise alus;

| 2. | Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias, mis võeti vastu 2010. aasta juunis, (1) seati konkreetne eesmärk parandada haridustasemeid, eelkõige suurendades kolmanda taseme või samaväärse hariduse omandanud noorte osakaalu 2020. aastaks vähemalt 40 protsendile; |
| --- | --- |

2.

Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias, mis võeti vastu 2010. aasta juunis, (1) seati konkreetne eesmärk parandada haridustasemeid, eelkõige suurendades kolmanda taseme või samaväärse hariduse omandanud noorte osakaalu 2020. aastaks vähemalt 40 protsendile;

| 3. | 19. juuni 1999. aasta Bologna deklaratsiooniga algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärk oli luua Euroopa kõrgharidusruum ning mida toetab aktiivselt Euroopa Liit. Protsessis osalevate riikide kõrghariduse eest vastutavad ministrid, kes kohtusid 28. ja 29. aprillil 2009 Leuvenis ja Louvain-la-Neuve’is, kutsusid kõrgharidusasutusi (2) üles jätkama oma tegevuse ajakohastamist 2020. aastani; |
| --- | --- |

3.

19. juuni 1999. aasta Bologna deklaratsiooniga algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärk oli luua Euroopa kõrgharidusruum ning mida toetab aktiivselt Euroopa Liit. Protsessis osalevate riikide kõrghariduse eest vastutavad ministrid, kes kohtusid 28. ja 29. aprillil 2009 Leuvenis ja Louvain-la-Neuve’is, kutsusid kõrgharidusasutusi (2) üles jätkama oma tegevuse ajakohastamist 2020. aastani;

| 4. | nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivis 2004/114/EÜ määrati kindlaks tingimused ja eeskirjad kolmandate riikide kodanike lubamiseks liikmesriikide territooriumile õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil pikemaks ajavahemikuks kui kolm kuud (3); |
| --- | --- |

4.

nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivis 2004/114/EÜ määrati kindlaks tingimused ja eeskirjad kolmandate riikide kodanike lubamiseks liikmesriikide territooriumile õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil pikemaks ajavahemikuks kui kolm kuud (3);

| 5. | nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ sätestas kauemaks kui kolmeks kuuks liikmesriikidesse lubamise tingimused, mida kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes teevad teadusasutusega sõlmitud võõrustamislepingu raames uurimisprojekti (4); |
| --- | --- |

5.

nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ sätestas kauemaks kui kolmeks kuuks liikmesriikidesse lubamise tingimused, mida kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes teevad teadusasutusega sõlmitud võõrustamislepingu raames uurimisprojekti (4);

| 6. | nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsioonis ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses (5) kutsuti liikmesriike üles edendama kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumist, innustades selleks kvaliteedi tagamist sõltumatu hindamise ja ülikoolide vastastikuse hindamise abil, soodustades liikuvust, edendades ühis- ja topeltkraadide kasutamist ning hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

6.

nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsioonis ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses (5) kutsuti liikmesriike üles edendama kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumist, innustades selleks kvaliteedi tagamist sõltumatu hindamise ja ülikoolide vastastikuse hindamise abil, soodustades liikuvust, edendades ühis- ja topeltkraadide kasutamist ning hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist;

| 7. | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, (6) märgiti, et liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks kõrghariduse ajakohastamisel ja Euroopa kõrghariduspiirkonna väljaarendamisel tuleks sihiks seada ka tihe sünergia Bologna protsessiga, eelkõige seoses kvaliteedi tagamise, tunnustamise, liikuvuse ja läbipaistvuse vahenditega; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, (6) märgiti, et liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks kõrghariduse ajakohastamisel ja Euroopa kõrghariduspiirkonna väljaarendamisel tuleks sihiks seada ka tihe sünergia Bologna protsessiga, eelkõige seoses kvaliteedi tagamise, tunnustamise, liikuvuse ja läbipaistvuse vahenditega;

| 8. | nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas (7) rõhutati vajadust täiendavalt reformida ülikoolide juhtimis- ja rahastamisstruktuure, võimaldades suuremat autonoomiat ja vastutust, et hõlbustada tuluvoogude mitmekesisemaks muutmist ja tõhusamat koostööd ettevõtlussektoriga ning võimaldada ülikoolidel osaleda teadmiste kolmnurgas globaalsel tasandil; |
| --- | --- |

8.

nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas (7) rõhutati vajadust täiendavalt reformida ülikoolide juhtimis- ja rahastamisstruktuure, võimaldades suuremat autonoomiat ja vastutust, et hõlbustada tuluvoogude mitmekesisemaks muutmist ja tõhusamat koostööd ettevõtlussektoriga ning võimaldada ülikoolidel osaleda teadmiste kolmnurgas globaalsel tasandil;

| 9. | nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldustes kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (8) kutsuti komisjoni üles töötama välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, mille eesmärk oleks parandada käimasolevate rahvusvahelise koostöö algatuste sidusust ja vastastikust täiendavust nii ELi kui ka riiklikul tasandil ning mis ELi välistegevuse raames jätkaks Euroopa kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni atraktiivsuse edendamist; |
| --- | --- |

9.

nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldustes kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (8) kutsuti komisjoni üles töötama välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, mille eesmärk oleks parandada käimasolevate rahvusvahelise koostöö algatuste sidusust ja vastastikust täiendavust nii ELi kui ka riiklikul tasandil ning mis ELi välistegevuse raames jätkaks Euroopa kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni atraktiivsuse edendamist;

| 10. | nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldustes teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused: edasised sammud” (9) rõhutati vajadust edendada kaasavat majanduskasvu ning aidata igas vanuses inimestel muutusi ette näha ja nendega toime tulla, tagades neile vajalikud oskused ja pädevused; |
| --- | --- |

10.

nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldustes teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused: edasised sammud” (9) rõhutati vajadust edendada kaasavat majanduskasvu ning aidata igas vanuses inimestel muutusi ette näha ja nendega toime tulla, tagades neile vajalikud oskused ja pädevused;

| 11. | nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldustes algatuse „Noorte liikuvus” kohta (10) kutsuti üles parandama hariduse kvaliteeti ja suurendama hariduse atraktiivsust kõigil tasanditel, eelkõige seoses kõrgharidusega; |
| --- | --- |

11.

nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldustes algatuse „Noorte liikuvus” kohta (10) kutsuti üles parandama hariduse kvaliteeti ja suurendama hariduse atraktiivsust kõigil tasanditel, eelkõige seoses kõrgharidusega;

| 12. | nõukogu 26. novembri 2010. aasta järeldustes Euroopa innovaatilise liidu kohta (11) rõhutati, kui oluline on seada esikohale investeeringud haridusse, koolitusse ja teadusuuringutesse ning kasutada täies ulatuses ära Euroopa intellektuaalset kapitali, et tagada pikaajaline konkurentsivõime ja majanduskasv; |
| --- | --- |

12.

nõukogu 26. novembri 2010. aasta järeldustes Euroopa innovaatilise liidu kohta (11) rõhutati, kui oluline on seada esikohale investeeringud haridusse, koolitusse ja teadusuuringutesse ning kasutada täies ulatuses ära Euroopa intellektuaalset kapitali, et tagada pikaajaline konkurentsivõime ja majanduskasv;

| 13. | Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldustes kutsuti üles rakendama strateegilist ja ühtset lähenemisviisi, et hoogustada innovatsiooni ja kasutada täiel määral Euroopa intellektuaalset kapitali, mis tooks kasu kodanikele, ettevõtetele – eelkõige VKEdele – ja teadlastele (12); |
| --- | --- |

13.

Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldustes kutsuti üles rakendama strateegilist ja ühtset lähenemisviisi, et hoogustada innovatsiooni ja kasutada täiel määral Euroopa intellektuaalset kapitali, mis tooks kasu kodanikele, ettevõtetele – eelkõige VKEdele – ja teadlastele (12);

| 14. | nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldustes hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia (13) rakendamisel rõhutati, et kõrgharidusasutused peaksid püüdma parandada oma kursuste kvaliteeti ja asjakohasust, et julgustada suuremal hulgal kodanikke omandama kõrgharidust, ning et tuleks edendada tõhustatud koostööd kõrgharidusasutuste, uurimisinstituutide ja ettevõtete vahel eesmärgiga tugevdada teadmiste kolmnurka kui uuendusmeelsema ja loovama majanduse alust; |
| --- | --- |

14.

nõukogu 14. veebruari 2011. aasta järeldustes hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia (13) rakendamisel rõhutati, et kõrgharidusasutused peaksid püüdma parandada oma kursuste kvaliteeti ja asjakohasust, et julgustada suuremal hulgal kodanikke omandama kõrgharidust, ning et tuleks edendada tõhustatud koostööd kõrgharidusasutuste, uurimisinstituutide ja ettevõtete vahel eesmärgiga tugevdada teadmiste kolmnurka kui uuendusmeelsema ja loovama majanduse alust;

| 15. | nõukogu 19. mai 2011. aasta järeldustes „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (14) kutsuti liikmesriike üles seadma eesmärgid või jätkama tööd nende eesmärkide täitmise suunas, mis võiksid keskenduda kvaliteetsele haridusele, sealhulgas kõrgharidusele võrdse juurdepääsu tegelikule tagamisele; |
| --- | --- |

15.

nõukogu 19. mai 2011. aasta järeldustes „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (14) kutsuti liikmesriike üles seadma eesmärgid või jätkama tööd nende eesmärkide täitmise suunas, mis võiksid keskenduda kvaliteetsele haridusele, sealhulgas kõrgharidusele võrdse juurdepääsu tegelikule tagamisele;

| 16. | nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldustes Euroopa teadusruumi arendamise kohta Euroopa teadusruumiga seotud rühmade kaudu (15) märgiti, et Euroopa teadusruumi rakendamisel saavutatud märkimisväärse edu tulemusena tuleks jätkata ulatuslikku ja strateegilist lähenemisviisi, et kasutada täies ulatuses ära Euroopa intellektuaalset kapitali; |
| --- | --- |

16.

nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldustes Euroopa teadusruumi arendamise kohta Euroopa teadusruumiga seotud rühmade kaudu (15) märgiti, et Euroopa teadusruumi rakendamisel saavutatud märkimisväärse edu tulemusena tuleks jätkata ulatuslikku ja strateegilist lähenemisviisi, et kasutada täies ulatuses ära Euroopa intellektuaalset kapitali;

| 17. | nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovituses, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas, (16) märgiti, et õppega seotud liikuvus võib muuta haridus- ja koolitussüsteemid ning -asutused avatumaks, euroopalikumaks ja rahvusvahelisemaks, kergemini juurdepääsetavamaks ja tõhusamaks. Õppega seotud liikuvuse abil saab parandada ka Euroopa konkurentsivõimet, aidates ehitada teadmistepõhist ühiskonda; |
| --- | --- |

17.

nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovituses, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas, (16) märgiti, et õppega seotud liikuvus võib muuta haridus- ja koolitussüsteemid ning -asutused avatumaks, euroopalikumaks ja rahvusvahelisemaks, kergemini juurdepääsetavamaks ja tõhusamaks. Õppega seotud liikuvuse abil saab parandada ka Euroopa konkurentsivõimet, aidates ehitada teadmistepõhist ühiskonda;

| 18. | nõukogu 28. novembri 2011. aasta järelduste (õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta) eesmärk on suurendada õppimisega seotud liikuvust üliõpilaste seas ja määrata kindlaks kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed piirmäärad, et mõõta kõrgharidusega seotud õppimis- või koolituskogemuse kestust välismaal; |
| --- | --- |

18.

nõukogu 28. novembri 2011. aasta järelduste (õppimisega seotud liikuvuse sihttaseme kohta) eesmärk on suurendada õppimisega seotud liikuvust üliõpilaste seas ja määrata kindlaks kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed piirmäärad, et mõõta kõrgharidusega seotud õppimis- või koolituskogemuse kestust välismaal;

| 19. | Euroopa Liidul on pikaajalised traditsioonid koostöö alal kolmandate riikidega, mille aluseks on sellised poliitikad ja vahendid, milles kõrghariduse roll üha kasvab. Kõrgharidusalasel koostööl on oluline koht ka sellistes mitmepoolse koostöö raamistikes nagu idapartnerlus, Vahemere Liit ja põhjamõõde ning koostöös Lääne-Balkani riikidega; |
| --- | --- |

19.

