# Europos Sąjungos C 376/2011

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2011.376.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 376 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. gruodžio 22d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2011.376.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 376

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. gruodžio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d. |
| 2011/C 376/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo ir Europos kaimynystės politikos. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalys (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2011/C 376/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Strategijos Europa 2020. Metropolinės zonos ir miestai regionai (nuomonė savo iniciatyva) | 7 |
| 2011/C 376/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl LEADER – vietos vystymosi priemonės (nuomonė savo iniciatyva) | 15 |
| 2011/C 376/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos jaunųjų ūkininkų ateities (nuomonė savo iniciatyva) | 19 |
| 2011/C 376/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros ir užimtumo Vakarų Balkanuose | 25 |
| 2011/C 376/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų rėmimo Euromed regione (nuomonė savo iniciatyva) | 32 |
| 2011/C 376/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro Europos dangaus II (nuomonė savo iniciatyva) | 38 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d.

2011/C 376/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo ir Europos kaimynystės politikos. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalys (tiriamoji nuomonė)

1

2011/C 376/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Strategijos Europa 2020. Metropolinės zonos ir miestai regionai (nuomonė savo iniciatyva)

7

2011/C 376/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl LEADER – vietos vystymosi priemonės (nuomonė savo iniciatyva)

15

2011/C 376/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos jaunųjų ūkininkų ateities (nuomonė savo iniciatyva)

19

2011/C 376/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros ir užimtumo Vakarų Balkanuose

25

2011/C 376/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų rėmimo Euromed regione (nuomonė savo iniciatyva)

32

2011/C 376/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro Europos dangaus II (nuomonė savo iniciatyva)

38

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d. |
| 2011/C 376/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politikaCOM(2010) 352 galutinis | 44 |
| 2011/C 376/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Smulkiojo verslo akto Europai apžvalgaCOM(2011) 78 galutinis | 51 |
| 2011/C 376/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS) | 58 |
| 2011/C 376/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) COM(2011) 288 galutinis – 2011/0135 (COD) | 62 |
| 2011/C 376/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD) | 66 |
| 2011/C 376/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/105/EB ir 2009/23/EB COM(2011) 315 galutinis – 2011/0150 (COD) | 69 |
| 2011/C 376/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategijaCOM(2010) 573 galutinis | 74 |
| 2011/C 376/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2010-2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčiųCOM(2010) 636 galutinis | 81 |
| 2011/C 376/16 | Europos eknomikos ir socialianių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS) ir Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060 (CNS) | 87 |
| 2011/C 376/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžiosCOM(2010) 743 galutinis ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos viešųjų paslaugų sąveikumo užtikrinimasCOM(2010) 744 galutinis | 92 |
| 2011/C 376/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Strategijos Europa 2020 pavyzdinės iniciatyvos Tausiai išteklius naudojanti EuropaCOM(2011) 21 galutinis | 97 |
| 2011/C 376/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Rio+20: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“ COM(2011) 363 galutinis – Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlis | 102 |
| 2011/C 376/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planasCOM(2011) 112 galutinis | 110 |
| 2011/C 376/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą COM (2011) 336 galutinis – 2011/0147 (COD) | 116 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d.

2011/C 376/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politikaCOM(2010) 352 galutinis

COM(2010) 352 galutinis

44

2011/C 376/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Smulkiojo verslo akto Europai apžvalgaCOM(2011) 78 galutinis

COM(2011) 78 galutinis

51

2011/C 376/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS)

COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS)

58

2011/C 376/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) COM(2011) 288 galutinis – 2011/0135 (COD)

COM(2011) 288 galutinis – 2011/0135 (COD)

62

2011/C 376/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD)

COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD)

66

2011/C 376/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/105/EB ir 2009/23/EB COM(2011) 315 galutinis – 2011/0150 (COD)

COM(2011) 315 galutinis – 2011/0150 (COD)

69

2011/C 376/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategijaCOM(2010) 573 galutinis

COM(2010) 573 galutinis

74

2011/C 376/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2010-2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčiųCOM(2010) 636 galutinis

COM(2010) 636 galutinis

81

2011/C 376/16

Europos eknomikos ir socialianių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS) ir Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060 (CNS)

COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS)

COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060 (CNS)

87

2011/C 376/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžiosCOM(2010) 743 galutinis ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos viešųjų paslaugų sąveikumo užtikrinimasCOM(2010) 744 galutinis

COM(2010) 743 galutinis

COM(2010) 744 galutinis

92

2011/C 376/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Strategijos Europa 2020 pavyzdinės iniciatyvos Tausiai išteklius naudojanti EuropaCOM(2011) 21 galutinis

COM(2011) 21 galutinis

97

2011/C 376/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Rio+20: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“ COM(2011) 363 galutinis – Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlis

COM(2011) 363 galutinis

102

2011/C 376/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planasCOM(2011) 112 galutinis

COM(2011) 112 galutinis

110

2011/C 376/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą COM (2011) 336 galutinis – 2011/0147 (COD)

COM (2011) 336 galutinis – 2011/0147 (COD)

116

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d.

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo ir Europos kaimynystės politikos. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalys (tiriamoji nuomonė)

2011/C 376/01

Pranešėjas Pierre Jean COULON

Bendrapranešėjis Stéphane BUFFETAUT

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 262 straipsniu, 2011 m. sausio 28 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo ir Europos kaimynystės politikos. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalys

(tiriamoji nuomonė).

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 164 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos. Nuo kakofonijos prie simfonijos

1.1   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ragina atkurti taiką Viduržemio jūros regiono šalyse ir ateityje Europos ir Viduržemio jūros regione užtikrinti stabilumą.

1.2   Pastarojo meto įvykiai Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse patvirtina, kad regione vykstančių procesų nebegalima palikti savieigai ir kad būtina kurti tvaresnę ateitį, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonių gerovei ir socialiniam vystymuisi.

1.3   Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma saulės energijos, naudojimo skatinimas vyktų plėtojant regioninį bendradarbiavimą bendro vystymosi tikslais.

1.4   EESRK palankiai vertina regionines iniciatyvas (Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas, Dii, Medgrid ir pan.), skirtas plačiu mastu plėtoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą Viduržemio jūros šalyse ir ragina nedelsiant, veiksmingai ir koordinuotai jas įgyvendinti.

1.5   EESRK ragina ne tik įgyvendinti minėtas iniciatyvas, bet ir parengti į nuosaikų energijos vartojimą orientuotą ir iš esmės vartojimo ir gamybos būdus keičiantį Europos ir Viduržemio jūros regiono Naują ekologinį planą (angl. A green new deal).

1.6   Viduržemio jūros regione esama labai didelio potencialo, galinčio padėti sutaupyti energijos ir išleisti į aplinką mažiau anglies dioksido. Tai priklauso iš dalies nuo technologijų, kurias reikėtų plėtoti, ir iš dalies nuo naujos elgsenos, kurią reikėtų skatinti. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas yra būtina papildoma priemonė plėtojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą.

1.7   Atsakomybė dėl veiksmingo mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energetikos sistemos diegimo tenka ne tik šalių energetikos sektoriui. Tam būtinas tvirtas regiono solidarumas ir didelis finansavimas siekiant naudos tiek šiaurinėms, tiek ir pietinėms Europos ir Viduržemio jūros regiono šalims.

1.8   Skirtingos šalys turi nevienodus išteklius, poreikius, be to, skiriasi ir išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, todėl Viduržemio jūros regiono šalims tenkanti atsakomybė yra ir bendra, ir diferencijuota. Būtina bendra regiono vizija, kuri būtų išdėstyta nacionalinėse kiekvienai šaliai pritaikytose ir veiksmingose strategijose.

1.9   Pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse būtina parengti nacionalines programas (teisėkūros, mokesčių lengvatų ir standartų srityse), kurios leistų sukurti palankias sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui skatinti. Tarp šių programų turėtų būti ir ilgalaikė programa, kurioje būtų numatyta laipsniškai panaikinti kenksmingas subsidijas iškastiniams energijos šaltiniams.

1.10   Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą persvarstyti savo strategiją Viduržemio jūros regiono atžvilgiu ir skatinti plėtoti struktūruotą ir glaudų bendradarbiavimą pagrindinį dėmesį sutelkiant į atsinaujinančiųjų energijos išteklių klausimą (1).

1.11   Vis dėlto Komitetas mano, kad šis siekis bendradarbiauti turi nedelsiant atsispindėti veiksmuose ir programose. EESRK pabrėžia, kad užmezgus bet kokį dialogą nuo pat pradžių reikia į jį įtraukti socialinį matmenį.

1.12   EESRK patvirtina 2011 m. kovo mėn. nuomonėje „Energijos tiekimas. Kokios kaimynystės politikos mums reikia, kad Europos Sąjungai būtų užtikrintas energijos tiekimo saugumas?“ (2) pareikštą raginimą išplėsti energijos bendriją (Pietryčių Europos šalių, įskaitant Balkanų šalis, energijos bendrija) prie jos prijungiant Viduržemio jūros pietinių pakrančių šalis ir konkrečiai remti energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimą, tinklų sujungimą ir sąveiką.

1.13   Ši bendrija, pradedant Magrebo šalimis, turėtų laikytis tam tikrų Europos Sąjungos teisėkūros reikalavimų. Be to, naujosios bendrijos tikslas turėtų būti skatinti sudaryti naują energetikos chartiją ir naują energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo protokolą.

1.14   Todėl Komitetas primena, kad taip pat svarbu sukurti socialinį forumą, panašų į sukurtą Pietryčių Europos šalių energijos bendrijos atveju. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas neturėtų apsiriboti tik pramonės projektais.

1.15   EESRK nuomone, techninė pagalba, kuri padėtų vietos lygmeniu formuoti įgūdžius atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, kas savo ruožtu prisidėtų prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo, yra tokia pat būtina kaip pietinių šalių savitarpio bendradarbiavimas. Reikėtų iš anksto nustatyti mokymo, susijusio su atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijomis, poreikius ir parengti specialiai Europos ir Viduržemio jūros regionui pritaikytą veiksmų planą.

1.16   Komitetas primygtinai rekomenduoja aktyviai remti mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo veiklą siekiant padidinti su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių projektų ekonominį naudingumą. Technologijų perdavimas galėtų vykti pasinaudojant bendra regionine mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo platforma, kurioje dalyvautų universitetai ir mokslinių tyrimų centrai.

1.17   Todėl EESRK siūlo sukurti Viduržemio jūros regiono Energijos ERASMUS iniciatyvą, kuri sudarytų galimybę viso regiono (šiaurinės, pietinės, rytinės ir vakarinės dalies) studentams įgyti žinių apie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvarios energijos technologijas.

1.18   Būtinos naujos atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą remiančios ir skatinančios priemonės. Jos turėtų padėti užtikrinti Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos (3) 9 straipsnyje numatytų projektų finansinę pusiausvyrą.

1.19   EESRK remia projektą įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų banką ir pritaria Europos Parlamento ir Viduržemio jūros šalių sąjungos parlamentinės asamblėjos neseniai šiuo klausimu pateiktiems pranešimams.

1.20   Komitetas mano, kad būtina sukurti novatoriškus ir specialius mechanizmus, kuriais būtų remiamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas. Šiuos mechanizmus reikėtų nurodyti Europos ir Viduržemio jūros regiono programoje ir jie turėtų paskatinti pradėti Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų banko finansuojamus bandomuosius projektus ir tokiu būdu žengti naujojo ekologinio plano link.

1.21   Be to, labai svarbu, kad derybose dėl prekybos būtų skatinama liberalizuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą skatinančių prekių ir paslaugų prekybą.

1.22   Turint omenyje dvišalius santykius, Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planai yra svarbiausia priemonė skatinti įgyvendinti nacionalinio ir regionų lygmens energetikos tikslus.

1.23   EESRK taip pat pabrėžia, kad dėl naujosios direktyvos dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ETS, Emissions Trading System) (4), kurioje aptariamas už išmetamųjų teršalų mažinimo veiklą gautų kreditų naudojimas, kyla pavojus, kad Viduržemio jūros regiono pietinėse šalyse pradėti projektai gali netekti tam tikros dalies finansavimo, jei Komisija nesiryš pradėti derybų su trečiosiomis šalimis kaip numatyta šioje direktyvoje.

1.24   Pradėtas įgyvendinti Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas, be abejonės, tapo daugelio iniciatyvų, kuriomis siekiama plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, regione katalizatoriumi ir tai yra sveikintinos permainos. Tačiau neužtikrinus tinkamo šių skirtingų iniciatyvų ir jas valdančių ir remiančių institucijų (Europos Komisija, Viduržemio jūros šalių sąjunga ir kt.) koordinavimo, nebus galima tikėtis norimų rezultatų. Įgyvendindama techninės pagalbos programas, kurios skirtos pietinėms šalims ir kuriomis remiamos įvairios iniciatyvos, ES galėtų padėti užtikrinti veiksmingą ir darnų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą regione ir šiuo metu vyraujančią kakofoniją paversti simfonija.

1.25   Kalbant apie energijos tinklus, decentralizuota saulės energijos gamyba galėtų būti veiksmingas ir ekonomiškai perspektyvus sprendimas atokiose ir savo tinklo neturinčiose vietovėse. Tokia išeitis ypač tiktų retai apgyvendintoms vietovėms.

1.26   Būtų tikslinga ES lygmeniu numatyti garantijos priemonę politinės rizikos atveju pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims (pavyzdžiui, išleidžiant ES garantuotas obligacijas). Be to, reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės ateityje įsipareigotų iš pietinių valstybių įsigyti minimalų kiekį elektros energijos.

1.27   Svarbu užtikrinti geresnį visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant pilietinę visuomenę, informuotumą. Nacionalinėse atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo programose turėtų būti numatyta vykdyti informavimo kampanijas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių klausimais. Socialiniai tinklai ir naujosios informacinės ir ryšių technologijos gali būti svarbios šių iniciatyvų įgyvendinimo priemonės.

2.   Įžanga

2.1   Pastaruosius dešimtmečius Viduržemio jūros regione pastebimas spartus ekonomikos ir socialinis augimas, plečiasi miestai, ypač pakrančių zonose. Šios tendencijos turėtų tęstis. Bendras šių veiksnių poveikis – silpna ir blogėjanti Viduržemio jūros regiono ekosistema (5).

2.2   Viduržemio jūros regiono energetikos sektoriui būdingi du akivaizdžios ir didelės nelygybės pavyzdžiai: skirtinga turtingesnių ir daugiau energijos sunaudojančių šiaurėje esančių šalių padėtis, palyginti su pietuose esančiomis šalimis, bei nelygybė energijos išteklių požiūriu.

2.3   Nors regione ir pasiekta pažangos, šiandienos tendencijos energetikos srityje nėra ilgalaikės. Šias tendencijas būtina iš esmės pakeisti imantis suderintų veiksmų, kuriais būtų užkirstas kelias daug anglies dioksido į aplinką išskiriančios ir energiją švaistančios veiklos vystymui. Darbo vietų bus galima sukurti naujose augančiose rinkose, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo, ekologinės statybos, galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramonės šakų ir technologijų srityse.

2.4   Nors ir yra puikių gerosios praktikos pavyzdžių – sukurtas specialus atsinaujinančiųjų energijos išteklių įstatymas Alžyre, įgyvendinta keletas saulės ir vėjo energijos projektų Egipte, Maroke ir Tunise – deja, daugeliu atvejų šiuo metu dedamų pastangų jų ilgalaikiam ir platesnio masto taikymui užtikrinti nepakanka.

2.5   Vis dėlto reikia pripažinti, kad po gana ilgai vyravusio skepticizmo ar abejingumo atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas Viduržemio jūros regione ima daryti didesnę ar mažesnę įtaką verslo įmonių, vietos valdžios institucijų ir šalių veiklai arba bendradarbiavimui.

3.   Energetikos perspektyvos Viduržemio jūros regione: atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialas ir nauda ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas

3.1   Energetinė priklausomybė Viduržemio jūros regione ir Europos Sąjungoje gali labai padidėti. 2007 m. šio regiono energetinės priklausomybės rodiklis siekė 42 proc. Remiantis Viduržemio jūros regiono energetikos observatorijos atliktu moksliniu tyrimu, iki 2030 m. šis rodiklis turėtų stabilizuotis ir gal net sumažėti iki 40 proc. (nafta sudarytų 40 proc., dujos – 30 proc., o anglis – 70 proc.), tačiau šiaurinės dalies šalyse šis rodiklis būtų didesnis ir siektų 97 proc. Vis dėlto, iš Viduržemio jūros regiono energetikos observatorijos parengto alternatyvaus scenarijaus matyti, kad šią naštą galima sumažinti ir iki 2030 m. sumažinti regiono priklausomybės rodiklį iki 18 proc. Tačiau net ir tokiu atveju dideli skirtumai tarp šalių išliks. Dėl augančių tiekimo sąnaudų ir didėjančių sąskaitų už šalyje, namų ūkiuose ir verslo įmonėse sunaudotą energiją greičiausiai labai padidėtų socialinė ir ekonominė rizika.