Euroopa Liidul on pikaajalised traditsioonid koostöö alal kolmandate riikidega, mille aluseks on sellised poliitikad ja vahendid, milles kõrghariduse roll üha kasvab. Kõrgharidusalasel koostööl on oluline koht ka sellistes mitmepoolse koostöö raamistikes nagu idapartnerlus, Vahemere Liit ja põhjamõõde ning koostöös Lääne-Balkani riikidega;

VÕTTES ARVESSE

| 1. | esimest Euroopa teadusruumi ministrite konverentsi teemal „Intellektuaalne kapital – mõju loomingule”, mis peeti 20. juulil 2011 Sopotis ning kus rõhutati ülikoolide rolli globaliseerunud maailmas teadmiste ja uuendusliku mõtlemise oluliste allikatena, eelkõige seoses tänapäeva probleemidele suunatud strateegiliste uurimisvaldkondadega; |
| --- | --- |

1.

esimest Euroopa teadusruumi ministrite konverentsi teemal „Intellektuaalne kapital – mõju loomingule”, mis peeti 20. juulil 2011 Sopotis ning kus rõhutati ülikoolide rolli globaliseerunud maailmas teadmiste ja uuendusliku mõtlemise oluliste allikatena, eelkõige seoses tänapäeva probleemidele suunatud strateegiliste uurimisvaldkondadega;

| 2. | eesistujariigi konverentsi teemal „Kõrghariduse moderniseerimine”, mis peeti 24. ja 25. oktoobril 2011 Sopotis ning kus rõhutati kõrgharidussüsteemide ajakohastamise vajadust, eriti seoses selliste praeguste probleemidega nagu ülemaailmne konkurents ja demograafilised suundumised; |
| --- | --- |

2.

eesistujariigi konverentsi teemal „Kõrghariduse moderniseerimine”, mis peeti 24. ja 25. oktoobril 2011 Sopotis ning kus rõhutati kõrgharidussüsteemide ajakohastamise vajadust, eriti seoses selliste praeguste probleemidega nagu ülemaailmne konkurents ja demograafilised suundumised;

TERVITAB

komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava” (17);

TEADVUSTAB, ET

| 1. | praegustes majandusoludes on kõrgharidusel (sealhulgas kolmanda taseme kutseharidusel ja -koolitusel) tänu selle seostele teadusuuringute ja innovatsiooniga peamine roll kõrge kvalifikatsiooniga töötajate tagamisel ning oluliste teadusuuringute edendamisel, mida Euroopa vajab oma püüdlustes kindlate töökohtade, majanduskasvu ja õitsengu poole; |
| --- | --- |

1.

praegustes majandusoludes on kõrgharidusel (sealhulgas kolmanda taseme kutseharidusel ja -koolitusel) tänu selle seostele teadusuuringute ja innovatsiooniga peamine roll kõrge kvalifikatsiooniga töötajate tagamisel ning oluliste teadusuuringute edendamisel, mida Euroopa vajab oma püüdlustes kindlate töökohtade, majanduskasvu ja õitsengu poole;

| 2. | kõrgkooli lõpetanute kvalifikatsioon ei vasta alati tööturu ja ühiskonna vajadustele. Avaliku ja erasektori tööandjad osutavad üha enam mittevastavusele ja raskustele sobivate töötajate leidmisel, kes vastaks teadmistepõhise majanduse muutuvatele vajadustele; |
| --- | --- |

2.

kõrgkooli lõpetanute kvalifikatsioon ei vasta alati tööturu ja ühiskonna vajadustele. Avaliku ja erasektori tööandjad osutavad üha enam mittevastavusele ja raskustele sobivate töötajate leidmisel, kes vastaks teadmistepõhise majanduse muutuvatele vajadustele;

| 3. | Euroopa vajab tunduvalt rohkem koolitatud teadlasi ja teadlasi, kellel on kogemusi väljastpoolt akadeemilist keskkonda, sealhulgas erasektorist, et muuta oma majandus teadusmahukamaks ning edendada seeläbi innovatsiooni ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

Euroopa vajab tunduvalt rohkem koolitatud teadlasi ja teadlasi, kellel on kogemusi väljastpoolt akadeemilist keskkonda, sealhulgas erasektorist, et muuta oma majandus teadusmahukamaks ning edendada seeläbi innovatsiooni ja konkurentsivõimet;

| 4. | kõrghariduses osalemise laiendamine nõuab suurema tähelepanu pööramist kvaliteedi ja mitmekesisusega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

4.

kõrghariduses osalemise laiendamine nõuab suurema tähelepanu pööramist kvaliteedi ja mitmekesisusega seotud probleemidele;

| 5. | Euroopa kõrgharidusasutuste tugevus seisneb nende mitmekesisuses, hea kvaliteediga, jätkusuutliku ja asjakohase hariduse ja teadustegevuse tagamises ning institutsioonilise autonoomia, kõigi sidusrühmade ees vastutamise ning muutuvate oludega kohanemise võime omavahelises seotuses. Lisaks kõrgharidusasutuste kahele traditsioonilisele ülesandele, milleks on õpetamine ja teadustöö, on üha olulisem ka kolmas, institutsioonide ja ettevõtlussektori sidumise ülesanne, sealhulgas piirkondlikul tasandil, ning sotsiaalse vastutuse hõlmamine; |
| --- | --- |

5.

Euroopa kõrgharidusasutuste tugevus seisneb nende mitmekesisuses, hea kvaliteediga, jätkusuutliku ja asjakohase hariduse ja teadustegevuse tagamises ning institutsioonilise autonoomia, kõigi sidusrühmade ees vastutamise ning muutuvate oludega kohanemise võime omavahelises seotuses. Lisaks kõrgharidusasutuste kahele traditsioonilisele ülesandele, milleks on õpetamine ja teadustöö, on üha olulisem ka kolmas, institutsioonide ja ettevõtlussektori sidumise ülesanne, sealhulgas piirkondlikul tasandil, ning sotsiaalse vastutuse hõlmamine;

| 6. | Euroopa kõrgharidusasutuste potentsiaali ühiskonda mõjutada ja heaolu Euroopas suurendada ei ole siiski veel täiel määral ära kasutatud: Euroopa jääb maha teadmiste ja andekate inimeste hulgas valitsevas ülemaailmses konkurentsis, samal ajal kui tärkava turumajandusega riigid üha suurendavad kõrgharidusse tehtavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

6.

Euroopa kõrgharidusasutuste potentsiaali ühiskonda mõjutada ja heaolu Euroopas suurendada ei ole siiski veel täiel määral ära kasutatud: Euroopa jääb maha teadmiste ja andekate inimeste hulgas valitsevas ülemaailmses konkurentsis, samal ajal kui tärkava turumajandusega riigid üha suurendavad kõrgharidusse tehtavaid investeeringuid;

| 7. | samal ajal püüavad kõrgharidusasutused liiga sageli konkureerida liiga paljudes valdkondades, kuigi üksnes mõned neist saavutavad mõnes tugeva ülemaailmse konkurentsiga valdkonnas tipptaseme; |
| --- | --- |

7.

samal ajal püüavad kõrgharidusasutused liiga sageli konkureerida liiga paljudes valdkondades, kuigi üksnes mõned neist saavutavad mõnes tugeva ülemaailmse konkurentsiga valdkonnas tipptaseme;

| 8. | seetõttu on kõrgharidusasutustel vaja jätkata sisereformide läbiviimist, valides oma ülesanded vastavalt nende poolt esindatava intellektuaalse kapitali liikidele ning võimalustele end määratleda teiste riiklike asutuste suhtes; |
| --- | --- |

8.

seetõttu on kõrgharidusasutustel vaja jätkata sisereformide läbiviimist, valides oma ülesanded vastavalt nende poolt esindatava intellektuaalse kapitali liikidele ning võimalustele end määratleda teiste riiklike asutuste suhtes;

| 9. | institutsiooniline autonoomia on vajalik, et edendada riikide kõrgharidussüsteemides institutsioonilist mitmekesisust: on vaja mitmekesistada institutsioonilisi rolle ja ülesandeid, et edendada kõrgharidusasutustes tipptaset; |
| --- | --- |

9.

institutsiooniline autonoomia on vajalik, et edendada riikide kõrgharidussüsteemides institutsioonilist mitmekesisust: on vaja mitmekesistada institutsioonilisi rolle ja ülesandeid, et edendada kõrgharidusasutustes tipptaset;

NÕUSTUB, ET

| 1. | kõrghariduse reformimise põhivastutus ja toetamine lasub liikmesriikidel ning haridusasutustel enestel. Bologna protsess ja sellest tulenev Euroopa kõrghariduspiirkonna edasiarendamine, ELi kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava ja Euroopa teadusruumi loomine näitavad siiski, et haridusalased probleemid ning nõutavad poliitilised lahendused ületavad riigipiire ning et Euroopa koostöö annab väärtusliku panuse rahastamise toetamise, tõenditepõhise poliitikaanalüüsi ja parimate tavade vahetamise jaoks; |
| --- | --- |

1.

kõrghariduse reformimise põhivastutus ja toetamine lasub liikmesriikidel ning haridusasutustel enestel. Bologna protsess ja sellest tulenev Euroopa kõrghariduspiirkonna edasiarendamine, ELi kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava ja Euroopa teadusruumi loomine näitavad siiski, et haridusalased probleemid ning nõutavad poliitilised lahendused ületavad riigipiire ning et Euroopa koostöö annab väärtusliku panuse rahastamise toetamise, tõenditepõhise poliitikaanalüüsi ja parimate tavade vahetamise jaoks;

| 2. | kõrghariduse kvaliteet ja asjakohasus on Euroopa intellektuaalse kapitali täiel määral ära kasutamise peamine tingimus; |
| --- | --- |

2.

kõrghariduse kvaliteet ja asjakohasus on Euroopa intellektuaalse kapitali täiel määral ära kasutamise peamine tingimus;

| 3. | hariduse ja teadusuuringute kvaliteet on Euroopa kõrgharidussüsteemide eduka ajakohastamise võtmetegur; |
| --- | --- |

3.

hariduse ja teadusuuringute kvaliteet on Euroopa kõrgharidussüsteemide eduka ajakohastamise võtmetegur;

| 4. | hariduse, teaduse ja innovatsiooni vahelise teadmiste kolmnurga tugevdamine on peamine tingimus, et võimaldada kõrgharidusel aidata kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule, reformida juhtimis- ja rahastamisstruktuure ning tugevdada kõrghariduse rahvusvahelist atraktiivsust; |
| --- | --- |

4.

hariduse, teaduse ja innovatsiooni vahelise teadmiste kolmnurga tugevdamine on peamine tingimus, et võimaldada kõrgharidusel aidata kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule, reformida juhtimis- ja rahastamisstruktuure ning tugevdada kõrghariduse rahvusvahelist atraktiivsust;

| 5. | Euroopa teadusruumi väljaarendamine suurendab riiklike süsteemide omavahelist täiendavust, et suurendada teadusinvesteeringute kulutõhusust ning tugevdada teadmiste kolmnurka kuuluvate asutuste vahelist vahetust ja koostööd; |
| --- | --- |

5.

Euroopa teadusruumi väljaarendamine suurendab riiklike süsteemide omavahelist täiendavust, et suurendada teadusinvesteeringute kulutõhusust ning tugevdada teadmiste kolmnurka kuuluvate asutuste vahelist vahetust ja koostööd;

| 6. | üliõpilaste, teadlaste ja muu personali rahvusvaheline liikuvus, mida on tugevdatud pärast Euroopa kõrgharidusruumi käivitamist, mõjub kvaliteedile positiivselt ning mõjutab kõiki reformi põhivaldkondi. Samas võib liikuvus tekitada probleeme mõnes haridussüsteemis, kus üliõpilaste juurdevool on märkimisväärne, või nendes riikides, mida ohustab „ajude väljavool”, mille tulemusena võivad paljud andekad inimesed otsustada suunduda õppima välismaale ja sinna jääda; |
| --- | --- |

6.

üliõpilaste, teadlaste ja muu personali rahvusvaheline liikuvus, mida on tugevdatud pärast Euroopa kõrgharidusruumi käivitamist, mõjub kvaliteedile positiivselt ning mõjutab kõiki reformi põhivaldkondi. Samas võib liikuvus tekitada probleeme mõnes haridussüsteemis, kus üliõpilaste juurdevool on märkimisväärne, või nendes riikides, mida ohustab „ajude väljavool”, mille tulemusena võivad paljud andekad inimesed otsustada suunduda õppima välismaale ja sinna jääda;

| 7. | parimate üliõpilaste, akadeemikute ja teadlaste ligimeelitamine väljastpoolt ELi ning piiriülese koostöö uute vormide väljatöötamine on peamised tegurid, et muuta Euroopa kõrgharidusruum ja Euroopa teadusruum atraktiivseteks sihtkohtadeks teadmiste ja andekate inimeste hulgas valitsevas ülemaailmses konkurentsis; |
| --- | --- |

7.

parimate üliõpilaste, akadeemikute ja teadlaste ligimeelitamine väljastpoolt ELi ning piiriülese koostöö uute vormide väljatöötamine on peamised tegurid, et muuta Euroopa kõrgharidusruum ja Euroopa teadusruum atraktiivseteks sihtkohtadeks teadmiste ja andekate inimeste hulgas valitsevas ülemaailmses konkurentsis;

| 8. | tööandjate ja muude sidusrühmade kaasamine õppekavade väljatöötamisse ja elluviimisse on oluline kõrghariduse kvaliteedi ja asjakohasuse parandamisel; |
| --- | --- |

8.

tööandjate ja muude sidusrühmade kaasamine õppekavade väljatöötamisse ja elluviimisse on oluline kõrghariduse kvaliteedi ja asjakohasuse parandamisel;

| 9. | riiklik investeering, mida toetatakse täiendavate rahastamisallikate kaudu, peab jääma jätkusuutliku kõrghariduse alustalaks, eelkõige pidades silmas praegust finantskriisi Euroopas; |
| --- | --- |

9.