3.2   Pagal bet kurį scenarijų regione dėl iškastinio kuro energijos vartojimo į aplinką išmetamo anglies dioksido kiekis mažiausiai 30 proc. viršys 1990 m. rodiklius. Be to, pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse vienam žmogui tenkantis į aplinką išmetamo anglies dioksido kiekis, nors 40 proc. ir mažesnis nei šiaurinėse Viduržemio jūros regiono šalyse išmetamas kiekis, 2030 m. gali sudaryti 55 proc., palyginti su 36 proc. 2007 m.

3.3   Be to, regione nuolat auga su didėjančiu vandens trūkumu susijusi rizika. Greičiausiai nepavyks išvengti vandens gėlinimo, kuris jau plėtojamas kai kurios šalyse, o tai, tikėtina, padidins įtampą dėl vandens ir energijos išteklių tarpusavio priklausomybės.

3.4   Siekti ekonomikos ir socialinio vystymosi yra teisėta, šiam siekiui įgyvendinti energijos klausimas labai svarbus. Vien tik šis veiksnys kelia rimtą ekonomikos ir socialiniam vystymuisi ne tik pažeidžiamiausiose šalyse.

3.5   Taigi naujas energetikos modelis reiškia, kad „energetikos sistema“ turi apimti ne tik energetikos sektorių (pasiūla), bet ir energijos vartojimą (paklausa) ir kad turi būti užtikrintas toks jos plėtojimas, kad energetikos paslaugos būtų teikiamos pačiomis geriausiomis sąlygomis išteklių, ekonomikos ir socialinių sąnaudų, vietos ir pasaulio aplinkos apsaugos požiūriu. Tokiu atveju svarbūs tampa nauji dalyviai: įmonės, bendruomenės, namų ūkiai, statybų sektorius, transporto, pramonės ir žemės ūkio produktų gamybos, paslaugų sektoriai.

3.6   Viduržemio jūros regione esama labai didelio potencialo sutaupyti energijos ir išleisti į aplinką mažiau anglies dioksido. Patikimi skaičiavimai rodo, kad per ateinančius dvidešimt metų vartojimą būtų galima sumažinti 20 proc. (ir daugiau, jei toliau kiltų energijos kainos).

3.7   Energijos vartojimo efektyvumo didinimas yra būtina papildoma priemonė plėtojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Reikia pabrėžti, kad energijos vartojimo efektyvumas ir energijos taupymas visų pirma priklauso nuo piliečių, įmonių ir darbuotojų ir jų elgsenos pokyčių (6).

3.8   Tačiau išnaudoti šį potencialą trukdo ne viena kliūtis. Tai yra institucinės, reglamentavimo, techninės, finansinės arba su mokymu ir informacija susijusios kliūtys. Būtina pripažinti, kad daugeliu atvejų atsinaujinančiųjų išteklių energija mažiau konkurencinga nei tradicinė energija, visų pirma šiandienos sąlygomis, kai išorės sąnaudos nėra internalizuojamos.

3.9   Siekiant užpildyti šią spragą būtina parengti nacionalines programas, kurios leistų sudaryti palankias sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui skatinti ir pagal kurias būtų numatyta sukurti teisės aktus, mokesčių lengvatas, standartus, kurie padėtų plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Be to, reikėtų parengti ilgalaikiai atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo nacionalinius planus, skirtus mažinti ir ilgainiui panaikinti kenksmingas subsidijas iškastiniams energijos šaltiniams. Šiuose planuose turėtų būti atsižvelgta į pačių pažeidžiamiausių gyventojų padėtį.

3.10   Be to, būtina aiški reglamentavimo sistema, taip pat naujos atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą remiančios ir skatinančios priemonės, leidžiančios užtikrinti Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos 9 straipsnyje numatytų projektų finansinę pusiausvyrą.

3.11   Svarbiausias atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo aspektas – parama decentralizuotai elektros energijos gamybai, visų pirma saulės energijai, tai būtų galima daryti priimant teisės aktus, užtikrinant tinkamą finansavimą ir mokymą.

3.12   Kita didelė kliūtis yra įvairių dalyvių požiūris į atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Labai svarbu dėti pastangas didinti visų dalyvių, įskaitant pilietinę visuomenę, informuotumą. Nacionalinėse atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo programose turėtų būti numatyta vykdyti informavimo kampanijas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių klausimais.

4.   Energetika, aplinka ir bendradarbiavimas Viduržemio jūros regione. Regioninis matmuo

4.1   Įvairių šalių padėtis skiriasi, todėl dalis Viduržemio jūros regiono šalims tenkanti atsakomybės yra ir bendra, ir diferencijuota. Šalys bendrai atsakingos už tausios energetikos ateities planavimą, jos svarbiausių krypčių ir bendro pagrindo (ištekliai, finansavimo mechanizmai, gerosios patirties mainai, mokymas, gebėjimų stiprinimas, technologijų perdavimas ir t. t.) nustatymą. Tačiau kiekviena šalis skirtingai atsako dėl veiksmų įgyvendinimo, kadangi reikia paisyti kiekvienos šalies ypatumų (neturint išankstinio nusistatymo technologijų atžvilgiu). Todėl mes privalome turėti regiono viziją, kuri būtų išdėstyta nacionalinėse kiekvienai šaliai pritaikytose ir veiksmingose strategijose.

4.2   Sparčiai auganti energijos paklausa regione, didėjantis susirūpinimas tvariu socialiniu ir ekonominiu vystymusi, energijos tiekimo saugumu ir būtinybė pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos siekiant prisitaikyti prie kintančių klimato sąlygų tik dar labiau pabrėžia, kad būtini skubūs esminiai pokyčiai įgyvendinant papildomus nuosaikaus energijos vartojimo politikos veiksmus.

4.3   Šį iššūkį būtų galima įveikti tik pradėjus Europos ir Viduržemio jūros regiono bendradarbiavimą energetikos srityje visą dėmesį sutelkiant į tvaraus vystymosi tikslus atitinkantį naują energetikos sistemos modelį, kad būtų galima patenkinti šiandienos poreikius ir nesumažinti galimybių ateities kartoms patenkinti savuosius. Siekiant regiono lygmeniu sukurti konkurencingą žaliosios energijos rinką, bus ypač svarbu užtikrinti teisės aktų suderinimą ir priimti lanksčias priemones.

4.4   EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija dėmesį Europos kaimynystės politikoje skyrė bendradarbiavimo potencialui energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir valdymo srityje, ir jos norą stiprinti bendradarbiavimą energijos srityje palaikant glaudesnį dialogą su Viduržemio jūros šalimis.

4.5   Vis dėlto EESRK mano, kad šis noras turi nedelsiant atsispindėti šiam bendradarbiavimui skatinti skirtuose veiksmuose ir programose. Komitetas pabrėžia, kad užmezgus bet kokį dialogą nuo pat pradžių reikia į jį įtraukti socialinį matmenį siekiant užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas taptų platesnio ekonomikos ir socialinio vystymo plano dalimi. Norint šiam procesui suteikti teisėtumo, reikėtų skirti didesnį dėmesį socialiniams partneriams. Be to, reikėtų įtraukti pilietinę visuomenę plačiąja prasme ir žiniasklaidą siekiant užsitikrinti, kad pastangas patenkinti šiaurės ir pietų šalių „specifinius bendrus interesus“ remia gyventojai.

4.6   EESRK dar kartą patvirtina 2011 m. kovo mėn. EESRK nuomonėje „Energijos tiekimas. Kokios kaimynystės politikos mums reikia, kad Europos Sąjungai būtų užtikrintas energijos tiekimo saugumas?“ (7) pateiktą raginimą ir remia Komisijos pasiūlymą numatyti realią perspektyvą palaipsniui ir laikantis diferencijavimo principo įtraukti pietines Viduržemio jūros regiono šalis į ES energijos vidaus rinką ar netgi sukurti tam tikrą ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių energijos bendriją arba išplėsti Energijos bendrijos sutarties taikymo sritį ir įtraukti šiai bendrijai dar nepriklausančias kaimynines šalis.

4.7   EESRK mano, kad šios naujos energijos bendrijos tikslas turėtų būti skatinti sudaryti naują energetikos chartiją ir naują protokolą dėl energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo. Todėl Komitetas primena, kad taip pat svarbu sukurti socialinį forumą, panašų į sukurtą Pietryčių Europos šalių (įskaitant Balkanų šalis) energijos bendrijos atveju.

4.8   EESRK ragina parengti į nuosaikų energijos vartojimą orientuotą ir iš esmės vartojimo ir gamybos būdus keisti skatinantį Europos ir Viduržemio jūros regiono Naują ekologinį planą.

4.9   Ypač svarbus yra finansavimo klausimas. Norint paskatinti privatųjį sektorių prisidėti prie finansavimo visų pirma reikia išspręsti politinės rizikos klausimą. Įgyvendinant Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą būtų tikslinga numatyti ES garantijos priemonę politinės rizikos atveju (pavyzdžiui, išleidžiant ES garantuotas obligacijas).

4.10   EESRK remia projektą įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų banką ir pritaria Europos Parlamento (8) ir Viduržemio jūros šalių sąjungos parlamentinės asamblėjos (9) neseniai šiuo klausimu pateiktiems pranešimams. Komitetas tikisi, kad Europos investicijų bankas, bendradarbiaudamas visų pirma su pietinių Viduržemio jūros regiono šalių finansų įstaigoms, imsis iniciatyvos įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų banką.

5.   Moksliniai tyrimai, technologijų perdavimas, gebėjimų stiprinimas, mokymas, prekyba ir pilietinės visuomenės dalyvavimas

5.1   Radikalus energetikos modelio pakeitimas, kuriuo pirmenybė teikiama ne pasiūlai, bet paklausai, keičia visuomenės ir energetikos sistemų santykį. Todėl Komitetas ragina užtikrinti universitetų ir abiejų Viduržemio jūros krantų tinklaveiką ir remti iniciatyvas, sudarančias galimybę visiems susijusiems dalyviams dalytis patirtimi ir gerąja praktika sekant Viduržemio jūros regiono vasaros mokyklos tausios energetikos Viduržemio jūros regione klausimais pavyzdžiu.

5.2   EESRK primygtinai rekomenduoja aktyviau remti mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo veiklą, kurią vykdant skatinamos diegti technologines inovacijas, todėl ši veikla gali labai prisidėti prie produktyvumo didinimo, kas savo ruožtu leistų pasiekti didesnio su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusių projektų ekonominio naudingumo, kuris sudomintų investuotojus. Svarbu sudaryti palankias sąlygas perduoti technologijas iš vienos Viduržemio jūros pakrantės šalių kitoms. Tai galėtų vykti panaudojant bendrą regioninę mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo platformą, kurioje dalyvautų universitetai ir mokslinių tyrimų centrai ir kurioje būtų nagrinėjami įvairūs su įrenginių kūrimu ir eksploatacija susiję aspektai.

5.3   Todėl EESRK rekomenduoja sukurti Viduržemio jūros regiono Energijos ERASMUS iniciatyvą, kuri sudarytų galimybę viso regiono (šiaurės, pietų, rytų ir vakarų dalies) studentams įgyti žinių apie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvarios energijos technologijas.

5.4   Keletas tokių sutampančių argumentų tiesiogiai skatina rengti alternatyvius scenarijus ir laipsniškai pereiti prie požiūrio, pagal kurį verslo, regionų ir mokymo įstaigų partnerystė taptų vienas svarbiausių būsimų Viduržemio jūros regiono tausios energetikos plėtros strategijų elementų.

5.5   Komitetas mano, kad techninė pagalba, padedanti vietos lygmeniu formuoti įgūdžius, kurie prisidėtų prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo, yra tokia pat būtina kaip pietinių šalių savitarpio bendradarbiavimas. Reikėtų iš anksto nustatyti mokymo poreikius ir parengti specialiai Europos ir Viduržemio jūros regionui pritaikytą veiksmų planą.

5.6   Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimas turėtų padėti kurti deramas darbo vietas, tačiau taip pat reikės dėti pastangas regionų ir tarpregioniniu lygmeniu užtikrinti pradinį ir tęstinį mokymą. Tai galės būti veiksmingai vykdoma tik vykstant struktūruotam socialiniam dialogui.

5.7   Siekiant skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą dabar vykstančiose ir būsimose derybose, reikėtų liberalizuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą skatinančių prekių ir paslaugų prekybą.

5.8   Be to, Europos kaimynystės politikos veiksmų planai yra svarbiausia priemonė dvišaliuose santykiuose propaguoti nacionalinio ir regionų lygmens energetikos tikslus. EESRK ragina Komisiją atnaujinti veiksmų planus užtikrinant, kad bus suteiktos geresnės perspektyvos atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimui. Todėl labai svarbu siekti, kad veiksmų planai atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje būtų suderinti tarpusavyje.

5.9   Labai svarbu, kad pilietinė visuomenė (NVO, asociacijos, pilietinės organizacijos, profesinės sąjungos ir pan.) dalyvautų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo skatinimo programose. Programų sėkmę lems ne tik visuomenės informuotumas, bet ir kuo platesnio masto informavimas siekiant labiau sutelkti piliečius ir visas suinteresuotąsias šalis.

6.   Regioninės iniciatyvos atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimui remti

6.1   Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas – tvaraus vystymosi regione katalizatorius

6.1.1   Pagrindinis Viduržemio jūros regiono saulės energijos plano tikslas yra pietinių šalių energijos poreikių patenkinimas ir dalies jose pagamintos elektros perdavimas Europos šalims, kaip papildomas projektų ekonominį ir finansinį pelningumą lemiantis veiksnys. Žaliąją elektrą į Europą eksportuoti galima pagal ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos 9 straipsnį. Tačiau toks eksportas priklauso nuo esamų jungčių, jam vykdyti būtinas specialus reglamentas, kuriuo būtų užkirstas kelias oportunistiniam elgesiui arba rinkos iškreipimui.

6.1.2   Viduržemio jūros regiono saulės energijos plano tikslas – iki 2020 m. iš atsinaujinančiųjų išteklių (visų pirma saulės ir vėjo) papildomai pagaminti 20 GW ir plėtoti šiaurės ir pietų, pietų ir pietų elektros jungčių tinklus. Šiuo metu energijos vartojimo efektyvumas ir technologijų perdavimas laikomi pagalbinėmis priemonėmis, dėl ko tenka apgailestauti atsižvelgiant į pirmiau minėtą potencialą ir nurodytus regionui kilusius iššūkius. Atsižvelgiant į Viduržemio jūros regiono energetikos observatorijos prognozes 2020 m. Viduržemio jūros regiono saulės energijos plano tikslas reikštų, kad pasirinkus savieigos scenarijų reikėtų užtikrinti papildomų 11 GW energijos pagaminimą iš atsinaujinančiųjų išteklių, tačiau pagal alternatyvų scenarijų – tik 1 GW. Todėl siekiant šį projektą paskatinti reikėtų, kad valstybės narės įsipareigotų įsigyti iš pietų valstybių minimalų kiekį elektros energijos.

6.1.3   Kalbant apie Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą reikėtų paminėti dvi problemas: pirma, problema dėl projekto pelningumo didinimo pasinaudojant vietos ir eksportuotos elektros pirkimo kainomis ir panaudojant lengvatinėmis sąlygoms skiriamas lėšas, subsidijas arba anglies dioksido kreditus, ir, antra, būtinybė užtikrinti reikiamą finansavimą tiek savo lėšomis, kurios esant pakankamam pelningumui ir kontroliuojamai rizikai turėtų būti sukauptos, tiek skolintomis lėšomis, kurių iš pradžių skolinamasi iš vystymąsi remiančių finansų įstaigų (EIB, Prancūzijos vystymo agentūros (AFD), Vokietijos vystymo banko (KfW), ERPB, Pasaulio banko, Afrikos vystymo banko ir Islamo šalių vystymo banko), o vėliau iš komercinių bankų.

6.1.4   Viduržemio jūros regiono saulės energijos iniciatyva yra platesnio užmojo, nei iki šiol plėtotas bendradarbiavimas. Ji suvienys Viduržemio jūros šalių sąjungai priklausančias šalis, Europos Komisiją, verslo įmones, mokslinių tyrimų centrus ir sektoriuje veikiančias NVO, daugelį viešųjų ir privačių investuotojų bei finansų įstaigas.

6.1.5   EESRK ragina Europos Komisiją dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su Viduržemio jūros šalių sąjungos sekretoriatu, kuriam pavesta įgyvendinti Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą, visų pirma pagrindinį planą (angl. Master Plan). Turi būti nustatyta bendra krypčių sistema siekiant sudaryti palankias sąlygas pagrindiniam planui įgyvendinti. Todėl visų pirma svarbu laikytis bendro požiūrio svarbiais klausimais, kaip antai, finansavimo priemonės arba technologijų perdavimas.

6.2   MEDGRID, bendras prekybos elektros energija Viduržemio jūros regione plėtros projektas

6.2.1   Kaip jau minėta, tarp pagrindinių iššūkių – būtinybė baigti ir stiprinti elektros jungčių tinklus tarp dviejų Viduržemio jūros regiono pakrančių šalių. Šiuo metu yra vienintelė Ispaniją ir Maroką jungianti jungtis, kurios perdavimo pajėgumas 1 400 MW. MEDELEC (visų Viduržemio jūros regiono elektros įmonių asociacija) duomenimis, didžiausias perdavimo pajėgumas, kurį tinklas gali pasiekti pagal dabartinius investavimo planus, yra apie 5 GW. Tad norint įgyvendinti Viduržemio jūros regiono saulės energijos plane nustatytus tikslus reikės įdėti daug pastangų didinant jungčių tarp pietinių šalių ir jungčių tarp pietinių šalių ir šiaurės pakrantės šalių tinklų pajėgumus.