riiklik investeering, mida toetatakse täiendavate rahastamisallikate kaudu, peab jääma jätkusuutliku kõrghariduse alustalaks, eelkõige pidades silmas praegust finantskriisi Euroopas;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES KOOSKÕLAS RIIKLIKE TAVADEGA TEGEMA KOOSTÖÖD KÕRGHARIDUSASUTUSTEGA, TUNNUSTADES SAMAL AJAL NENDE AUTONOOMIAT, NING KÕIKIDE ASJAOMASTE SIDUSRÜHMADEGA, ET

| 1. | kiirendada jõupingutusi kõrghariduse omandanute arvu suurendamiseks, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia peamine eesmärk suurendada ELis 40 protsendini nende 30–34-aastaste inimeste osakaalu, kes on omandanud kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse, arvestades, et 2020. aastaks eeldatakse 35 % ELi töökohtade puhul kõrghariduse olemasolu (18); |
| --- | --- |

1.

kiirendada jõupingutusi kõrghariduse omandanute arvu suurendamiseks, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia peamine eesmärk suurendada ELis 40 protsendini nende 30–34-aastaste inimeste osakaalu, kes on omandanud kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse, arvestades, et 2020. aastaks eeldatakse 35 % ELi töökohtade puhul kõrghariduse olemasolu (18);

| 2. | töötada välja selgepiirilised edasiliikumisvõimalused kutse- ja muud tüüpi haridusest ning mehhanismid väljaspool formaalset haridust ja koolitust omandatud varasemate teadmiste ja kogemuste tunnustamiseks, tegeledes eelkõige nende probleemidega, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistike rakendamise ja kasutamisega; |
| --- | --- |

2.

töötada välja selgepiirilised edasiliikumisvõimalused kutse- ja muud tüüpi haridusest ning mehhanismid väljaspool formaalset haridust ja koolitust omandatud varasemate teadmiste ja kogemuste tunnustamiseks, tegeledes eelkõige nende probleemidega, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistike rakendamise ja kasutamisega;

| 3. | edendada tõhusate strateegiate süstemaatilist väljatöötamist eesmärgiga tagada juurdepääs ebasoodsas olukorras olevatele ja alaesindatud rühmadele, parandades eelkõige nende teavitamist ning esitades haridusvõimaluste ja tulemuste kohta läbipaistvamat teavet ning andes õigete õppevalikute tegemiseks paremaid juhiseid; |
| --- | --- |

3.

edendada tõhusate strateegiate süstemaatilist väljatöötamist eesmärgiga tagada juurdepääs ebasoodsas olukorras olevatele ja alaesindatud rühmadele, parandades eelkõige nende teavitamist ning esitades haridusvõimaluste ja tulemuste kohta läbipaistvamat teavet ning andes õigete õppevalikute tegemiseks paremaid juhiseid;

| 4. | suurendada jõupingutusi, et minimeerida kõrgkooli pooleli jätnute arvu, parandades kursuste kvaliteeti, asjakohasust ja muutes need atraktiivsemaks, eelkõige üliõpilaskeskse õppimise ja sisseastumisjärgse toetuse, juhendamise ja nõustamise tagamise kaudu; |
| --- | --- |

4.

suurendada jõupingutusi, et minimeerida kõrgkooli pooleli jätnute arvu, parandades kursuste kvaliteeti, asjakohasust ja muutes need atraktiivsemaks, eelkõige üliõpilaskeskse õppimise ja sisseastumisjärgse toetuse, juhendamise ja nõustamise tagamise kaudu;

| 5. | tagada sihtotstarbelise finantsabi jõudmine võimalike madalama sissetulekuga üliõpilasteni; |
| --- | --- |

5.

tagada sihtotstarbelise finantsabi jõudmine võimalike madalama sissetulekuga üliõpilasteni;

| 6. | julgustada oskuste ja majanduskasvu prognooside ning kõrgkooli lõpetanute tööhõiveandmete (sh lõpetanute tööhõivetulemuste) kasutamist õppekavade koostamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning innustada paindlikuma lähenemisviisi kasutamist õppekavade, sealhulgas interdistsiplinaarsete õppekavade koostamisel eesmärgiga tugevdada kõrgkooli lõpetanute tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

6.

julgustada oskuste ja majanduskasvu prognooside ning kõrgkooli lõpetanute tööhõiveandmete (sh lõpetanute tööhõivetulemuste) kasutamist õppekavade koostamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning innustada paindlikuma lähenemisviisi kasutamist õppekavade, sealhulgas interdistsiplinaarsete õppekavade koostamisel eesmärgiga tugevdada kõrgkooli lõpetanute tööalast konkurentsivõimet;

| 7. | julgustada üliõpilaskesksete lähenemisviiside omaksvõttu õpetamise ja õppimise valdkonnas, võttes arvesse mitmekesise õpilaskonna vajadusi ning edendades eri õppeviiside kasutuselevõttu, muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat tõhusalt ära kasutades; |
| --- | --- |

7.

julgustada üliõpilaskesksete lähenemisviiside omaksvõttu õpetamise ja õppimise valdkonnas, võttes arvesse mitmekesise õpilaskonna vajadusi ning edendades eri õppeviiside kasutuselevõttu, muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat tõhusalt ära kasutades;

| 8. | julgustada kõrgharidusasutusi investeerima oma töötajate pidevasse ametialasesse arengusse ning tunnustada tipptasemel õpetamist; |
| --- | --- |

8.

julgustada kõrgharidusasutusi investeerima oma töötajate pidevasse ametialasesse arengusse ning tunnustada tipptasemel õpetamist;

| 9. | võidelda stereotüüpse lähenemise vastu ja kõrvaldada tõkked, mis jätkuvalt takistavad naisi jõudmast kõrgemale tasemele kraadiõppes ja teaduses, eelkõige teatavatel erialadel ja juhtivatel kohtadel, eesmärgiga leida veel seni avastamata andeid; |
| --- | --- |

9.

võidelda stereotüüpse lähenemise vastu ja kõrvaldada tõkked, mis jätkuvalt takistavad naisi jõudmast kõrgemale tasemele kraadiõppes ja teaduses, eelkõige teatavatel erialadel ja juhtivatel kohtadel, eesmärgiga leida veel seni avastamata andeid;

| 10. | siduda, kui see on vajalik ja asjakohane, doktoriõppeprogrammide riiklik rahastamine innovatiivset doktoriõpet käsitlevate põhimõtete (19) rakendamisega ning toetada teadlaste karjäärivõimaluste arendamist; |
| --- | --- |

10.

siduda, kui see on vajalik ja asjakohane, doktoriõppeprogrammide riiklik rahastamine innovatiivset doktoriõpet käsitlevate põhimõtete (19) rakendamisega ning toetada teadlaste karjäärivõimaluste arendamist;

| 11. | stimuleerida ettevõtlus-, loovus- ja innovatsioonialaste oskuste arengut kõikidel erialadel ja kõigi õppetsüklite jooksul ning edendada innovatsiooni kõrghariduses interaktiivsema õpikeskkonna ja teadmussiiret soodustava infrastruktuuri kaudu; |
| --- | --- |

11.

stimuleerida ettevõtlus-, loovus- ja innovatsioonialaste oskuste arengut kõikidel erialadel ja kõigi õppetsüklite jooksul ning edendada innovatsiooni kõrghariduses interaktiivsema õpikeskkonna ja teadmussiiret soodustava infrastruktuuri kaudu;

| 12. | soodustada võimaluse korral kõrgharidusasutustes interdistsiplinaarsetele teadusuuringutele olulisema rolli andmist ning tõhustada kõrghariduse ja teadusuuringute vahelisi seoseid eesmärgiga tõhustada teadmiste kolmnurga toimimist; |
| --- | --- |

12.

soodustada võimaluse korral kõrgharidusasutustes interdistsiplinaarsetele teadusuuringutele olulisema rolli andmist ning tõhustada kõrghariduse ja teadusuuringute vahelisi seoseid eesmärgiga tõhustada teadmiste kolmnurga toimimist;

| 13. | innustada lisaks kõrghariduse haridus- ja teadustööalasele missioonile kolmandate tegevuste edasiarendamist, nagu teadmiste jagamine ja innovatsioon, kogukonna kaasamine, elukestev õpe ning olulisus piirkondliku ja kohaliku arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

13.

innustada lisaks kõrghariduse haridus- ja teadustööalasele missioonile kolmandate tegevuste edasiarendamist, nagu teadmiste jagamine ja innovatsioon, kogukonna kaasamine, elukestev õpe ning olulisus piirkondliku ja kohaliku arengu seisukohalt;

| 14. | innustada partnerlust ja koostööd ettevõtetega, luues näiteks tunnustamissüsteeme, praktikavõimalusi ja töölesuunamisi ning multidistsiplinaarse ja organisatsioonidevahelise koostöö stiimuleid ning vähendades õiguslikke ja haldustõkkeid kõrgharidusasutuste ning muude avaliku ja erasektori sidusrühmade vahelise koostöö teelt. Teadmiste tõhusamat ülekandmist ettevõtlusse ning sellega seoses baas- ja rakendusuuringute vahelist järjepidevust on võimalik saavutada, rakendades riiklikku poliitikat, mis tugevdab paljude üksuste vahelist koostööd; |
| --- | --- |

14.

innustada partnerlust ja koostööd ettevõtetega, luues näiteks tunnustamissüsteeme, praktikavõimalusi ja töölesuunamisi ning multidistsiplinaarse ja organisatsioonidevahelise koostöö stiimuleid ning vähendades õiguslikke ja haldustõkkeid kõrgharidusasutuste ning muude avaliku ja erasektori sidusrühmade vahelise koostöö teelt. Teadmiste tõhusamat ülekandmist ettevõtlusse ning sellega seoses baas- ja rakendusuuringute vahelist järjepidevust on võimalik saavutada, rakendades riiklikku poliitikat, mis tugevdab paljude üksuste vahelist koostööd;

| 15. | tugevdada kõrgharidusasutuste, tööandjate ja tööturuasutuste vahelisi sidemeid, et pöörata õppekavades suuremat tähelepanu tööturu vajadustele, parandada oskuste vastavust töökohtade nõudmistele ning arendada aktiivset tööturupoliitikat, mille eesmärk on edendada kõrgkooli lõpetanute tööhõivet; |
| --- | --- |

15.

tugevdada kõrgharidusasutuste, tööandjate ja tööturuasutuste vahelisi sidemeid, et pöörata õppekavades suuremat tähelepanu tööturu vajadustele, parandada oskuste vastavust töökohtade nõudmistele ning arendada aktiivset tööturupoliitikat, mille eesmärk on edendada kõrgkooli lõpetanute tööhõivet;

| 16. | parandada kvaliteeti liikuvuse ja piiriülese koostöö kaudu, sealhulgas:






  a. | sidudes õppimisega seotud liikuvuse vajaduse korral õppekavadega süstemaatilisemalt ning tagades välismaal omandatud teaduskraadide tõhusa tunnustamise läbipaistvuse tagamise vahendite, nagu Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi, diplomi lisa, kvaliteedi tagamise ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tõhusa kasutamise abil; |
| --- | --- | --- |

16.

parandada kvaliteeti liikuvuse ja piiriülese koostöö kaudu, sealhulgas:

a.

sidudes õppimisega seotud liikuvuse vajaduse korral õppekavadega süstemaatilisemalt ning tagades välismaal omandatud teaduskraadide tõhusa tunnustamise läbipaistvuse tagamise vahendite, nagu Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi, diplomi lisa, kvaliteedi tagamise ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tõhusa kasutamise abil;

| b. | kõrvaldades tarbetud tõkked bakalaureuse- ja magistriõppe sooritamiselt eri kõrgkoolides ning piiriüleselt koostöölt ja vahetustelt; |
| --- | --- |

b.

kõrvaldades tarbetud tõkked bakalaureuse- ja magistriõppe sooritamiselt eri kõrgkoolides ning piiriüleselt koostöölt ja vahetustelt;

| c. | parandades kolmandate riikide üliõpilaste, teadlaste ja õpetajate juurdepääsu, tööhõivetingimusi ja ametialase edasiliikumise võimalusi, lahendades muu hulgas võimaluse korral halduslikke probleeme, mis tekitavad raskusi viisade saamisel; |
| --- | --- |

c.

parandades kolmandate riikide üliõpilaste, teadlaste ja õpetajate juurdepääsu, tööhõivetingimusi ja ametialase edasiliikumise võimalusi, lahendades muu hulgas võimaluse korral halduslikke probleeme, mis tekitavad raskusi viisade saamisel;

| d. | tagades, et kvaliteedi tagamise süsteemid hõlmaksid asjakohaselt ka frantsiisilepingu alusel antavat haridust; |
| --- | --- |

d.

tagades, et kvaliteedi tagamise süsteemid hõlmaksid asjakohaselt ka frantsiisilepingu alusel antavat haridust;

| e. | edendades laiemat institutsioonidevahelist koostööd, sealhulgas töötades välja kursusi, mille alusel antakse ühis- ja topeltkraade; |
| --- | --- |

e.

edendades laiemat institutsioonidevahelist koostööd, sealhulgas töötades välja kursusi, mille alusel antakse ühis- ja topeltkraade;

| 17. | julgustada kõrgharidusasutustes paindlikumaid juhtimis- ja rahastamissüsteeme, sealhulgas tulemuste ja konkurentsivõimega seotud mehhanisme, ning edendada sisemise halduspoliitika professionaalseks muutmist; |
| --- | --- |