6.2.2   Projekto MEDGRID tikslas yra iki 2020 m. parengti Viduržemio jūros regiono tinklo planą, propaguoti elektros energijos perdavimui skirtas institucines ir reguliavimo sistemas, įvertinti investicijų į tinklo infrastruktūrą grąžą, plėtoti bendradarbiavimą technikos ir technologijų srityje su pietinės ir rytinės Viduržemio jūros regiono dalies šalimis ir propaguoti pažangias perdavimo technologijas.

6.3   Įmonė Dii GmbH: atsinaujinantieji energijos ištekliai sujungia žemynus

6.3.1   Įmonė Dii GmbH užsibrėžusi tolesnės, nei Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas, ateities perspektyvas: iki 2050 m. Pagrindinis užmojis – 15 proc. Europos šalių elektros poreikio būtų galima patenkinti pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių dykumose esančiose jėgainėse pagaminta saulės energija. Tačiau nuo įmonės Dii GmbH veiklos pradžios 2009 m. buvo pereita prie bendro vystymosi tikslo, kuriuo siekiama apskritai plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, o ne tik saulės energiją ir eksportą tarp pietų ir šiaurės. Praktiškai įmonės Dii GmbH vizija tokia pat kaip ir nustatytoji Viduržemio jūros regiono saulės energijos plane, tačiau jai įgyvendinti numatytas ilgesnis laikotarpis ir nenustatyti kiekybiniai tikslai.

6.4   Kitos iniciatyvos

6.4.1   Reikėtų paminėti ir kitas iniciatyvas, pavyzdžiui, ES techninės pagalbos projektą „Pasirengimas Viduržemio jūros regiono saulės energijos plano įgyvendinimui“, skirtą atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimui regione, pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių Europos finansavimui skirta Kaimynystės investicinė priemonė ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programa, pagal kurias gali būti finansuojami atnaujinami projektai, taip pat Komisijos komunikatas „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (COM(2010) 677 galutinis), kuriame numatyta prekyba ekologiška energija tarp pietų ir šiaurės šalių ir būtinybė stiprinti šiai prekybai skatinti skirtas jungtis. Be to, keletas šalių, pavyzdžiui, Marokas ir Tunisas, ėmėsi įgyvendinti nacionalinius saulės energijos planus, kurių kiekvieną sudaro nacionalinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimo projektų paketas.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 200 galutinis ir COM(2011) 303.

1

(2)  OL C 132, 2011 5 3, p. 15.

2

(3)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16–62.

3

(4)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63–87 (11a straipsnio 5 dalis).

4

(5)  EESRK informacinis pranešimas „Klimato kaita ir Viduržemio jūros regionas: su aplinka ir energetika susiję iššūkiai“, 2009 m. rugsėjo 15 d.).

5

(6)  OL C 318, 2011 10 29, p. 155.

6

(7)  OL C 132, 2011 5 3, p. 15.

7

(8)  2011 m. vasario 17 d. EP rezoliucija -P7_TC1-COD(2010)0101.

8

(9)  Viduržemio jūros šalių sąjungos parlamentinės asamblėjos politikos, saugumo ir žmogaus teisių komiteto rekomendacija, 2011 m. kovo 4 d., Roma.

9

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/7

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Strategijos „Europa 2020“. Metropolinės zonos ir miestai regionai (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 376/02

Pranešėjas Joost VAN IERSEL

2011 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos 2020. Metropolinės zonos ir miestai regionai.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2011 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK palankiai vertina, kad Europos institucijos – Taryba, Komisija, Europos Parlamentas ir Regionų komitetas – Teritorinės darbotvarkės 2020 pagrindu vis labiau pripažįsta Europos metropolinių zonų vystymą. Šis didėjantis prioritetas atitinka nuoseklų Komiteto požiūrį, reikštą pastarąjį dešimtmetį.

1.2   Metropolinė zona (MZ) – tai ne tik didelis miestas. EESRK ją apibrėžia kaip didelį miestą arba policentrinę miestų grupę, į abi šias kategorija įeina mažesnės aplinkinės savivaldybės ir kaimo vietovės, kiekvienos metropolinės zonos kritinė masė yra mažiausiai 500 000 gyventojų (arba daug daugiau). Metropolinės zonos yra funkciniai regionai, kurie sudaro dideles ekonomines zonas ir darbo jėgos rinkas Paprastai jos nesutampa su (nusistovėjusiais) tokiais administraciniais vienetais kaip provincijos ir rajonai. Metropolinės zonos yra pagrindiniai transeuropinio transporto tinklo mazgai ir pačios sukuria sudėtingus transporto tinklus.

1.3   EESRK pritaria tam, kad į XXI a. miestų atgimimą, lanksčias ir konkurencingas metropolines zonas būtų žiūrima pasitelkus vaizduotę. Dėl ekonominių, socialinių, ekologinių ir teritorijų vystymo tendencijų bei niūrios finansinės perspektyvos būtina skubiai parengti nuoseklią ES miestų darbotvarkę, glaudžiai susietą su strategija „Europa 2020“. EESRK požiūris į Miestų darbotvarkę ir į strategijos „Europa 2020“ poveikį išdėstomas 5 ir 6 dalyse.

1.4   Šiuo metu daug sumaišties, kaip spręsti šį klausimą ES lygmeniu, o dažnai – ir nacionaliniu lygmeniu, iš dalies dėl valdysenos ir atsakomybės problemų, iš dalies – dėl fragmentiškų požiūrių. Konkrečiau kalbant, įtampa kyla dėl priešingų požiūrių į pageidautinus principus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, taip pat dėl problemų, kylančių tarp didelių miestų ir mažesnių (užmiesčio) savivaldybių bei kaimo vietovių. Nemažą problemą kelia tai, kad metropolinių zonų vystymas dažnai nesutampa su administracinėmis ribomis.

1.5   EESRK mano, kad racionalios ir tvirtos MZ, skatinamos pagal strategiją „Europa 2020“, vystysis kaip būsimų vystymo tendencijų iniciatorės, kiekviena turės savo tapatumą ir ypatumų. Jos taip pat turės teigiamą makroekonominį poveikį Europai. Metropolinių zonų vystymo politika turėtų būti vykdoma kartu siekiant mažinti regionų išsivystymo atotrūkį.

1.6   EESRK rekomenduoja sudaryti aukšto lygio grupę arba darbo grupę metropolinių zonų vystymo klausimais, kuri dirbtų tą patį darbą kaip ir Komisijos tarpžinybinė urbanistikos grupė. Ši darbo grupė turėtų būti tarpdalykinė, joje turėtų dalyvauti įvairūs valstybių narių, metropolinių zonų, viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovai. Turėtų būti užtikrinti struktūriniai praktikų ir mokslininkų mainai, pavyzdžiui, Europos metropolijų tinklo institute, Jungtinėje programavimo iniciatyvoje „Europos miestai“ ir METREX.

1.7   Darbo grupė turėtų siekti parengti ilgalaikę Europos metropolinių zonų viziją, neapribotą valstybių sienomis. Nuoseklioje, veiksmingoje Europos miestų darbotvarkėje 2050 fragmentiški požiūriai turėtų būti pakeisti bendra koncepcija ir daugiausiai dėmesio turėtų būti skiriama strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo holistinei programai.

1.8   Darbotvarkė turėtų būti grindžiama išsamiomis esamų (ir būsimų) tendencijų analizėmis, atliktomis remiantis Eurostato statitika ir Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo (angl. ESPON) ir kitų aiškių šaltinių duomenimis ir moksliniais tyrimais.

1.9   Lisabonos sutartis ir strategija „Europa 2020“ taip pat reiškia valdysenos pokyčius. Šiuo etapu reikėtų rimtai įvertinti daugiapakopį valdymą, jis neturėtų likti tik popieriuje. Metropolinės zonos turėtų būti pripažintos visateisėmis regioninio vystymo dalyvėmis. Komisijoje miestų ir metropolinių zonų reikalai turėtų būti geriau koordinuojami ir atitinkamai pateikiami. Metropolių politika yra svarbi Europos, nacionalinės (vis dėlto, ji susijusi su svarbiomis Europos ir valstybių narių teritorijomis), regioninės ir vietos politikos dalis. Metropolinių zonų valdžios institucijos turėtų koordinuoti visus šiuos aspektus.

1.10   Metropolinių zonų vystymas Europoje jau įsibėgėjo. EESRK įsitikinęs, kad į ateitį orientuota ES platforma – darbo grupė ir tarpžinybinė grupė – gali veikti kaip katalizatorius vadovaujant diskusijoms dėl vykstančių procesų, apibrėžiant, ką reiškia principai „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, skatinant regionines bei vietos institucijas ir pilietinę visuomenę rengti tinkamus modelius, skatinant tarpusavio sąsajas ir remiant pasienio iniciatyvas.

1.11   Procesas įsibėgėja. Šioje nuomonėje EESRK išdėsto analizes, argumentus ir pasiūlymus pageidaujamiems požiūriams remti. Jis prašo Komisijos ir Tarybos į juos atsižvelgti siekiant stiprinti miestų matmenį būsimame sanglaudos politikos teisės aktų pakete, turint omenyje Komisijos svarstymus dėl „Rytojaus miestų“.

2.   Analitinės pastabos

2.1   Europos Sąjungos santykiai su miestais ir metropolinėmis zonomis sunkūs ir sudėtingi. Abipusiai ES ir miestų bei metropolių sunkumai kyla dėl įvairių priežasčių, pradedant veiksmingo valdymo nebuvimu ir baigiant didele padėties ir vystymo įvairove.

2.2   Padėties apžvalga Komisijos ir Tarybos lygmeniu

2.2.1   1972 m. Europos Vadovų Taryba Europos regioninę politiką paskelbė vienu svarbiausių Bendrijos stiprinimo veiksnių. Pradėta teikti finansinė parama mažiau išsivysčiusiems regionams skatinant subalansuotą ir harmoningą Europos vystymąsi. Iki 1986 m. regionų atotrūkio panaikinimas buvo laikomas svarbiu antriniu bendrosios rinkos sukūrimo tikslu.

2.2.2   Devintuoju ir dešimtuoju dešimtmečiais buvo pagerintas politikos ir programų veiksmingumas. 1992 m. ES sutartis, o po kelerių metų – derybos dėl ES plėtros lėmė esminį struktūrinių fondų lėšų padidinimą.

2.2.3   Patys miestai į ES politikos formavimą pateko vėlesniu etapu, nors bandomieji miestų projektai buvo pradėti jau XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Dideli ir maži miestai turėjo beveik vienodą statusą. Pagrindinis skirtumas ilgą laiką buvo daromas tarp turtingų ir neturtingų ES regionų, tarp Europos megapolio (dar vadinamo „mėlynuoju bananu“) Vakarų Europoje ir likusių teritorijų.

2.2.4   1998 m. Komisija ėmėsi įdomios iniciatyvos, paskelbdama komunikatą „Darnus miestų vystymasis. Veiksmų pagrindas“. Vis dėlto jo poveikis svarstymams Taryboje ir kasdienei jos veiklai buvo labai mažas.

2.2.5   Per tą laiką programas ir projektus miestams pradėjo rengti Komisijos Regionų, Mokslinių tyrimų, Mobilumo ir transporto, Energetikos, Užimtumo generaliniai direktoratai. ESPON prisiėmė atsakomybę už tikslinius regioninių ir metropolinių zonų vystymo tyrimus, remiamus pagal INTERREG programą.

2.2.6   Nuo 2004 m. sprendžiant urbanistikos reikalus suintensyvėjo tiesioginis Tarybos dalyvavimas. Du kartus per metus vyko neoficialūs už teritorijų planavimą ir teritorijų plėtrą atsakingų ministrų susitikimai, kuriuose daugiausiai dėmesio buvo skiriama miestų matmeniui. Neturint Sutartimi numatytų įgaliojimų, Komisijos ir Tarybos galimybės imtis konkrečių veiksmų buvo ribotos.

2.2.7   Per tą laiką neoficialiuose ministrų susitikimuose buvo priimta ne viena deklaracija. Labai svarbi 2007 m. priimta Leipcigo chartija, kuri turėjo nustatyti Miestų darbotvarkę. Joje įvardyta ne viena miestų, įskaitant didžiuosius, problema, kurią reikia spręsti Europos lygmeniu laikantis subsidiarumo principo. Ši deklaracija buvo struktūruotesnio požiūrio pradžia. Kalbant apie tolesnius su deklaracija susijusius veiksmus reikia paminėti ministrų susitikimo (1) išvadas dėl architektūros ir kultūros indėlio į darnų vystymąsi. Tikslai ir argumentai buvo toliau plėtojami, ypač Marselio ir Toledo neoficialiuose ministrų susitikimuose (2). 2011 m. gegužės mėn. Gedelės išvados ir deklaracija rodo, jog didėja stimulas vadovautis kompleksiniu ir tarpsektoriniu požiūriu į subalansuotą metropolinių zonų vystymą (3).

2.2.8   Nors apie miestus kalbama Europos Komisijos komunikatuose ir ES programose, bendras vaizdas ir pažanga įgyvendinant miestų darbotvarkę nėra įspūdingi. Taip yra ne vien dėl formalių įgaliojimų trūkumo, bet ir todėl, kad nėra aiškių tikslų ir neskiriama pakankamai dėmesio. Dėl vidaus politikos priežasčių ir subsidiarumo valstybės narės vengia aptarti miestų klausimus ES lygmeniu.

2.3   Ankstesnis EESRK požiūris

2.3.1   2004 m. EESRK pateikė pasiūlymą (4) Europos Sąjungoje daugiau dėmesio skirti metropolinėms zonoms ir dideliems miestams, turintiems kritinę masę, iš esmės dėl dviejų priežasčių: viena vertus jie turi ir pranašumų, ir trūkumų, antra vertus yra „pasaulio ekonomikos laboratorijos“, be to, aglomeracijos linkusios augti. Per pastarąjį dešimtmetį abi tendencijos sustiprėjo. Pastaruoju metu jos visapusiškai pripažintos neoficialiuose ministrų susitikimuose.

2.3.2   EESRK tvirtino, jog reikia skirti dėmesio ne tik regionų atotrūkiui mažinti, ne mažiau jo reikia ir stiprioms metropolinėms zonoms, kurios laikytinos būsimų vystymo tendencijų pradininkėmis.

2.3.3   Didelės aglomeracijos Europoje, kaip ir kitur pasaulyje, paprastai yra aukštos kokybės veiklos, tarptautinių bendrovių ir mokslinių tyrimų centrų, paslaugų, visų rūšių kūrybinės aplinkos ir švietimo įstaigų traukos centras. Kadangi valstybių sienos nyksta, dėl globalizacijos šios aglomeracijos atsiduria dėmesio centre: jas tarptautiniu mastu sujungia modernus transportas ir skaitmeninės jungtys, o kartu nereikia toli ieškoti talentų.

2.3.4   Nepaneigiama, jog metropolinės zonos ir miestai regionai yra įvairių sluoksnių ES gyventojų ir imigrantų traukos centrai, todėl pasižymi gana dideliu bedarbių ir žemos kvalifikacijos žmonių skaičiumi ir su šiais reiškiniais susijusias problemas nelengva spręsti, dažnai jie yra ir (didelių) socialinių, kultūrinių ir ekonominių problemų šaltinis. Ekologinių iššūkių yra daug ir jie akivaizdūs.

2.3.5   2008 m. nuomonėje EESRK pateikė trumpą padėties valstybėse narėse apžvalgą. Nepaisant decentralizavimo tendencijos ir visoje Europoje vykstančių diskusijų dėl požiūrių ir priemonių, kurių reikia imtis metropolinių zonų vystymo atžvilgiu, kiekviena šalis turi savo darbotvarkę, siaurai susijusią su istorine ir teisėkūros raida. Todėl EESRK ragino sudaryti ES aukšto lygio grupę, kuriai būtų pavesta išnagrinėti ir apibrėžti metropolinių zonų vystymo politiką (5) pagrindinį dėmesį skiriant konkurencingam, tvariam ir įtraukiam augimui. Šiuo požiūriu, bendradarbiaujant su nacionalinėmis vyriausybėmis, metropolinės zonos turėtų būti skatinamos nusistatyti savo Lisabonos strategiją. Šis procesas, įskaitant geriausią praktiką, turėtų būti aptariamas ES lygmeniu, Komisijai atliekant aktyvų stebėjimo vaidmenį.

2.3.6   Šiuo konkrečiu momentu toks požiūris dar neįgyvendintas. Vis dar neaišku, kas už ką kokiu pagrindu ir aplinkybėmis atsakingas.