17.

julgustada kõrgharidusasutustes paindlikumaid juhtimis- ja rahastamissüsteeme, sealhulgas tulemuste ja konkurentsivõimega seotud mehhanisme, ning edendada sisemise halduspoliitika professionaalseks muutmist;

| 18. | hõlbustada juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisallikatele, kasutades muu hulgas võimaluse korral riiklikku rahastamist avaliku ja erasektori investeeringute võimendamiseks; |
| --- | --- |

18.

hõlbustada juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisallikatele, kasutades muu hulgas võimaluse korral riiklikku rahastamist avaliku ja erasektori investeeringute võimendamiseks;

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST

| 1. | toetada liikmesriike kõrgharidussüsteemide reformimise alastes jõupingutustes, kasutades selleks täiel määral ELi haridus- ja koolitusalaseid programme ning faktiliste andmete parandamist, üksikasjalikku analüüsi ja suuremat läbipaistvust, sealhulgas:






  a. | töötades asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides välja sõltumatu, tulemustel põhineva läbipaistvuse tagamise vahendi kõrgharidusasutuste paremusjärjestuse jaoks („U-Multirank”), mis võtab arvesse riiklike kõrgharidussüsteemide eripära ning tunnustab kõrgharidusasutuste mitmekesisust kõikjal Euroopas ning võimaldab kasutajatel luua individualiseeritud mitmemõõtmelisi järjestusi; |
| --- | --- | --- |

1.

toetada liikmesriike kõrgharidussüsteemide reformimise alastes jõupingutustes, kasutades selleks täiel määral ELi haridus- ja koolitusalaseid programme ning faktiliste andmete parandamist, üksikasjalikku analüüsi ja suuremat läbipaistvust, sealhulgas:

a.

töötades asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides välja sõltumatu, tulemustel põhineva läbipaistvuse tagamise vahendi kõrgharidusasutuste paremusjärjestuse jaoks („U-Multirank”), mis võtab arvesse riiklike kõrgharidussüsteemide eripära ning tunnustab kõrgharidusasutuste mitmekesisust kõikjal Euroopas ning võimaldab kasutajatel luua individualiseeritud mitmemõõtmelisi järjestusi;

| b. | jätkates kõrghariduse ja tööturu jälgimise vahendite parandamist, eelkõige parandades andmete kogumist Euroopa kõrgharidusega seotud liikuvuse ja tööhõive tulemuste kohta (tegutsedes olemasolevate vahendite piires ja minimeerides halduskoormust) ning koostades konkreetsed suunised ja soovitused põhi- ja erialaste oskuste laiendamiseks ning tööturu nõudmiste ja töötajate kutseoskuste vahelise ebakõla vähendamiseks; |
| --- | --- |

b.

jätkates kõrghariduse ja tööturu jälgimise vahendite parandamist, eelkõige parandades andmete kogumist Euroopa kõrgharidusega seotud liikuvuse ja tööhõive tulemuste kohta (tegutsedes olemasolevate vahendite piires ja minimeerides halduskoormust) ning koostades konkreetsed suunised ja soovitused põhi- ja erialaste oskuste laiendamiseks ning tööturu nõudmiste ja töötajate kutseoskuste vahelise ebakõla vähendamiseks;

| c. | analüüsides erinevate rahastamispõhimõtete mõju kõrgharidussüsteemide mitmekesisemaks ja tõhusamaks muutmisele, võrdsete võimaluste loomisele ja üliõpilaste liikuvusele; |
| --- | --- |

c.

analüüsides erinevate rahastamispõhimõtete mõju kõrgharidussüsteemide mitmekesisemaks ja tõhusamaks muutmisele, võrdsete võimaluste loomisele ja üliõpilaste liikuvusele;

| d. | luues kõrgetasemelise eksperdirühma, kelle ülesanne on analüüsida olulisi kõrghariduse moderniseerimisega seotud teemasid, alustades sellest, kuidas edendada õpetamise kvaliteeti. Töörühm peab esitama aruande 2013. aastal; |
| --- | --- |

d.

luues kõrgetasemelise eksperdirühma, kelle ülesanne on analüüsida olulisi kõrghariduse moderniseerimisega seotud teemasid, alustades sellest, kuidas edendada õpetamise kvaliteeti. Töörühm peab esitama aruande 2013. aastal;

| 2. | hõlbustada õppimisega seotud liikuvuse suurendamist, tugevdades Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi ja kvaliteedi tagamise mehhanisme, eesmärgiga parandada kvalifikatsioonide tunnustamist; |
| --- | --- |

2.

hõlbustada õppimisega seotud liikuvuse suurendamist, tugevdades Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi ja kvaliteedi tagamise mehhanisme, eesmärgiga parandada kvalifikatsioonide tunnustamist;

| 3. | teha ettepanek, ilma et see mõjutaks eelseisvaid läbirääkimisi ELi tulevase haridus-, koolitus- ja noorsoopoliitika programmi üle, luua Erasmuse magistriõppe liikuvusprogramm (Erasmus Masters Degree Mobility Scheme), et edendada liikuvust ja tippteadmiste omandamist ning tagada mõnes muus liikmesriigis magistriõpet läbivatele üliõpilastele juurdepääs jõukohasele rahastamisele, sõltumata nende sotsiaalsest taustast; |
| --- | --- |

3.

teha ettepanek, ilma et see mõjutaks eelseisvaid läbirääkimisi ELi tulevase haridus-, koolitus- ja noorsoopoliitika programmi üle, luua Erasmuse magistriõppe liikuvusprogramm (Erasmus Masters Degree Mobility Scheme), et edendada liikuvust ja tippteadmiste omandamist ning tagada mõnes muus liikmesriigis magistriõpet läbivatele üliõpilastele juurdepääs jõukohasele rahastamisele, sõltumata nende sotsiaalsest taustast;

| 4. | toetada liikuvusvoogude ja frantsiisilepingu alusel antava hariduse arengusuundade analüüsimist; |
| --- | --- |

4.

toetada liikuvusvoogude ja frantsiisilepingu alusel antava hariduse arengusuundade analüüsimist;

| 5. | edendada koos liikmesriikidega Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühtset arendamist ning anda oma panus, et suurendada ELi ja Bologna protsessi vahelist sünergiat, sealhulgas kasutades 2013. aasta järgset haridus- ja koolitusalast programmi, eesmärgiga aidata kaasa Bologna protsessi raames seatud ja ELi liikuvuseesmärgi (20 %) saavutamisele; |
| --- | --- |

5.