3.   Dabartinė padėtis

3.1   Šiais laikais metropolinių zonų reikšmė neginčijama (6). Tarptautines tendencijas taip pat analizuoja OECD ir Pasaulio bankas. Mokslinių tyrimų centrai visoje Europoje remiasi panašiomis prielaidomis, kaip ir mes šioje nuomonėje. Tačiau dar daug neaiškumų, kaip šį klausimą spręsti ES lygmeniu, o dažnai – ir nacionaliniu lygmeniu. Taip yra iš dalies dėl valdysenos ir atsakomybės problemų, iš dalies – dėl fragmentiškų požiūrių. Pateikiame keletą pavyzdžių:

| — | didelėse urbanizuotose vietovėse dažnai stebimas atotrūkis tarp miesto planuotojų, atsakingų už teritorijų vystymą, infrastruktūrą, būstą ir visuotines paslaugas bei veikėjų, suinteresuotų intensyviu ekonomikos vystymu, darbo vietų kūrimu, – kitaip tariant, nėra vienodo požiūrio, |
| --- | --- |

—

didelėse urbanizuotose vietovėse dažnai stebimas atotrūkis tarp miesto planuotojų, atsakingų už teritorijų vystymą, infrastruktūrą, būstą ir visuotines paslaugas bei veikėjų, suinteresuotų intensyviu ekonomikos vystymu, darbo vietų kūrimu, – kitaip tariant, nėra vienodo požiūrio,

| — | akademinė bendruomenė ir mokslo tiriamieji institutai skelbia naudingus aglomeracijų atvejų tyrimus, tačiau veiksmingos komunikacijos su viešosios valdžios institucijomis dar mažai, |
| --- | --- |

—

akademinė bendruomenė ir mokslo tiriamieji institutai skelbia naudingus aglomeracijų atvejų tyrimus, tačiau veiksmingos komunikacijos su viešosios valdžios institucijomis dar mažai,

| — | nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens institucijos paprastai nenori keistis požiūriais su privačiu sektoriumi, pavyzdžiui, sklypų planuotojais ir investuotojais, |
| --- | --- |

—

nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens institucijos paprastai nenori keistis požiūriais su privačiu sektoriumi, pavyzdžiui, sklypų planuotojais ir investuotojais,

| — | miestai, regionai ir vyriausybės iš Briuselio pirmiausia siekia gauti finansinę paramą, dažniausiai praleisdami galimybę aptarti palankias politikos priemones arba būtinumą aptarti ES teisės aktų poveikį metropolinėms zonoms. |
| --- | --- |

—

miestai, regionai ir vyriausybės iš Briuselio pirmiausia siekia gauti finansinę paramą, dažniausiai praleisdami galimybę aptarti palankias politikos priemones arba būtinumą aptarti ES teisės aktų poveikį metropolinėms zonoms.

3.2   Augantį Komisijos ir Tarybos pasiryžimą rodo didelė programų įvairovė. Dėl skirtingų sektorių požiūrių šių programų tikslai skiriasi, ir jos paprastai grindžiamos skirtingu požiūriu į klausimų sprendimą. Tai turi neigiamos įtakos jų matomumui ir veiksmingumui tiek trečiųjų šalių, tiek galutinių naudotojų atžvilgiu.

3.3   Lisabonos strategija neabejotinai padėjo integruoti miestų plėtrą į platesnį Europos kontekstą ir užmojus. Tačiau dažnai susiduriama su valstybių narių nenoru pripažinti būtinumą savo miestų reikalus spręsti viršnacionaliniu lygmeniu. Todėl Europos finansavimas miestuose vykdomiems projektams dažnai apima ir nacionalinę administraciją, užuot buvęs vien Komisijos ir vietos lygmens reikalas be kišimosi „iš viršaus“.

3.4   Nepaisant gerų būdingų pavyzdžių, valstybių narių ir Europos lygmeniu dažniausiai nesusigaudoma, kokiais principais – „iš apačios į viršų“ ar „iš viršaus į apačią“ – vadovautis. Rezultatas – metropoliniai centrai vykdo individualią miestų rinkodarą, užuot vadovavęsi struktūruotesniu požiūriu.

3.5   Galiausiai neigiamą poveikį diskusijoms daro įtampa tarp kaimo ir miesto vietovių (įskaitant užmiesčio savivaldybes).

3.6   Sėkmingam daugiapakopiam valdymui dažniausiai trukdo istorinės ir kultūrinės kliūtys, neleidžiančios deramai spręsti realius klausimus.

3.7   Apibendrinant galima pasakyti, kad valstybės narės ir aglomeracijos dažnai toliau dėmesį sutelkia į kasdienę veiklą, užuot įgyvendinusios kompleksines strategijas ar ilgalaikius tikslus. ES pridėtinė vertė nėra gerai apibrėžta, iš dalies todėl, kad valstybės narės nesutaria nei dėl Komisijos įgaliojimų, nei dėl tikslaus (neoficialios) Tarybos vaidmens, iš dalies todėl, kad Komisija šiuo metu nėra įgaliota reaguoti į skirtingus valstybių narių požiūrius dėl jos vaidmens.

4.   Iniciatyvus požiūris į XXI a. miestų atgimimą

4.1   Nepaisant vis didesnio Komisijos komunikatuose ir ES programose miestams skiriamo dėmesio, bendras vaizdas tebėra fragmentiškas. Dėl ekonominių, socialinių, ekologinių ir teritorijų vystymo tendencijų bei niūrių finansinių perspektyvų būtina skubiai parengti nuoseklią ir veikiančią ES miestų darbotvarkę. Tokia darbotvarkė padėtų visame žemyne išnaudoti esamas ir paslėptas ekonomines, socialines, kultūrines ir technologines galimybes.

4.2   Atsižvelgdamas į tarptautines politines ir akademines diskusijas dėl XXI a. miestų atgimimo, EESRK ankstesnėse savo nuomonėse pateikė tvirtų argumentų dėl tokios darbotvarkės reikalingumo. Reikšmingi diskusijų dėl metropolijų matmens elementai yra šie:

| — | dėl globalizacijos, kuriai būdinga tarptautinė tinklaveika ir vertės grandinės, taip pat nykstančios valstybių sienos, kinta metropolinių zonų ir miestų regionų vystymo prielaidų visuma, |
| --- | --- |

—

dėl globalizacijos, kuriai būdinga tarptautinė tinklaveika ir vertės grandinės, taip pat nykstančios valstybių sienos, kinta metropolinių zonų ir miestų regionų vystymo prielaidų visuma,

| — | pramoninių regionų restruktūrizavimas ir perėjimas prie naujos specializuotos apdirbamosios pramonės ir paslaugų ir šių reiškinių poveikis ekonominės veiklos centrams ir metropolinėms zonoms, |
| --- | --- |

—

pramoninių regionų restruktūrizavimas ir perėjimas prie naujos specializuotos apdirbamosios pramonės ir paslaugų ir šių reiškinių poveikis ekonominės veiklos centrams ir metropolinėms zonoms,

| — | miestų specializacija, grindžiama klasteriais, kurie pritraukia investicijas, |
| --- | --- |

—

miestų specializacija, grindžiama klasteriais, kurie pritraukia investicijas,

| — | universitetų, tyrimo centrų, kvalifikuotų žmonių, regioniniu mastu sukurtų pramonės ir labai išvystytų paslaugų vertės grandinių artumas, |
| --- | --- |

—

universitetų, tyrimo centrų, kvalifikuotų žmonių, regioniniu mastu sukurtų pramonės ir labai išvystytų paslaugų vertės grandinių artumas,

| — | tarptautinės jungtys, veikiančios kartu su pažangiomis vidaus judumo ir transporto sistemomis, |
| --- | --- |

—

tarptautinės jungtys, veikiančios kartu su pažangiomis vidaus judumo ir transporto sistemomis,

| — | ekologiškas miestas: kovos su klimato kaita, energijos taupymo ir ekologiniai reikalavimai, verčiantys imtis griežtesnės ir tikslingesnės vietos ir regioninės valdysenos bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, |
| --- | --- |

—

ekologiškas miestas: kovos su klimato kaita, energijos taupymo ir ekologiniai reikalavimai, verčiantys imtis griežtesnės ir tikslingesnės vietos ir regioninės valdysenos bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės,

| — | visuotinas poreikis didinti miestų tankį, o ne jų drėką, |
| --- | --- |

—

visuotinas poreikis didinti miestų tankį, o ne jų drėką,

| — | geresnė miestų ir kaimo vietovių sąveika, |
| --- | --- |

—

geresnė miestų ir kaimo vietovių sąveika,

| — | socialinis darnumas, demografiniai pokyčiai, darbo jėgos kokybės palaikymas visuose visuomenės sluoksniuose tinkamomis švietimo ir mokymo sistemomis regione, |
| --- | --- |

—

socialinis darnumas, demografiniai pokyčiai, darbo jėgos kokybės palaikymas visuose visuomenės sluoksniuose tinkamomis švietimo ir mokymo sistemomis regione,

| — | skubus poreikis naikinti kultūrinį atotrūkį, visų pirma suteikiant mažumoms galimybes, kurios yra naudingos visai visuomenei, |
| --- | --- |

—

skubus poreikis naikinti kultūrinį atotrūkį, visų pirma suteikiant mažumoms galimybes, kurios yra naudingos visai visuomenei,

| — | būtinumas pagerinti gyvenimo ir būsto kokybę, visų pirma turint omenyje migraciją, |
| --- | --- |

—

būtinumas pagerinti gyvenimo ir būsto kokybę, visų pirma turint omenyje migraciją,

| — | dėmesys miestų planavimo menui, užtikrinant optimalaus metropolinių zonų apskritai vystymo, kuriame dalyvauja miestų projektuotojai ir architektai, sąlygas; |
| --- | --- |

—

dėmesys miestų planavimo menui, užtikrinant optimalaus metropolinių zonų apskritai vystymo, kuriame dalyvauja miestų projektuotojai ir architektai, sąlygas;

| — | vidaus ir išorės saugos ir saugumo garantijos; |
| --- | --- |

—

vidaus ir išorės saugos ir saugumo garantijos;

| — | laisvalaikis. |
| --- | --- |

—

laisvalaikis.

4.3   Galiausiai (bet tai ne mažiau svarbu) veiksmingas metropolinių zonų ir miestų valdymas turi būti grindžiamas abiem principais - „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“. Turi būti užtikrinta, kad metropolinių zonų lygmeniu dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai: geriausių rezultatų bus pasiekta tada, kai atsakomybės imsis visi dalyvaujantys visuomenės lygmenys. Kuo geresnis daugiapakopis valdymas, t.y. sprendimus priimančių ir juos įgyvendinančių subjektų sąveika, tuo geresni rezultatai.

4.4   Svarbiausia, kad atsakomybės imtųsi išrinkti regionų ir vietos veikėjai. Be to, galima plėtoti naujas pilietinės visuomenės dalyvaujamosios demokratijos formas. ES lygmeniu nustatytos tendencijos gali būti naudingos.

4.5   Lisabonos sutartyje aiškiai pripažįstama, kad bendras tikslas – ne tik ekonominė ir socialinė, bet ir teritorinė sanglauda (7). Visi trys aspektai išvardijami kaip pasidalijamajai ES ir valstybių narių kompetencijai priklausančios politikos sritys. Todėl regionams skirtos politikos priemonės jau nebelaikytinos išimtine valstybių narių veiklos sritimi pagal subsidiarumo principą. Šis požiūris atsispindi ir nuostatose dėl transeuropinių tinklų (8).

4.6   Be to, subsidiarumo principas pradedamas taikyti ir regioniniu bei vietos lygmeniu, nes Sutartyje aiškiai pabrėžiama vietos ir regionų autonomija (9) – dalykas, visiškai atitinkantis tikrovę, nes vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos, energetikos, aplinkos, sveikatos apsaugos politikos priemonių įgyvendinimas daugiausia priklauso nuo jų įgyvendinimo regionuose, ypač metropolinėse zonose.

5.   Miestų darbotvarkė ir metropolinių zonų vystymas

5.1   Europos visuomenė turi pasirengti ateičiai. Teritorinė sanglauda – viena iš turimų priemonių. EESRK nuomone, holistinis požiūris į metropolines zonas – traukos centrus – ir metropolinių zonų vystymą suderinamas su savita Europos miestų struktūra, juo skatinamas socialinis ir ekonominis atsparumas.

5.2   Metropolinių zonų vystymas turėtų priversti naujai, virtualiai pažvelgti į Europos žemėlapį. Jis daugiau neturėtų reikšti vien valstybių narių bendradarbiavimo ar didelių darinių priešpastatymo mažiems ir kaimo vietovių priešpastatymo miesto vietovėms. Veikiau jau žemėlapyje turėtų atsispindėti metropolinių zonų vystymas šalių viduje ir abipus sienos – kaip teritorijos pritaikymas prie visuomeninių, ekonominių, technologinių šiandienos ir artimiausios ateities pokyčių. Šiuo požiūriu metropolinių zonų vystymo darbotvarkė turėtų padėti optimaliai orientuoti Europos visuomenę.

5.3   EESRK nuomone, metropolinių zonų vystymo tendencijos turėtų veiksmingai padėti panaikinti kaimo vietovių ir miestų poliarizaciją. Tai yra karštų diskusijų objektas. Esama daug argumentų, remiančių teigiamą abiejų pusių sąveiką. Būtina parengti naujas priemones abipusei naudai skatinti. Įdomi būsima METREX tinklo iniciatyva URMA – miestų ir kaimų bendradarbiavimo metropolinėse zonose iniciatyva, kurią įgyvendinant bus pristatyti šio bendradarbiavimo tobulinimo metodai ir konkretūs projektai. Kitokį pragmatišką patobulinimą galima pasiekti atitinkamai taikant policentrizmą, taip pat kuriant naujomis valdymo formomis paremtus projektus. Reikėtų skleisti gerąją praktiką.

5.4   Be tų tendencijų, kurias EESRK paminėjo 2008 m., pastebima, kad intensyviau stengiamasi skatinti metropolinių zonų vystymą. Daugumą šio vystymo tendencijų lemia ekonomika. Tačiau svarbų vaidmenį gali atlikti ir teritoriniai, socialiniai, kultūriniai motyvai. Be daugelio įvairių pavyzdžių ir modelių, verta paminėti šiuos:

| — | intensyvėja Vokietijos metropolinių regionų bendradarbiavimas per Europos metropolinių regionų iniciatyvinę grupę (vok k. „Initiativkreis Europäische Metropolregionen“), |
| --- | --- |

—

intensyvėja Vokietijos metropolinių regionų bendradarbiavimas per Europos metropolinių regionų iniciatyvinę grupę (vok k. „Initiativkreis Europäische Metropolregionen“),

| — | „pôles métropolitaines“ Prancūzijoje, kartu su „pôles d'excellence“, |
| --- | --- |

—

„pôles métropolitaines“ Prancūzijoje, kartu su „pôles d'excellence“,

| — | „Didysis Paryžius“ (įskaitant būsimą jungtį su Atlanto vandenynu ir su šiaure), |
| --- | --- |

—

„Didysis Paryžius“ (įskaitant būsimą jungtį su Atlanto vandenynu ir su šiaure),

| — | tikimasi, kad bus išplėstas Zundo regionas ir įtvirtintas Didysis Stokholmas, |
| --- | --- |

—

tikimasi, kad bus išplėstas Zundo regionas ir įtvirtintas Didysis Stokholmas,

| — | intensyviau įgyvendinami projektai Nyderlandų Randstade (aplink Amsterdamą) ir būsimame „dvipolyje“ Roterdame-Hagoje, |
| --- | --- |

—

intensyviau įgyvendinami projektai Nyderlandų Randstade (aplink Amsterdamą) ir būsimame „dvipolyje“ Roterdame-Hagoje,

| — | plėtojamos Barselonos, Valensijos ir Bilbao metropolinės zonos, |
| --- | --- |

—

plėtojamos Barselonos, Valensijos ir Bilbao metropolinės zonos,

| — | kai kuriuose didesniuose Anglijos miestuose besiformuojančių vietos įmonių partnerysčių (angl. LEP) patirtis, |
| --- | --- |

—

kai kuriuose didesniuose Anglijos miestuose besiformuojančių vietos įmonių partnerysčių (angl. LEP) patirtis,

| — | Varšuvos, Gdansko ir Silezijos Katovicų miestų regionų metropolinės zonos vystymas; pastarieji du pavyzdžiai gali turėti didelį tarpvalstybinį poveikį (Baltijos jūrai ir Čekijai), |
| --- | --- |

—

Varšuvos, Gdansko ir Silezijos Katovicų miestų regionų metropolinės zonos vystymas; pastarieji du pavyzdžiai gali turėti didelį tarpvalstybinį poveikį (Baltijos jūrai ir Čekijai),

| — | metropolinių zonų vystymas aplink Prahą ir Budapeštą, |
| --- | --- |

—

metropolinių zonų vystymas aplink Prahą ir Budapeštą,

| — | besiformuojantis „dvipolis“ Viena–Bratislava, |
| --- | --- |

—

besiformuojantis „dvipolis“ Viena–Bratislava,

| — | metropoliniai užmojai aplink Leipcigą pagal bendrą kultūrinį šūkį „Liuterio dekada“ – 500-asis 1517 m. Liuterio reformacijos jubiliejus. |
| --- | --- |

—

metropoliniai užmojai aplink Leipcigą pagal bendrą kultūrinį šūkį „Liuterio dekada“ – 500-asis 1517 m. Liuterio reformacijos jubiliejus.

5.5   Metropolinių zonų vystymąsi gali ypač paskatinti besikuriantys makroregionai (pavyzdžiui, Baltijos jūros regionas, Dunojaus baseino regionas ir Šiaurės Vakarų Europa (nors oficialiai dar neįvardyta, literatūroje kaip makroregionas minimas Šiaurės-Pa de Kalė, Belgijos, Liuksemburgo, Nyderlandų ir Šiaurės Reino Vestfalijos regionas).

5.6   Europiniu požiūriu tarpvalstybinėms iniciatyvoms – kartais remiamoms nacionalinių vyriausybių, tačiau dažniausiai neremiamoms – reikia ypatingo dėmesio. Verta paminėti Vokietijos „Metropolinių pasienio regionų iniciatyvinę grupę“ (vok. k. Initiativkreis Metropolitane Grenzregionen). Be esamų modelių, pvz., Zundo ir Lilio-Kortreiko, imamasi ir naujų iniciatyvų. Keletas pavyzdžių – Aukštutinis Reinas (Bazelis, Strasbūras, Karlsrūhė), Žemutinis Reinas (Reino kraštas-Pfalcas, Liuksemburgas, Nansi), Katovicai, Savoja-Aosta ir kt., o Hamburgas planuoja sustiprinti ryšius su Zundo regionu gerindamas jungtis. Įdomus bendradarbiavimo pavyzdys yra santykių tarp Rusijos Kaliningrado srities ir Gdansko metropolijos vystymas.

5.7   Daugiausiai naudos iš gerai apibrėžtų tarpvalstybinių iniciatyvų gali turėti mažesnės valstybės narės, pvz., Slovėnija. Nuo 2007 m. šios naujos tarpvalstybinės iniciatyvos skatinamos teisine priemone – Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis (ETBG).

5.8   EESRK rekomenduoja ETBG taikyti ne tik kaimyniniams pasienio regionams. Europos metropoliniai regionai, kurie planuoja kurti konkurencingesnę Europą trečiųjų šalių (Kinijos) atžvilgiu, turėtų būti skatinami intensyviau bendradarbiauti vertės grandinių srityje, kartu pasitelkiant tradicinį aukštesnio lygmens bendradarbiavimą kultūros, švietimo, administracinio bendradarbiavimo ir kitose srityse, kad ekonominis bendradarbiavimas būtų atsparus krizėms. Būdingas pavyzdys būtų Hamburgo–Tulūzos ETBG, abu šie miestai specializuojasi orlaivių pramonėje.

5.8.1   EESRK rekomenduoja, kad problemos, kurias iškėlė esamų ir potencialių ETBG ir pranešančiųjų institucijų atstovai, nurodytos 2010 m. ETBG stebėsenos ataskaitoje, būtų sprendžiamos persvarstant 2011 m. ETBG direktyvą.

5.9   ES turi atlikti išsamią metropolinių zonų vystymo analizę dabartinėmis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis. Tokiai analizei būtinas naujausias geografinis, ekonominis, socialinis ir technologinis Europos žemėlapis. Šioje srityje gali daug padėti ESPON. Eurostatas būtinas norint gauti patikimus duomenis. Be to, reikėtų geriau pasinaudoti Urban Audit ir Urbact, kad būtų užtikrinta tyrimų rezultatų ir konkrečios patirties sklaida.

5.10   EESRK mano, kad strategijos „Europa 2020“ pagrindu turėtų būti sukurta aukšto lygio grupė arba darbo grupė metropolinių zonų vystymo klausimais, kuri dirbtų tą patį darbą kaip ir Tarpžinybinė miestų plėtros darbo grupė. Ši aukšto lygio grupė turėtų būti tarpdalykinė, joje turėtų dalyvauti įvairūs valstybių narių, metropolinių zonų, viešojo ir privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovai.

5.11   Kaip numatyta Bendroje programavimo iniciatyvoje „Europos miestai“, darbo grupė turėtų siekti parengti ilgalaikę Europos metropolinių zonų viziją, įskaitant pasienio metropolines zonas, ir pateikti ilgalaikę Europos 2050 perspektyvą.

5.12   Remiantis 4.2 punkte paminėtais metropolinių zonų vystymo elementais, Europos platforma gali veikti kaip katalizatorius, siekiant:

| — | nepaisant plačios metropolinių zonų įvairovės, apibrėžti bendrus metropolinių zonų vystymo vardiklius ir skatinti taikyti geriausią praktiką, |
| --- | --- |

—

nepaisant plačios metropolinių zonų įvairovės, apibrėžti bendrus metropolinių zonų vystymo vardiklius ir skatinti taikyti geriausią praktiką,

| — | taikyti strategiją „Europa 2020“, holistinį jos požiūrį ir joje pabrėžiamą būtinumą įtraukti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų, norint pasiekti ES tikslus – pažangų, tvarų ir integracinį augimą metropolinėse zonose, |
| --- | --- |

—

taikyti strategiją „Europa 2020“, holistinį jos požiūrį ir joje pabrėžiamą būtinumą įtraukti kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų, norint pasiekti ES tikslus – pažangų, tvarų ir integracinį augimą metropolinėse zonose,

| — | aptarti reikšmingus lyderystės ir valdymo iššūkius ir vystymą, |
| --- | --- |

—

aptarti reikšmingus lyderystės ir valdymo iššūkius ir vystymą,

| — | pasinaudoti mokslininkų ir valdžios institucijų žinių santalka, |
| --- | --- |

—

pasinaudoti mokslininkų ir valdžios institucijų žinių santalka,

| — | apibrėžti racionalinius reagavimo būdus besitęsiančio finansų mažinimo laikotarpiu, kuris bet kuriuo atveju reikalauja efektyviau naudoti turimus išteklius, |
| --- | --- |

—

apibrėžti racionalinius reagavimo būdus besitęsiančio finansų mažinimo laikotarpiu, kuris bet kuriuo atveju reikalauja efektyviau naudoti turimus išteklius,

| — | sukurti švietimo, mokslo ir inovacijų trikampį, kuris yra varomoji metropolizacijos jėga Europoje, |
| --- | --- |

—

sukurti švietimo, mokslo ir inovacijų trikampį, kuris yra varomoji metropolizacijos jėga Europoje,

| — | remiantis tvaraus ateities miesto koncepcija aptarti ir pradėti vykdyti pažangius bandomuosius projektus „Gyvenamas miestas“, „Jungiantis miestas“, „Verslus miestas“ ir „Pirmaujantis miestas“, |
| --- | --- |

—

remiantis tvaraus ateities miesto koncepcija aptarti ir pradėti vykdyti pažangius bandomuosius projektus „Gyvenamas miestas“, „Jungiantis miestas“, „Verslus miestas“ ir „Pirmaujantis miestas“,

| — | įvertinti Europos kovos su klimato kaita darbotvarkės poveikį miestams (energetikai, transportui, pastatams) ir suformuluoti pageidautinus sprendimo būdus, |
| --- | --- |

—

įvertinti Europos kovos su klimato kaita darbotvarkės poveikį miestams (energetikai, transportui, pastatams) ir suformuluoti pageidautinus sprendimo būdus,

| — | padėti panaikinti kaimo vietovių ir miestų poliarizaciją, |
| --- | --- |

—

padėti panaikinti kaimo vietovių ir miestų poliarizaciją,

| — | suteikti pridėtinės vertės intensyvėjančioms nacionalinėms diskusijoms apie metropolinių zonų vystymą ir sudaryti galimybes formuotis atsparesniems regionams, |
| --- | --- |

—

suteikti pridėtinės vertės intensyvėjančioms nacionalinėms diskusijoms apie metropolinių zonų vystymą ir sudaryti galimybes formuotis atsparesniems regionams,

| — | suvokti metropolinių zonų, kaip funkcinių regionų, reikšmę platesniame (pasauliniame) kontekste. |
| --- | --- |

—

suvokti metropolinių zonų, kaip funkcinių regionų, reikšmę platesniame (pasauliniame) kontekste.

5.13   Iki šiol struktūrinis keitimasis patirtimi ir „išmoktomis pamokomis“ tebėra ribotas. ES darbo grupė galėtų suteikti stiprų postūmį ir skleisti geriausią praktiką ir praktinę patirtį. Tai gali padėti formuoti Europos politiką ir sutelkti Europos fondus vietos lygmens projektams finansuoti.

5.14   Miestų vystymo srityje Europoje atlikta nemažai tyrimų ir analizių. Europos lygmuo turėtų padėti kovoti su fragmentiškumu ir sustiprinti bendradarbiavimą. Visoje Europoje galima geriau sutelkti specializuotų žinių turinčius tyrimų centrus ir universitetus.

5.15   Europos bandomojo projekto pavyzdys būtų įsteigti fiktyvias „gyvąsias laboratorijas“ (praktikos bendrijas) konkrečiomis temomis, pvz., ekonominiai klasteriai, žinių trikampis, tvarus vystymasis, įtraukioji viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, socialinis būstas, lyderystė žemesnio nei nacionalinio lygmens teritorijų vystymo srityje ir kt. Kiekvieną „laboratoriją“ koordinuotų viena metropolinė zona ir ją sudarytų įvairūs viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai.

5.16   Būtų galimybių ir paklausa grindžiamoms iniciatyvoms, kur metropolinės zonos ES lygmeniu kelia tam tikrų iššūkių ir problemų. Tada Europoje turėtų būti rasta būdų ir priemonių, kaip padėti deramai šiuos iššūkius ir problemas įveikti. Vėliau galima būtų pasinaudoti politikos rekomendacijomis, įgyta patirtimi ir geriausios bei blogosios praktikos apžvalgomis.

5.17   Kitos galimos iniciatyvos: Europos mokymo sistema miestams ir metropolinėms zonoms, ja būtų užtikrinami patikimi duomenys apie būsimus projektus, kurie jau įgyvendinti kitur; metinė konferencija apie metropolinių zonų vystymo padėtį; ir, svarbiausia, ko reikia pasimokyti iš miestų patirties kuriant bendrąją rinką.

5.18   EESRK nuomone, kuriant sąveikaus metodus, sudarant sąlygas tikrajam veikiančiam daugiapakopiam valdymui ir įtraukiant miestus ir metropolines zonas į Europos integraciją, atsivers visiškai naujos nepastebėtos galimybės ir formuosis atviras požiūris.

6.   Strategija „Europa 2020“ – tvirtas pagrindas ES miestų darbotvarkei

6.1   EESRK manymu, strategija „Europa 2020“ yra naudinga priemonė galimybėms ir atviram požiūriui plėtoti. Deramas dėmesys metropolinių zonų vystymui lems geresnes socialines ir ekonomines sąlygas, didesnį nacionalinį ir tarptautinį pastebimumą.

6.2   EESRK pritaria Komisijos nario J. Hahno požiūriui – Komisijos narys pripažįsta, kad miestai ir metropolinės zonos – itin svarbūs įgyvendinant strategiją „Europa 2020“. 2010 m. birželio mėn. Tolede įvykusiame neoficialiame ministrų susitikime miestų plėtros klausimais jis teigė, kad „kovojant su greitos globalizacijos ir sparčių struktūrinių pokyčių keliamais iššūkiais, miestai pirmieji diegia inovacijas ir yra ekonominės pažangos varomoji jėga“.

6.3   2008 m. nuomonėje EESRK ragino parengti metropolinių zonų darbotvarkę, grindžiamą Lisabonos strategija (10). Ypač strategijos „Europa 2020“ holistinis programavimas atskleidžia naujus Lisabonos strategijos aspektus, sudaro ypatingų galimybių metropolinėms zonoms ir daugiapakopio valdymo, kuris jau ne vienus metus yra silpnoji vieta, tobulinimui.

6.4   Metropolinėse zonose komunikacijos kelias trumpesnės negu nacionaliniu lygmeniu. Paprastai lengviau įgyvendinti sprendimų priėmimo procesus ir planuoti. Valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai – socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė, ypač mokymas visais lygmenimis, miestų projektuotojai, sklypų projektuotojai ir privatūs investuotojai – paprastai tikslingiau vykdo veiklą. Sėkmingi pavyzdžiai rodo, kad orientavimasis į tikslą, bendras sąmoningumas ir netgi pasididžiavimas yra ypatingos metropolinių zonų pažangos varomosios jėgos.

6.5   Vis dažniau rengiamos tikslinės gairės, grindžiamos sėkmingais pavyzdžiais. Dažniausiai jų pradininkai būna aiškią ateities viziją turintys merai, o šiai vizijai plačiai pritariama. Keletas pavyzdžių – Didysis Bilbao, Kopenhaga-Malmė, Viena ir Birmingamas.

6.6   Miestų darbotvarkė teiktų abipusę naudą: strategija „Europa 2020“ gali būti naudinga šios darbotvarkės struktūra, o sėkmingai veikiančios metropolinės zonos būtų naudingos įgyvendinant pačią strategiją „Europa 2020“ (11). Toliau apibūdinamos jos sudėtinės dalys.

6.6.1   Strategija „Europa 2020“ verčia veiksmingiau koordinuoti veiksmus Komisijos viduje ir glaudžiau bendradarbiauti su Taryba. Politikos formavimas ir ES programos turėtų būti geriau suderintos. EESRK ragina sugrupuoti projektus pačioje Komisijoje. Svarbus šalutinis poveikis būtų didesnis Komisijos veiksmų ir (Europos) koordinavimo pastebimumas.

6.6.2   Gerai apibrėžtas bendras požiūris turi padėti atsverti neišvengiamo išlaidų taupymo padarinius, kuriuos per dabartinį ekonomikos nuosmukį pajuto visų valstybių narių miestai.

6.6.3   Iki šiol subsidiarumo principas trukdė rengti Miestų darbotvarkę. EESRK nuomone, strategija „Europa 2020“ reiškia, kad reikės glaudžiau koordinuoti ES ir valstybių narių veiksmus lanksčiau taikant subsidiarumo principą ir ne taip griežtai skiriant ES ir nacionalinio lygmens kompetencijos ribas.

6.6.4   Itin svarbu, kad toks lankstumas padėtų į ES sistemą įtraukti regionines, metropolinių zonų ir vietos institucijas, kaip atsakingus veikėjus. Daugiapakopis valdymas jau ne vienerius metus plačiai aptariamastačiau praktinis poveikis nedidelis. Atėjo laikas nuo žodžių pereiti prie daugiapakopio valdymo ir stiprinti sąveikius viešųjų ir privačiųjų veikėjų bei pilietinės visuomenės veiklos įsipareigojimus.

6.6.5   Strategijos „Europa 2020“ Miestų darbotvarkė verstų Komisiją imtis aktyvesnės tiesiogiai su miestais ir metropolinėmis zonomis susijusių klausimų kontrolės. Tai reiškia, kad miestai ir metropolinės zonos, įskaitant suinteresuotuosius subjektus ir pilietinę visuomenę, turi tapti politikos priemonių ir ES programų įgyvendinimo partneriai.

6.6.6   Panašiai pagal strategiją „Europa 2020“ rekomenduotini artimesni konkrečių valstybių narių ryšiai. Šiuo klausimu galima įvardyti dvi svarbias sritis:

| — | valstybės narės privalo atidžiau vertinti viena kitos praktiką ir laimėjimus, |
| --- | --- |

—

valstybės narės privalo atidžiau vertinti viena kitos praktiką ir laimėjimus,

| — | artimesni valstybių narių tarpusavio ryšiai būtų naudingi pasienio regionams ir jų galimybėms vystytis kaip metropolinėms zonoms. Pasienio bendradarbiavimą plėsti labiausiai padėtų dvišalė ir trišalė nacionalinių vyriausybių veikla. |
| --- | --- |

—

artimesni valstybių narių tarpusavio ryšiai būtų naudingi pasienio regionams ir jų galimybėms vystytis kaip metropolinėms zonoms. Pasienio bendradarbiavimą plėsti labiausiai padėtų dvišalė ir trišalė nacionalinių vyriausybių veikla.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 319/05, 2008 12 13, p. 13.

1

(2)  Šios deklaracijos buvo priimtos 2008 m. Marselyje ir 2009 m. Tolede, pirmininkaujant Prancūzijai ir Ispanijai.

2

(3)  Žr. 2011 m. gegužės 19 d. Gedelėje vykusiame neoficialiame ministrų susitikime priimtas pirmininkavusios Vengrijos išvadas ir priimtą Europos Sąjungos teritorinę darbotvarkę 2020.

3

(4)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Europos metropolinės zonos: socialinės ir ekonominės pasekmės Europos ateičiai“, OL C. 302/20, 2004 12 7, p. 101. 2007 m. tolesnėje EESRK nuomonėje savo iniciatyva „Europos metropolinės zonos: socialinės ir ekonominės pasekmės Europos ateičiai“, OL C 168/02, 2007 7 20, p. 10, aptariama daugelis konkrečių klausimų.

4

(5)  EESRK tiriamoji nuomonė „Subalansuotas miesto aplinkos vystymas: iššūkiai ir galimybės“, pranešėjas J. van Iersel, OL C 77/27, 2009 3 31, p. 123.

5

(6)  Įžymūs darbai: Richard Florida „Cities and the creative class“, Charles Landry „The Creative City“, Edward Glaeser „Triumph of the City“.

6

(7)  Žr. ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį.

7

(8)  Žr. SESV 170–172 straipsnius.

8

(9)  Žr. ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį.

9

(10)  Žr. 5 išnašą.