edendada koos liikmesriikidega Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühtset arendamist ning anda oma panus, et suurendada ELi ja Bologna protsessi vahelist sünergiat, sealhulgas kasutades 2013. aasta järgset haridus- ja koolitusalast programmi, eesmärgiga aidata kaasa Bologna protsessi raames seatud ja ELi liikuvuseesmärgi (20 %) saavutamisele;

| 6. | jätkata Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) arendamist, võttes vastu ettepaneku uue strateegilise innovatsioonikava kohta, milles on määratletud nägemus EIT tulevikust, selle prioriteedid ning ettepanekud käivitatavate teadmis- ja innovaatikakogukondade kohta, eesmärgiga suurendada koostöös ettevõtetega eelkõige kõrgharidusasutuste innovatsioonipotentsiaali; |
| --- | --- |

6.

jätkata Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) arendamist, võttes vastu ettepaneku uue strateegilise innovatsioonikava kohta, milles on määratletud nägemus EIT tulevikust, selle prioriteedid ning ettepanekud käivitatavate teadmis- ja innovaatikakogukondade kohta, eesmärgiga suurendada koostöös ettevõtetega eelkõige kõrgharidusasutuste innovatsioonipotentsiaali;

| 7. | toetada avatud ja läbipaistvate töölevõtmismenetluste rakendamist ning elavdada teadlaste piiriülest ja sektoritevahelist liikuvust, edendades teadlaskarjääri käsitlevat Euroopa raamistikku ja Euroopa algatust „EURAXESS – Researchers in Motion” (20); |
| --- | --- |

7.

toetada avatud ja läbipaistvate töölevõtmismenetluste rakendamist ning elavdada teadlaste piiriülest ja sektoritevahelist liikuvust, edendades teadlaskarjääri käsitlevat Euroopa raamistikku ja Euroopa algatust „EURAXESS – Researchers in Motion” (20);

| 8. | tugevdada Marie Curie’ nimeliste meetmete raames doktorantidele mõeldud liikuvuse kavasid, sealhulgas taasintegreerumise toetamist, ning edendada ELi doktoriõpet tööstusvaldkonnas, et toetada rakendusuuringuid; |
| --- | --- |

8.

tugevdada Marie Curie’ nimeliste meetmete raames doktorantidele mõeldud liikuvuse kavasid, sealhulgas taasintegreerumise toetamist, ning edendada ELi doktoriõpet tööstusvaldkonnas, et toetada rakendusuuringuid;

| 9. | koostada ettepanek ametipraktika kvaliteediraamistiku kohta, et võimaldada üliõpilastel ja ülikoolilõpetajatel omandada tööks vajalikke praktilisi kogemusi ning luua rohkem ja kvaliteetsemaid praktikakohti; |
| --- | --- |

9.

koostada ettepanek ametipraktika kvaliteediraamistiku kohta, et võimaldada üliõpilastel ja ülikoolilõpetajatel omandada tööks vajalikke praktilisi kogemusi ning luua rohkem ja kvaliteetsemaid praktikakohti;

| 10. | tutvustada Euroopa Liitu õppe ja teaduse sihtkohana kogu maailma tipptalentidele, võttes seejuures arvesse kõrgharidusasutuste mitmekesisust, ning arendada kõrgharidusalaseid suhteid partneritega väljaspool ELi, et tugevdada liikmesriikide kõrgharidussüsteeme, poliitilist dialoogi, liikuvust ja akadeemilist tunnustamist, sealhulgas laienemisstrateegia, Euroopa naabruspoliitika, idapartnerluse, Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse, Lääne-Balkani riikidega tehtava koostöö, rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi ning Bologna protsessi poliitilise foorumi kaudu; |
| --- | --- |

10.

tutvustada Euroopa Liitu õppe ja teaduse sihtkohana kogu maailma tipptalentidele, võttes seejuures arvesse kõrgharidusasutuste mitmekesisust, ning arendada kõrgharidusalaseid suhteid partneritega väljaspool ELi, et tugevdada liikmesriikide kõrgharidussüsteeme, poliitilist dialoogi, liikuvust ja akadeemilist tunnustamist, sealhulgas laienemisstrateegia, Euroopa naabruspoliitika, idapartnerluse, Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse, Lääne-Balkani riikidega tehtava koostöö, rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi ning Bologna protsessi poliitilise foorumi kaudu;

| 11. | töötada eespool nimetatud eesmärkide paremaks saavutamiseks välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, suurendades rahvusvahelist haaret ja nähtavust ning tehes koostööd partneritega suhete parandamiseks ja tõhustades suutlikkuse suurendamist kõrgharidussektoris; |
| --- | --- |

11.

töötada eespool nimetatud eesmärkide paremaks saavutamiseks välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, suurendades rahvusvahelist haaret ja nähtavust ning tehes koostööd partneritega suhete parandamiseks ja tõhustades suutlikkuse suurendamist kõrgharidussektoris;

| 12. | suurendada ELi rahastamisvahendite pikaajalist mõju kõrghariduse moderniseerimisele, parandades eri rahastamisvahendite vahelist vastastikust täiendavust, eelkõige ELi tulevase haridus-, koolitus- ja noorsoopoliitika programmi, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horizon 2020” ja Euroopa ühtekuuluvuspoliitika vahendite vahel. |
| --- | --- |

12.

suurendada ELi rahastamisvahendite pikaajalist mõju kõrghariduse moderniseerimisele, parandades eri rahastamisvahendite vahelist vastastikust täiendavust, eelkõige ELi tulevase haridus-, koolitus- ja noorsoopoliitika programmi, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horizon 2020” ja Euroopa ühtekuuluvuspoliitika vahendite vahel.

---

(1)  EUCO 13/10.

(2)  Keeleliste eripärade ning riikide traditsioonide ja tavade arvessevõtmiseks hõlmab see termin kõiki kolmanda taseme haridusasutusi, sh ülikoole, rakenduskõrgkoole, tehnoloogiainstituute, grande école’e, ärikoole, tehnilisi õppeasutusi, tehnikaülikoole, kolledžeid, polütehnikume, akadeemiaid jne.

(3)  ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

(4)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

(5)  16096/1/07 REV 1.

(6)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(7)  ELT C 302, 12.12.2009, lk 3.

(8)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 12.

(9)  10841/10.

(10)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 9.

(11)  17165/10.

(12)  EUCO 2/11, lk 6, punkt 16.

(13)  ELT C 70, 4.3.2011, lk 1.

(14)  10658/11.

(15)  11032/11.

(16)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(17)  14198/11 + ADD 1.

(18)  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta aruanne.

(19)  Euroopa teadusruumi inimressursside ja liikuvuse juhtrühma poolt mais vastu võetud ja 27. juunil 2011 viimistletud aruanne.

(20)  Euroopa teadusruumi inimressursside ja liikuvuse juhtrühma poolt 2011. aasta mais vastu võetud ja 21. juulil 2011 viimistletud aruanne.

---