10

(11)  Įdomių pastabų šia tema galima rasti birželio mėn. patvirtintame Europos Parlamento pranešime dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (A7-0218/2011), pranešėjas Oldřich Vlasák.

11

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/15

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl LEADER – vietos vystymosi priemonės (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 376/03

Pranešėjas Roman HAKEN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 20 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

LEADER – vietos vystymosi priemonės

(nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 6 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 151 nariui balsavus už, nė vienam prieš ir 15 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Per pastaruosius dvidešimt metų paaiškėjo, kad LEADER metodas yra perspektyvus. Todėl reikia numatyti galimybę išplėsti LEADER metodą kaip patikrintą vystymosi priemonę, kartu išsaugant svarbiausius principus, pavyzdžiui, galimybę pilietinei visuomenei per savo atstovus tiesiogiai dalyvauti vietos lygmens partnerystėje ir nuolatiniame, su vietos bendruomene vykstančiame dialoge dėl tolesnio vystymosi prioritetų.

1.2   Kalbant apie veiksmų programas po 2013 m., reikėtų numatyti iš esmės sustiprinti partneryste grindžiamus metodus (visų pirma įvairių sektorių vietos ir regionų lygmens partnerystę kaimo ir, atskirai, miesto vietovėse) ir kartu imtis būtino procesų ir partnerystės derinimo, taip pat užtikrinti, kad partnerystės projektai atitiktų aukštus pridėtinės vertės, naudingumo ir veiksmingumo reikalavimus. Partnerystė visuomet turi remtis principu „iš apačios į viršų“.

1.3   EESRK palankiai vertina LEADER metodą ir jo pagrindu formuojamą, principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą partnerystę, skirtą kaimo vietovių finansavimui iš kitų ES fondų; ypač rekomenduoja šį metodą, kitaip pavadintą, taikyti miesto vietovėms, kad būtų įgyvendinamos vystymo ir investavimo strategijos. Partnerystė gali padėti susieti tvarumo principais grindžiamą vietos valdžios institucijų, įmonių, ne pelno organizacijų ir piliečių veiklą. Tačiau tai reikštų atsisakyti dabartinio „sektoriais“ pagrįsto principo tarp EŽŪFKP ir struktūrinių fondų, ribojant tendenciją nustatyti griežtas įvairių fondų ribas ir kartu priimti panašias taisykles, kad būtų galima pasinaudoti įvairiais fondais taikant bendros kontrolės ir bendrų rodiklių sistemą.

1.4   Laikotarpiui po 2013 m. EESRK siūlo:

| a) | taikyti visa apimantį požiūrį kaimo regionų vietos vystymuisi, sujungiant įvairių fondų lėšas į vieną biudžetą ir numatant galimybę pasinaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos regioninės plėtros, Europos žuvininkystės, taip pat Europos socialinio fondo ir kitų fondų lėšomis, taikant supaprastintą ir administracinės naštos nedidinančią procedūrą; |
| --- | --- |

a)

taikyti visa apimantį požiūrį kaimo regionų vietos vystymuisi, sujungiant įvairių fondų lėšas į vieną biudžetą ir numatant galimybę pasinaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos regioninės plėtros, Europos žuvininkystės, taip pat Europos socialinio fondo ir kitų fondų lėšomis, taikant supaprastintą ir administracinės naštos nedidinančią procedūrą;

| b) | aptarti ir susitarti dėl tipinės kaimo vietovių apibrėžties, reikalaujant, kad rengiant vietos plėtros strategiją būtų laikomasi kompleksinio požiūrio; |
| --- | --- |

b)

aptarti ir susitarti dėl tipinės kaimo vietovių apibrėžties, reikalaujant, kad rengiant vietos plėtros strategiją būtų laikomasi kompleksinio požiūrio;

| c) | taikyti LEADER kaip tinkamą pavyzdinį modelį kurti „iš apačios į viršų“ principu grindžiamą partnerystę ir jai veikti; |
| --- | --- |

c)

taikyti LEADER kaip tinkamą pavyzdinį modelį kurti „iš apačios į viršų“ principu grindžiamą partnerystę ir jai veikti;

| d) | visuose fonduose numatyti galimybę finansuoti integruotos plėtros strategijos rengimą ir ją įgyvendinti sutelkiant vietos partnerių pajėgumus ir kompetenciją; |
| --- | --- |

d)

visuose fonduose numatyti galimybę finansuoti integruotos plėtros strategijos rengimą ir ją įgyvendinti sutelkiant vietos partnerių pajėgumus ir kompetenciją;

| e) | aiškiai ir kruopščiai apibrėžti vietos veiklos grupių narių interesų konflikto sąvoką ir taip atsižvelgti į didžiąją dalį kritinių pastabų, pareikštų dėl LEADER įgyvendinimo, kad padidėtų skaidrumas ir pagerėtų viešoji kontrolė bei visuomenės informavimas, papildant informaciją apie vietos veiklos grupes, jų veiklą, apčiuopiamus įvairių savivaldybių laimėjimus ir kt. Tuo tikslu reikėtų rengti konferencijas, seminarus, leisti leidinius ir organizuoti kampanijas vietos žiniasklaidoje (radijuje, televizijoje, spaudoje ir kt.). |
| --- | --- |

e)

aiškiai ir kruopščiai apibrėžti vietos veiklos grupių narių interesų konflikto sąvoką ir taip atsižvelgti į didžiąją dalį kritinių pastabų, pareikštų dėl LEADER įgyvendinimo, kad padidėtų skaidrumas ir pagerėtų viešoji kontrolė bei visuomenės informavimas, papildant informaciją apie vietos veiklos grupes, jų veiklą, apčiuopiamus įvairių savivaldybių laimėjimus ir kt. Tuo tikslu reikėtų rengti konferencijas, seminarus, leisti leidinius ir organizuoti kampanijas vietos žiniasklaidoje (radijuje, televizijoje, spaudoje ir kt.).

1.5   Viena svarbiausių Fabrizio Barca ataskaitoje (1) minimų sąvokų – konkrečioms vietovėms pritaikyto vystymosi modelis, turintis skatinti kompleksinį teritorinį ir, galbūt, regioninį požiūrį į sprendžiamas problemas. Šia „vietos sąlygomis besiremiančia“ strategija siekiama kovoti su tuo, kad nuolat nepakankamai išnaudojamas vietos potencialas. Ši strategija visiškai atitinka LEADER metodo esmę ir tikslus, t. y. principą „iš apačios į viršų“, kuris grindžiamas konkrečiomis vietos problemomis ir pagal kurį vietos subjektai sutelkia pastangas, kad veiksmingiau išnaudotų savo regiono vidaus potencialą. Vykstant diskusijoms šiuo klausimu dažnai primenama, kad Lisabonos sutartimi, sustiprinus vietos ir regionų valdžios institucijos vaidmenį, atnaujinta subsidiarumo sąvoka.

1.6   EESRK siūlo gerokai sumažinti biurokratizmą, visų pirma susijusį su mažais projektais (pavyzdžiui, sumažinant pateiktinų dokumentų ir ataskaitų skaičių) ir taikyti LEADER metodą supaprastinimo procese, kadangi tai padės veikti lanksčiau ir paskatins regionuose diegti inovacijas. Kalbant apie projektus, Komitetas rekomenduoja plačiu mastu taikyti Europos finansavimo išankstiniais mokėjimais tvarką arba užtikrinti nuolatinį finansavimą. Tai padės kur kas geriau įsisavinti lėšas teritoriniu lygmeniu nesutrikdant mažų įmonių, kurios yra projektų rengėjos, naudos gavėjos, taigi, kartu ir projektų valdytojos, pinigų srautų. Be to, EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybę nacionalinį bendrą finansavimą pakeisti įnašu natūra, pavyzdžiui, savanorišku darbu.

1.7   Perėjimo prie didesnės išteklių apimties naudojant keletą fondų iš karto ir metodo taikymo miesto vietovėms klausimais Komitetas rekomenduoja per „mokymo proceso“ etapą grįžti į „laboratorinį“ LEADER metodo etapą ir kartu remtis dviejų dešimtmečių patirtimi, sukaupta taikant šį metodą ir įgyvendinant pradėtas Bendrijos iniciatyvas kaimo vietovėse. Ši patirtis, neabejotinai, yra teigiama. Vykdant šį novatorišką procesą EESRK siūlo užtikrinti didesnį lankstumą. Tai sudarys regionams galimybę sparčiau vystytis.

2.   Įžanga

2.1   LEADER metodas ir jo ištakos: istorija, poveikis

2.1.1   LEADER metodą, 1991 m. pradėtą taikyti kaip Bendrijos iniciatyvą, Europos Komisija laikui bėgant išvystė apimant įvairiausius etapus. Jei LEADER I vertinsime kaip „eksperimentą“, LEADER II – „laboratoriją“, tai LEADER+ iki 2006 m. pasiekė „brandą“. 2004-2006 m. šis metodas eksperimentine tvarka įgyvendintas naujosiose valstybėse narėse. Nuo 2007 m. dabartinio programavimo laikotarpio pradžios LEADER yra viena iš keturių žemės ūkio politikos antrojo ramsčio krypčių ir yra viena svarbiausių priemonių. Šiuo metu, LEADER yra finansuojamas EŽŪFKP lėšomis pagal valstybių narių kaimo plėtros programas ir valstybės narės prisideda prie bendro finansavimo, laikydamosi Europos Komisijos ir valstybių narių bendro valdymo principo. Nuo 1991 m. įvairioms LEADER Bendrijos iniciatyvoms ir dabartinei EŽŪFKP IV krypčiai skirta 9,75 milijardo eurų. Šiuo metu Europos Sąjungoje veikia daugiau kaip 2 200 vietos veiklos grupių. Per pastaruosius 20 metų ES finansavimas LEADER padėjo sukurti unikalų kaimo subjektų tinklą, apimantį visas 27 valstybes nares.

2.1.2   Tai lėmė išskirtinio ir naujoviško partnerystės ir bendradarbiavimo metodo atsiradimą. Šis metodas leidžia projektus finansuoti skaidriai, net atokiausiuose 27 valstybių narių ES regionuose, kurie gali pasinaudoti galimybe gauti Europos finansavimą.

2.2   Dabartinė padėtis ES. Vietos veiklos grupės

2.2.1   Kaip finansavimo priemonė ir metodas LEADER yra populiarus kaimo vietovėse, o ne tik tarp vietos veiklos grupių narių: jį palankiai vertina ir savivaldybės, ir kiti kaimo vietovėse ekonominę veiklą vykdantys subjektai. Visose 27 ES valstybėse narėse sukurtos vietos veiklos grupės, o Bulgarijoje ir Rumunijoje jos netrukus pradės savo veiklą. LEADER atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pasirengimo narystei strategijas.

2.2.2   Kol kas iš 27 ES valstybėse narėse veikiančių veiklos grupių atrinktos 2 192, kurioms 2007-2013 m. laikotarpiui yra skirtas apie 5,5 milijardo eurų EŽŪFKP biudžetas.

2.2.3   2007-2013 m. LEADER paremia EŽŪFKP ketvirtąją kryptį. Visos išlaidos, apimančios valstybių narių ir privačiojo sektoriaus bendrą finansavimą, siekia 13,9 milijardo eurų viešųjų lėšų ir 5 milijardus eurų privataus finansavimo.

2.2.4   LEADER plačiau taikomas naujose ES valstybėse narėse nei ES 15. Kai kuriose valstybėse narėse vietos veiklos grupės apima beveik visą šalies teritoriją ir yra veiksminga priemonė įgyvendinti su kaimo vietovėmis ir mažais kaimo miesteliais susijusią politiką. Tai struktūra, kuri tinkamai papildo vietos valdžios institucijos kompetenciją.

2.2.5   Vietos veiklos grupės išsiugdė tokius administracinius gebėjimus, kad gali vietos lygmeniu skaidriai skirstyti ES finansinius išteklius.

2.2.6   Esant dabartinei ekonomikos krizei, šios tarpinės ir lanksčios vietos lygmens organizacijos gali veiksmingai padėti vietos lygmeniu didinti užimtumą.

2.3   LEADER+ įvertinimas

2.3.1   Bendrijos iniciatyvos LEADER+ įgyvendinimą tikrino Europos Audito Rūmai. Audito Rūmai Europos Komisijai ir valstybėms narėms pateikė šešias esmines rekomendacijas, kuriose apibendrino metodo trūkumus. Europos Komisija sureagavo į šias rekomendacijas ir į Audito Rūmų išdėstytas kritines pastabas atsižvelgs taikant metodą likusį šį programavimo laikotarpį ir kai bus rengiamas LEADER kitą programavimo laikotarpį.

2.3.2   893 vietos veiklos grupės iš 15 ES valstybių narių dalyvavo LEADER+ Bendrijos iniciatyvoje; dar 250 vietos veiklos grupių iš šešių naujų valstybių narių LEADER tipo priemones pradėjo įgyvendinti 2004 m. Iš viso šiai Bendrijos iniciatyvai skirta 2,1 milijardo eurų.

2.3.3   LEADER metodas kaimo regionams suteikė galimybę pradėti kurti viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę. LEADER metodas leidžia daug geriau įsisavinti Europos Sąjungos lėšas.

2.3.4   Šiuo laikotarpiu LEADER+ paskatino kurtis vietos veiklos grupes ir šiuo metu jų yra daugiau kaip 2 200.

2.3.5   Nepaisant Europos Audito Rūmų kritikos, LEADER metodo taikymas duoda konkrečių rezultatų ir visiškai atitinka Europos Sąjungos politikos nuostatas, kadangi yra veiksmingas, suteikia teigiamų postūmių, yra tikslinis, plataus masto ir skaidrus. Todėl LEADER metodas Europos kaimo plėtros politikoje ir valstybių narių kaimo plėtros programose užima teisėtą vietą. Jam turėtų būti teikiama didesnė parama ne tik įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką. LEADER metodas skatina kurti įvairių sektorių vietos lygmens partnerystę ir yra subsidiarumo principu paremta vietos finansavimo priemonė, skirta skatinti projektus, kurių tikslas - siekti vietos gyventojų lūkesčius pateisinančio vystymosi, kartu gerinant gyvenimo lygį kaimo vietovėse.

2.3.6   Ši nuomonė turėtų paskatinti LEADER metodui skirti didesnį dėmesį ir sudaryti sąlygas sistemingai panaudoti vietos veiklos grupes įgyvendinant kitas, su kaimo plėtra nesusijusias, finansavimo programas. Be to, nuomonė turėtų padėti pagrįsti būtinybę išlaikyti bent jau tą finansavimą, kuris skiriamas iš bendro BŽŪP biudžeto ir išsaugoti svarbų LEADER vaidmenį įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką.

2.3.7   Be to, LEADER metodas gali būti taikomas su kitais ES fondais susijusioms programoms. Beje, kaimo vietovėse šis metodas sudarė galimybę sustiprinti kaimo bendruomenių sanglaudą.

3.   Rekomendacijos kaimo vietovėms

3.1   LEADER metodas gali paspartinti kaimo vietovių vystymąsi. Jis pasirodė esantis toks veiksmingas, kad jį, kur galima, reikėtų taikyti visoms ES kaimo vietovėms. EESRK rekomenduoja LEADER metodą palikti BŽŪP, ir siūlo užtikrinti, kad šis metodas suteiktų galimybę naudotis sanglaudos politikos ir aplinkos apsaugos srities lėšomis. Taip būtų sudaryta galimybė laikytis visa apimančio požiūrio į kaimo plėtrą ir taikyti veiksmingesnes priemones paremti kompleksinį kaimo vietovių tvarų vystymąsi. Be to, tai pagerintų miesto ir kaimo vietovių ryšius bei jų tarpusavio sąveiką (2). EŽŪFKP kontekste LEADER metodas užtikrina naudingą kaimo ir miesto vietovių sąsają. Miesto vietovių atveju reikėtų keisti principą, kuriuo remiasi šis metodas, taip atskiriant jį nuo LEADER. Pavyzdžiui, būtų galima miesto vietovėms parengti atskirą programą „Miesto ekonomikos ir vystymosi priemonių susiejimas“ (LEADEV).

3.2   EESRK siūlo didesnį finansavimą skirti taikant LEADER metodą, neapsiribojant finansavimu iš būsimų kaimo plėtros programų. Minėtas metodas jau taikomas skiriant Europos žuvininkystės fondo lėšas. Be to, Komitetas siūlo, kad visose kitose veiklos programose, kurių tikslai įgyvendinami kaimo vietovėse ir kurios yra potencialios naudos gavėjos (pavyzdžiui, mažos savivaldybės, mažos mokyklos, mikroįmonės ir mažos bei vidutinės įmonės, ne pelno organizacijos ir kt.), būtų numatyta galimybė dalyvauti programoje taikant pagal EŽŪFKP įgyvendinamą LEADER metodą, šiuo tikslu skiriant mažiausiai nuo 5 iki 25 proc. išteklių. Tai padės užtikrinti integruotų ir novatoriškų projektų, kurie kaimo vietovėse įgyvendinami bendromis bendruomenės pastangomis, būtiną santykinę dalį.

3.3   EESRK siūlo LEADER metodą laikyti novatorišku principu „iš apačios į viršų“, kurį taikant būtų kuo mažiau biurokratizmo ir teminių reikalavimų. Vietos gyventojai geriausiai žino, ko jiems reikia; tai ir yra subsidiarumo principo esmė. Komitetas siūlo partnerystei taikyti viešosios kontrolės principus vietos gyventojų iniciatyva.

3.4   Vietos veiklos grupių ir partnerystės pridėtinė vertė yra tai, kad jos skatina vietos bendruomenės sąveiką ir sudaro jai sąlygas. Vertinant LEADER+ Bendrijos iniciatyvos įgyvendinimą, į šį privalumą nepakankamai atsižvelgiama, todėl EESRK rekomenduoja atkreipti didesnį dėmesį į vietos veiklos grupių narių darbo vietosesvarbą. Rengiant vietos plėtros strategiją tai sudarytų galimybę laikytis atviresnio požiūrio į vietos lygmens koordinavimą ir į dalyvavimą visų subjektų, kuriems svarbus geresnę gyvenimo kokybę užtikrinsiantis tvarus ir įvairiapusis vystymasis. Komitetas taip pat rekomenduoja, kad savanoriška savivaldybių partnerystė galėtų tapti vietos veiklos grupių nare ir pateikti idėjų projektams. Vis dėlto akivaizdu, kad LEADER nepadės išspręsti savivaldybių biudžeto pajamų trūkumo problemos ir vietos lygmeniu finansuoti visuotinės svarbos paslaugų įvairiose ES valstybėse narėse.

3.5   Taikant LEADER metodą vietos veiksmų grupių teritorinis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbūs. Per pastaruosius du dešimtmečius nebuvo deramai pripažinta labai didelė šio metodo nauda plėtojant regionų (tarp keleto vietos veiklos grupių) tarptautinę ir tarpregioninę partnerystę. Europos Sąjungoje, kurios valstybių narių gyvenimo lygis kartais labai skiriasi ir kurios kaimo vietovės gali būti iš esmės skirtingos (netgi toje pačioje šalyje), ši būtina veikla yra gyvybiškai svarbi kaimo vietovėms, kurių raidai ji gali daryti esminę įtaką.

4.   Rekomendacijos miesto vietovėms

4.1   Jei partnerystės metodus galima taikyti visiems ES fondams, tai kaimo vietovėse įgyvendinamas LEADER metodo principas gali būti atskirai pritaikytas ir miesto vietovėms ir rajonams, siekiant kurti vietos lygmens partnerystę. Pradžioje, šį metodą būtų galima taikyti pereinamuoju laikotarpiu, o paskui atlikti įvertinimą. EESRK mano, kad šį partnerystės metodą reikėtų pavadinti „miestų vystymosi programa“ ir siūlo tokią galimybę įtraukti į visus su vystymusi susijusius fondus, už kuriuos atsakingi įvairūs generaliniai direktoratai. Išteklių integravimas padidins jų panaudojimo galimybes.

4.2   Komitetas rekomenduoja LEADER metodo principą taikyti atskirai nuo priemiesčio zonoms skirto LEADER. Šiose zonose miestai prisidėtų prie šio metodo ir padėtų laipsniškai sumažinti išsivystymo atotrūkį tarp kaimo ir miesto vietovių.

4.3   Siekiant padidinti bendrą pridėtinę vertę, EESRK rekomenduoja užtikrinti ankstesnės URBAN iniciatyvos, LIFE ir kitų iniciatyvų sąveiką su LEADER metodo principais ir jų integraciją.

4.4   Svarbu, kad rengiant ir įgyvendinant projektus vietos valdžios institucijos tiesiogiai dalyvautų miestų aglomeracijų partnerystėje arba kad su jomis būtų tariamasi dėl tam tikros veiklos. Tai padėtų sumažinti galimus prieštaravimus tarp įvairių projektų ir sukurti vietos valdžios institucijų ir vietos lygmens partnerystės sinergiją kartu, prireikus, užsitikrinant partnerystės projektų paramą. Geriausias būdas sinergijai kurti - plėtoti konkrečių miestų, miesto vietovių ir miestų aglomeracijų kompleksinius vystymosi planus.

4.5   Miesto teritorijose LEADER metodas galėtų būti taikomas kuriant partnerystę tam tikroje subregiono miesto vietovėje, kaip šiuo metu daroma kaimo vietovių atveju, atsižvelgiant į iš anksto nustatytus kriterijus.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm

1

(2)  Žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/newsroom/pdf/pawel_samecki_orientation_paper.pdf (p. 10).

2

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/19

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos jaunųjų ūkininkų ateities (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 376/04

Pranešėjas Pedro NARRO

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 20 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos jaunųjų ūkininkų ateities

(nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. birželio 21 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 136 nariams balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Turimi statistiniai duomenys aiškiai rodo bendrai sumažėjusį jaunų ūkininkų skaičių ir pasitraukimo iš žemės ūkio veiklos procesą. EESRK norėtų, kad, susidūrus su šiuo nestabdomu reiškiniu, kuris aiškiai prieštarauja būtinybei spręsti maisto problemą, jauniesiems ūkininkams palanki politika taptų tikru Europos ir nacionalinių institucijų prioritetu.

1.2   EESRK pripažįsta, kad kaimo vietovės teikia naujų galimybių, kuriomis gali pasinaudoti jose gyvenantis jaunimas. Žemės ūkio veikla darosi vis sudėtingesnė, naudojama vis daugiau technikos ir reikalingas didesnis pasirengimas. Jaunimas labiau linkęs žemės ūkio veiklą traktuoti kaip verslą, modernią ir prie naujų technologijų pritaikytą veiklą. Atnaujintas žemės ūkis, suteikus jam tinkamas priemones ir teisinį pagrindą, geriausiai galėtų užtikrinti aprūpinimą maistu: gaminti kokybiškus maisto produktus racionaliai naudojant gamtos išteklius.

1.3   Pagrindinės jaunųjų ūkininkų problemos kyla dėl sunkiai gaunamos žemės ir kredito. Šiuo požiūriu reikėtų kuo skubiau pradėti propaguoti naujas galimybės įsigyti žemės sistemas ir užtikrinti galimybę gauti kreditą sukuriant Europos garantijų sistemą.

1.4   EESRK siūlo įkurti Europos observatoriją, kuri analizuotų ir vertintų problemas, susijusias su įsikūrimu, perdavimu ir apskritai visais kartų kaitos žemės ūkio sektoriuje klausimais.

1.5   Pagalba jauniesiems ūkininkams neturėtų apsiriboti vien tik kaimo plėtros sektoriumi. Šiuo metu persvarstant BŽŪP pirmajam šios politikos ramsčiui reikėtų numatyti naują konkrečiai jaunimui skirtos pagalbos eilutę. Kalbant apie antrąjį BŽŪP ramstį, reikėtų, kad pagalba įsikūrimui taptų privaloma visoje Europos Sąjungoje.

1.6   Vienas šiuo metu Europai tenkančių uždavinių – sudaryti palankias sąlygas ūkių perdavimui jaunimui. EESRK laikosi nuomonės, kad tobulesnė pensijų sistema, kuri leistų vyresnio amžiaus ūkininkams pasitraukti iš veiklos priimtinomis sąlygomis labai prisidėtų prie šios politikos sėkmės.

1.7   Jauniesiems ūkininkams teikiamas mokymas ir naujos technologijos yra būtinos verslumo vystymo sąlygos. Teorinio ir menkai atnaujinamo mokymo nepakanka, jaunimui reikalinga nuolatinė ir profesionali pagalba, atitinkanti realius jų veiklos poreikius. EESRK siūlo sukurti naują jaunųjų ūkininkų mainų programą „Erasmus farmer“, taip pat priimti Leonardo programą ir, atsižvelgdamas į sektoriaus senėjimą, reikalauja suteikti jaunimui daugiau galimybių dalyvauti žemės ūkio kooperatyvuose ir organizacijose. Reikėtų skatinti specialų kaimo vietovių vaikų lavinimą ir mokymą, pavyzdžiui, organizuoti vasaros stovyklas ir įvairią kitą veiklą.

1.8   Europos Sąjunga prisiima didelę atsakomybę jaunųjų ūkininkų atžvilgiu. Tačiau būtina, kad valstybės narės pagal savo įgaliojimus suteiktų mokesčių lengvatų, sumažintų biurokratiją, investuotų į infrastruktūros ir viešųjų paslaugų kaimo vietovėse kūrimą, sudarytų palankias sąlygas trumpoms tiekimo grandinėms, skatintų diversifikaciją ir galiausiai padėtų užtikrinti, kad kaimo vietovės taptų patraukliomis gyventi ir dirbti.

2.   Jaunieji ūkininkai Europoje

2.1   Jau praėjo dešimt metų nuo tada, kai EESRK parengė savo naujausią nuomonę dėl jaunųjų ūkininkų (1). Deja, šioje nuomonėje išsakyti būgštavimai pasitvirtino. Be to, jaunųjų ūkininkų skaičius ir toliau sparčiai mažėjo, net ir tie, kurie didelėmis pastangomis liko šiame sektoriuje, praėjus dešimtmečiui susiduria su gana pesimistinėmis perspektyvomis.

2.2   Europos lygmeniu 1 mažiau nei 35 metų turinčiam ūkininkui tenka 9 daugiau nei 55 metų turintys ūkininkai. Kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Portugalijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje ar Bulgarijoje, jaunųjų ūkininkų proporcija tikrai maža (1 jaunam ūkininkui tenka 20 daugiau nei 55 metų turintys ūkininkai). Tačiau kitose šalyse, pavyzdžiui, Lenkijoje, Austrijoje ar Vokietijoje, vaizdas kitoks – jose santykis yra 1 su 3. Šie skirtumai iš esmės paaiškinami tuo, kad kai kurios šalys yra sukūrusios palankų teisinį pagrindą, ir sugebėjo paskatinti kartų kaitą žemės ūkyje teikdamos paskatas, susijusias su ūkio perdavimu.

2.3   Žemės ūkio struktūrų analizė rodo, kad, nors ir skirtingu spartumu, ūkininkų skaičius nuolat mažėja ir senėjimo procesas gerokai lenkia kitus ekonomikos sektorius. Pastebima, kad nuo 2000 m. ūkininkų skaičius sumažėjo 9 proc., o jaunųjų ūkininkų – 45 proc.

2.4   Turto praradimas ilgainiui negalės būti kompensuojamas didesniu našumu. Esant dideliems žaliavų kainų svyravimams, itin daug svarbos įgauna EESRK nuomonėse ne kartą paminėti strateginiai metodai, pavyzdžiui, aprūpinimas maistu ir maisto produktų rinkos nepriklausomumas (2). Aplinkos ir kitų viešųjų gėrybių apsauga yra bendras interesas ir negali būti importuota, todėl ūkininkų vaidmuo pranoksta grynai ekonominę veiklą. Jei nebebus ūkininkų, ekologišku, pažangiu ir tvariu augimu grindžiama strategija „Europa 2020“ bus tik utopija.

2.5   Žemės ūkio strateginiu pobūdžiu neabejojama, tačiau žemės ūkio veiklos atsisakymo procesas atrodo nesibaigiantis. Todėl vykdant BŽŪP reformą svarbu nedelsiant pradėti nuodugnius svarstymus, kokia linkme reikia veikti, kad žemės ūkis taptų patrauklesnis ir našesnis. Ypač kritiška gyvulininkystės sektoriaus padėtis. Jei jaunuoliams nesudaromos jų profesijai vystyti palankios sąlygos, visos konkrečios ir geranoriškos priemonės, susijusios su įsikūrimu, mokymu, nuosavybės perdavimu, mokesčiais ir t. t., bus nenaudingos.

3.   Jaunųjų ūkininkų iššūkiai Europoje

3.1   Europos žemės ūkio sektorius keičiasi. Daugelis tai supranta kaip perėjimą prie naujo žemės ūkio modelio. Jauniesiems ūkininkams teks atremti naujus iššūkius ir savo žemės ūkio veiklą orientuoti į užsibrėžtus tikslus. Pastovios ir ilgalaikės politikos nebuvimas lėmė tokį nesaugumą ir nestabilumą žemės ūkio sektoriuje, kad tai turėjo įtakos ūkininkų ekonominiam planavimui.

3.2   Ūkininkai atsidūrė paradoksalioje padėtyje: jie prisiima didesnę riziką, daugiau investuoja, patiria didesnes gamybos sąnaudas, yra geriau pasirengę ir, nepaisant viso to, už jų produktus mokamos kainos dar niekada nebuvo tokios žemos. Diskusijomis apie jauniesiems ūkininkams skirtas priemones ir politiką negalima nuslėpti, kad nepavykus ūkininkams užtikrinti minimalaus pelningumo ir teisingos kainos už jų produktus Europoje vis mažiau bus verčiamasi žemės ūkio veikla. Kad ūkininkai galėtų pragyventi iš savo darbo vaisių, EESRK rekomenduoja užtikrinti žemės ūkio produktų rinkų reguliavimą, grindžiamą žemės ūkio produktų rinkų skaidrumu, prekybos maisto produktais organizavimą, kuris leistų užtikrinti apsirūpinimo maistu savarankiškumą, sukuriant didelius žemės ūkio gamybos ir prekybos regionus. Kadangi PPO taisyklės yra netinkamos žemės ūkiui, reikia numatyti sukurti specialias struktūras, kaip rekomenduoja MOMAGRI (Pasaulio žemės ūkio organizacijos judėjimas).

3.3   Pusiausvyros maisto tiekimo grandinėje stoka labai numuša jaunimui norą imtis žemės ūkio veiklos. Šios grandinės veikimui būdingi dideli skirtumai tarp ūkininkams siūlomos kainos ir galutinės kainos, kurią moka vartotojai, taip pat nepakankamas skaidrumas ir piktnaudžiavimas (3).

3.4   ES pasinėrusi į plataus užmojo prekybos liberalizavimo procesą Viduržemio jūros baseine, Mercosur šalyse, Kanadoje ir kt. Jaunieji ūkininkai kelia klausimą, kaip gamyba, grindžiama aukštais kokybės standartais ir griežtais aplinkos apsaugos ir socialiniais reikalavimais, galės būti derinama su importuotais pigiais produktais, labai nutolusiais nuo Europos gamybos standartų. Šis procesas skatina gamybą sutelkti konkurencingesnėse vietovėse ir didelę dalį kaimo teritorijos pasmerkia būti apleistai (4).

3.5   BŽŪP reforma yra dar viena galimybė paramą orientuoti į jaunųjų ūkininkų poreikius ir žemės ūkio produktų gamybą. Parama jaunimui nereiškia, kad vyresnio amžiaus ūkininkai paliekami nuošalyje. Reikia sukurti darnią pagalbos sistemą, kuri užtikrintų žemės ūkio veiklos gyvybingumą.

3.6   Tradiciškai Europos įstatymų pastangos buvo sutelktos į jauniesiems ūkininkams skirtą įsikūrimo žemės ūkio srityje paramos politiką. Pats laikas pagal BŽŪP pirmąjį ir antrąjį ramsčius imtis naujų priemonių, skatinančių jaunimo veiklą. Pagalbos teikimas pagal prioritetus turėtų būti naujojo modelio pagrindas.

3.7   Valdžios institucijos turi ryžtingai imtis reklamuoti ir skatinti žemės ūkio veiklą. Nepaisant daugybės Europos taisyklių, susijusių ženklinimu, kokybe ir reklama, pastebima, kad trūksta žinių apie sveikų ir kokybiškų maisto produktų gamybą ir vis mažiau tuo domimasi (5). Europos vartotojai maistui skiria vos 14 proc. savo biudžeto. EESRK pripažįsta didžiulę žemės ūkio profesinių organizacijų nacionaliniu ir Europos lygmeniu atliekamo darbo svarbą, kadangi jos skleidžia šviečiamojo pobūdžio informaciją apie žemės ūkio veiklą ir ją propaguoja bei pabrėžia maisto produktų sektoriaus strateginį vaidmenį.

3.8   Europos šūkis „nuo lauko iki stalo“, vadinamasis „atsekamumas“ vartotojui turi būti perduodamas nuosekliai. Kokybiško produkto strategija yra labai svarbi įmonių konkurencingumui ir vartotojų sveikatai, todėl ją reikėtų taip pat veiksmingai taikyti produktams, importuojamiems į ES iš trečiųjų šalių, siekiant užkirsti kelią nesąžiningai prekybai ir atgrasinti nuo tokios praktikos.

3.9   Biudžetas visuomet yra pagrindinis bet kokios strategijos elementas, tačiau EESRK pripažįsta, kad daugelis priemonių, būtinų žemės ūkio veiklos gyvybingumui užtikrinti, priklauso ne nuo papildomo finansavimo, o nuo politinės valios siekti pokyčių ir nuoseklios bei ilgalaikės strategijos, kuri padėtų padaryti kaimą patrauklesnį (6).

4.   Veiklos sritys

Kaimo plėtra. Įsikūrimas

4.1   Paprastai Europos lygmeniu vykstančiose diskusijose dėl jaunųjų ūkininkų ir gyvulių augintojų ateities daugiausia dėmesio skiriama įsikūrimo politikos svarstymui. Statistika, nors negausi ir dalinė, aiškiai rodo, kad Europoje pagalbos jaunimui prioritetai ir intensyvumas labai skiriasi. Kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Prancūzijoje, jaunuolių įsikūrimui skiriama apie 10 proc. kaimo plėtros biudžeto, o kitose šalyse, pavyzdžiui, Nyderlanduose, Maltoje, Airijoje, Slovakijoje ir kt., dėl įvairių priežasčių nenumatyta jokia pagalba įsikūrimui skatinti. Visoje ES 2007–2013 m. biudžetiniu laikotarpiu 3 proc. kaimo plėtrai numatytų lėšų skirta jaunimui. Vidutinis žemės ūkio sektoriuje įsikuriančių jaunuolių amžius – 28 metai. EESRK mano, kad atsižvelgiant į visai ES svarbų strateginį įsikūrimo žemės ūkyje pobūdį, reikėtų, kad ši priemonė taptų privaloma kaimo plėtros planuose ir kad būtų nustatytas mažiausios paramos procentas.

4.2   EESRK mano, kad Europos įsikūrimo žemės ūkio sektoriuje sistema turi būti lanksti, kad sudarytų palankias sąlygas integracijai, visų pirma kalbant apie terminus. Sudėtinga ir pernelyg biurokratiška sistema veikia kaip stabdys. Kai kuriais atvejais valstybės narės turėtų numatyti įvairius įsikūrimo planus, kurie būtų skirtingos trukmės ir kuriems būtų teikiamas skirtingas finansavimas. Daugelyje šalių jaunimui sunku priimti sprendimą integruotis į žemės ūkį, kadangi imdamiesi veiklos šiame sektoriuje jie turi įsipareigoti ją vykdyti mažiausiai penkerius metus. Pagalba įsikūrimui turėtų būti suskirstyta įvairiais lygmenimis. Iš tikrųjų reikėtų numatyti skirtingą paramą jauniesiems ūkininkams pagal tai, ar tai jų pagrindinė veikla, ar jie dirba ne visą darbo dieną. Be to, pagal naują teisinį pagrindą ES turėtų atsižvelgti ne tik į jaunuosius ūkininkus, pradėsiančius veiklą nuo 2014 m., bet ir į tuos, kurie ją pradėjo anksčiau.

Jaunimo vaidmuo pagal pirmąjį BŽŪP ramstį

4.3   Vykdant BŽŪP reformą ypatingą dėmesį reikėtų skirti jaunųjų ūkininkų padėčiai taikant naują tiesioginės paramos modelį. Naujas Komisijos požiūris tiesioginių išmokų srityje turėtų skatinti prioritetinę paramą jaunimui. Ši parama galėtų būti teikiama kaip papildoma pagalbos procentinė dalis kai kuriems prioritetiniams ūkininkams, įskaitant jaunuosius ūkininkus. Kita galimybė būtų numatyti konkrečią išmoką jaunimui. Ši išmoka būtų skiriama ne atsižvelgiant į plotą, o nustatoma pagal tam tikrus kriterijus, pavyzdžiui, užimtumą, ūkio tipą ar vykdomas investicijas. EESRK pritaria vykstantiems svarstymams dėl realiai dirbančio ūkininko, kaip paramos gavėjo, sąvokos ir pažymi, kad reikėtų aptarti ir realiai dirbančio kooperatyvo sąvoką.

Jaunųjų ūkininkų vaidmuo pagal antrąjį BŽŪP ramstį

4.4   Antrasis BŽŪP ramstis, kaip ir pirmasis, turi iš esmės padėti teikti paramą jauniesiems ūkininkams ir juos skatinti tęsti savo veiklą.

4.4.1   Antrojo BŽŪP ramsčio priemonėmis gali ir turi būti numatytos išankstinės sąlygos, kurios leistų jauniesiems ūkininkams šiomis priemonėmis pasinaudoti, kad būtų atsižvelgta į visus pagalbos prašytojus tuo atveju, jei pritrūktų biudžeto lėšų.

4.4.2   Pagal antrąjį ramstį turi būti sukurtos reikiamos paramos jauniesiems ūkininkams struktūros, įskaitant konsultacijų ir pagalbos gyvulininkystės ūkiams tarnybas. Kadangi gyvuliams reikalinga nuolatinė priežiūra ir jų augintojai privalo dirbti kiekvieną dieną, valstybėse narėse turėtų būti numatytos atitinkamos politinės priemonės ir įkurtos organizacijos, kurios užtikrintų ūkininkų pavadavimą ligos ar atostogų laikotarpiais. Pagalbos ūkiams tarnyba būtų pagrindinis veiksnys, lemiantis jaunuolių apsisprendimą tęsti šeimos verslą ar jį nutraukti. Dabartinis jaunimas nebenori imtis ūkio valdymo, kadangi žino, jog visą gyvenimą teks dirbti 365 dienas per metus be atostogų. Kadangi daugelyje valstybių narių tokio pobūdžio pagalbos tarnybos kol kas nėra, pagal antrąjį BŽŪP ramstį turi būti numatytos privalomos priemonės, kurios suteiktų gyvulių augintojams galimybę kreiptis į tokią tarnybą ligos atveju (įskaitant motinystės atostogas iki ir po gimdymo), taip pat laisvadieniais ar metinių atostogų laikotarpiu.

Mokymas. Naujos technologijos

4.5   Būsimų ūkininkų mokymas – viena pagrindinių jų sėkmingos žemės ūkio veiklos sąlygų. Tačiau, nors kai kuriose šalyse siūlomas tinkamas mokymas, kitose pastebimas didžiulis atotrūkis tarp administracijų siūlomo mokymo ir realių ūkininkų poreikių. Jaunuolių mokymo procese reikėtų pasitelkti ūkininkų organizacijas. Jaunimui turi būti užtikrintas kokybiškas mokymas, kurį teiktų aukštos kvalifikacijos mokytojai ir kuris būtų paremtas atnaujintomis ir prie jaunųjų ūkininkų poreikių pritaikytomis programomis. Kartais mokymo kursai laikomi tik biurokratiniu formalumu paramai gauti ir nėra pakankamai propaguojami. Problemų kelia ir su tuo susijusi motyvacijos stoka, ypač kai susidaro reikiamos sąlygos, kad mokymas taptų jauniesiems ūkininkams naudinga priemone. Būtina užtikrinti, kad mokymas būtų pritaikomas praktiškai. Pagal Danijos modelį teorinis mokymas sėkmingai susietas su praktine veikla ūkiuose. „Žaliajai kortai“ gauti reikalingas 3 metų ir 8 mėnesių laikotarpis.

4.6   ES turėtų remti Europos mokymo programas, skirtas ūkininkams ar ūkiams, kurie bent dvejiems metams priima jaunuolius per dvejus pastaruosius metus įgijusius žemės ūkio išsilavinimą. Paramos gavėjas turėtų įsipareigoti parengti mokymo planą jaunuoliui, kuris savo ruožtu galėtų perimti ūkį, tačiau mokymo laikotarpiu pritaikytų ūkyje savo žinias ir naują į inovacijas orientuotą mąstyseną. Galiausiai reikėtų išklausyti ir patenkinti jaunųjų ir vyresnio amžiaus ūkininkų poreikius, kurie dažnai vieni kitus papildo. Taip pat pageidautina, kad kai kuriose Bendrijos programose, pavyzdžiui, Leonardo, septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje ar programoje „Judus jaunimas“, būtų numatytos konkrečios eilutės jauniesiems ūkininkams. EESRK nuomone, studentams ir jauniems verslininkams skirta programa „Erasmus“ turėtų būti priderinta, kad jaunieji ūkininkai taip pat galėtų joje dalyvauti ir papildyti savo žinias kituose ES augalininkystės ir gyvulininkystės ūkiuose.

4.7   Ekologinė žemdirbystė – įdomi, tačiau ne vienintelė galimybė tiems, kurie imasi veiklos šiame sektoriuje. Integruota gamyba arba aplinką tausojantis ūkininkavimas taip pat turėtų būti skatinami Europos lygmeniu. Mokymas turėtų būti orientuotas į naujas gamybos sistemas, padedančias didinti našumą ir užtikrinti tausų gamtos išteklių valdymą. Biotechnologijos taip pat galėtų teikti naujų perspektyvų jauniesiems Europos ūkininkams (7).

Kartu esame stipresni

4.8   Jaunimas turi aktyviai dalyvauti žemės ūkio organizacijų ir kooperatyvų veikloje, kad susipažintų su naujomis idėjomis, inovacijomis ir įgytų daugiau verslumo. Kadangi paklausos rinką yra pasidalijusios kelios stambios tiekimo grandinės, kooperatyvams reikia skubiai suteikti postūmį, kad pagerėtų prekyba. Be to, EESRK siūlo sukurti ūkininkų valdomas centrines pardavimo struktūras, kad būtų užtikrinta jėgų pusiausvyra su didžiųjų prekybos centrų centrinių pirkimo struktūromis. Tuo tikslu derėtų dėti pastangas įtraukti jaunimą į kooperatyvų valdymo organus ir sprendimų priėmimo procesą, kadangi taip būtų pasinaudota jų kompetencija ir verslo plėtojimo vizija. Stambiausias Prancūzijos žemės ūkio kooperatyvas Terrena turi keletą komitetų, kurie supažindina jaunimą su sudėtinga žemės ūkio kooperatyvų veiklos aplinka.

Kitų sričių Europos politika

4.9   ES turi panaudoti įvairių sričių Europos politikos fondus, kad, pirma, sukurtų kaime patrauklią gyvenamąją aplinką ir, antra, sustiprintų tokią ekonominę veiklą kaip žemės ūkis, kuris yra kaimo vietovių socialinės ir ekonominės struktūros pagrindas. Todėl Europos aplinkos apsaugos projektai, moksliniai tyrimai arba įmonės turi sukurti specialias apskritai jaunimui ir konkrečiai jauniems ūkininkams skirtos paramos priemones. Reikėtų pasinaudoti kai kuriais teigiamos ES patirties šioje srityje pavyzdžiais. Tinkamas pavyzdys yra Europos programos „Veiklus jaunimas“ mainų projektas, kuris jauniesiems ūkininkams iš visos Europos suteikia galimybę naudingai pasimokyti kituose ES ūkiuose, ir ugdymo programa Tellus (ES jaunųjų ūkininkų tarybos ir Europos Komisijos bendradarbiavimo vaisius), kurios tikslas – supažindinti moksleivius su mažai pažįstamu ūkininkų darbu. Sklandžios kartų kaitos užtikrinimas kaimo vietovėse turi tapti oficialiu ES tikslu. Todėl įsteigus Europos observatoriją jaunųjų ūkininkų padėčiai ir poreikiams tirti, būtų sukurtas tinkamas pagrindas naujoms teisėkūros iniciatyvoms įgyvendinti. Tikslas yra ne kurti naujas biurokratines struktūras, o numatyti priemones, kurių paskirtis būtų aiškiai apibrėžta ir konkreti ir kurios būtų naudojamos su kartų kaita Europos žemės ūkyje susijusiai informacijai ir atitinkamiems statistiniams duomenims nagrinėti ir kaupti.

Nacionalinės iniciatyvos

4.10   Europos jaunųjų ūkininkų politika turi būti susieta su konkrečiomis iniciatyvomis, kurias reikia priimti nacionaliniu lygiu. Paveldėjimas, galimybė įgyti nuosavybę ir apmokestinimo tvarka yra pagrindiniai jaunimo rūpesčiai. Reikia skubiai raginti taikyti veiksmingas priemones, kurios teiktų paskatas imtis ūkininkavimo. Vis dėlto galima konstatuoti, kad įvairiose ES šalyse susiduriama su sudėtinga biurokratija, nuo kurios priklauso daugelio šių priemonių sėkmingas įgyvendinimas.

4.11   Valstybės narės turėtų sutelkti pastangas, kad sukurtų mechanizmus, sudarančius jauniesiems ūkininkams palankesnes sąlygas naudotis žeme ir užtikrinančius stambių investicijų, kurios būtinos ir yra viena iš pagrindinių įsikurti trukdančių kliūčių, saugumą. Įgyvendinant tam tikras nacionalines iniciatyvas nagrinėjamos kelios skirtingos galimybės. Pavyzdžiui, Prancūzijoje bendrovei SAFER buvo patikėta užkirsti kelią žemės plotų stambinimui ir jaunimui sudaryti palankias sąlygas naudotis žeme.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 36, 2002 2 8, p. 29–35, „Naujoji ekonomika, žinių visuomenė ir kaimo plėtra: jaunųjų ūkininkų perspektyvos“.

1

(2)  OL C 54, 2011 2 19, p. 20–23, „Tiekimo patikimumas ES žemės ūkio ir maisto sektoriuose“.

2

(3)  OL C 48, 2011 2 15, p. 145–149, „Veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“.

3

(4)  OL C 255, 2010 9 22, p. 1–9, „Prekyba ir apsirūpinimas maistu“.

4

(5)  OL C 18, 2011 1 19, p. 5–10, „Bendrijos žemės ūkio modelio. Produktų kokybė ir vartotojų informavimas – konkurencingumo veiksniai“.

5

(6)  OL C 132, 2011 5 3, p. 63–70, „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“.

6

(7)  OL C 100, 2009 4 30, p. 44–52, „ES ir pasaulinės maisto problemos“.

7

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Pakeitimai, gavę bent ketvirtadalį balsų, buvo atmesti per diskusijas:

3.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Ūkininkai atsidūrė paradoksalioje padėtyje: jie prisiima didesnę riziką, daugiau investuoja, patiria didesnes gamybos sąnaudas, yra geriau pasirengę ir, nepaisant viso to, už jų produktus mokamos kainos dar niekada nebuvo tokios žemos. Diskusijomis apie jauniesiems ūkininkams skirtas priemones ir politiką negalima nuslėpti, kad ūkininka minimalaus pelningumo ir kainos už jų produktus Europoje vis mažiau bus verčiamasi žemės ūkio veikla. .“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | 36 |
| --- | --- |
| Prieš | 66 |
| Susilaikė | 27 |

Už

36

Prieš

66

Susilaikė

27

4.7 punktas

4.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Jaunimas turi aktyviai dalyvauti žemės ūkio organizacijų ir kooperatyvų veikloje, kad susipažintų su naujomis idėjomis, inovacijomis ir įgytų daugiau verslumo. Kadangi paklausos rinką yra pasidalijusios kelios stambios tiekimo grandinės, kooperatyvams reikia skubiai suteikti postūmį, kad pagerėtų prekyba. Tuo tikslu derėtų dėti pastangas įtraukti jaunimą į kooperatyvų valdymo organus ir sprendimų priėmimo procesą, kadangi taip būtų pasinaudota jų kompetencija ir verslo plėtojimo vizija. Stambiausias Prancūzijos žemės ūkio kooperatyvas Terrena turi keletą komitetų, kurie supažindina jaunimą su sudėtinga žemės ūkio kooperatyvų veiklos aplinka.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | 47 |
| --- | --- |
| Prieš | 60 |
| Susilaikė | 17 |

Už

47

Prieš

60

Susilaikė

17

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/25

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros ir užimtumo Vakarų Balkanuose

2011/C 376/05

Pranešėjas Cveto STANTIČ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 19–20 d. plenarinėje sesijoje nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Kaimo plėtros ir užimtumo Vakarų Balkanuose.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 166 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Duomenys apie kaimo vietovių socialinius ir ekonominius ypatumus Europos Sąjungoje ir Vakarų Balkanų šalyse (1) yra nenuoseklūs ir nepalyginami. Taip yra iš dalies todėl, kad nėra vienodos kaimo vietovių apibrėžties. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui ES lygmeniu suderinti kaimo vietovių apibrėžties kriterijus, nes tai leistų geriau palyginti kaimo vietoves, įgyvendinamą politiką bei taikomas priemones.

1.2   Vakarų Balkanų kaimo vietovėse iškyla daug struktūrinių, socialinių ir ekonominių problemų, kurias išspręsti būtų galima įgyvendinant ES kaimo plėtros politiką ir bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP). EESRK labai rekomenduoja Vakarų Balkanų šalims pasinaudoti ES kaimo plėtros politikos patirtimi ir tuo pačiu metu atsižvelgti į nacionalines problemas ir prioritetus.

1.3   Daugybė kaimo vietovių Vakarų Balkanuose tebėra ištuštėjusios, o jų ištekliai – nepanaudoti, kai tuo pačiu metu miestuose matyti neproporcingai didelė gyventojų ir ekonominės veiklos koncentracija. Ši tendencija daro neigiamą poveikį ekonominiu, socialiniu, teritoriniu ir ekologiniu požiūriu. Todėl reikia parengti ir taikyti specialias atskiroms vietovėms pritaikytas priemones, kad šiose vietovėse būtų paskatintas tvarus ekonomikos augimas.

1.4   Vakarų Balkanų kaimo vietovių ekonomikai būdingas natūrinis ir pusiau natūrinis ūkininkavimas, aukštas nedarbo lygis, paslėptas nedarbas ir nedidelis darbo jėgos judumas. Vienintelis kaimo vietovių konkurencinis pranašumas – mažos darbo sąnaudos ir aukštos kokybės gamtos ištekliai. Verslumo plėtrą riboja įvairūs veiksniai: nepakankamai išvystyta infrastruktūra, kvalifikuotų darbuotojų stygius, ribotos galimybės patekti į rinkas ir gauti finansavimą, investicinės paramos trūkumas ir mažas verslumo potencialas.

1.5   Ekstensyvioji žemdirbystė Vakarų Balkanuose tebėra esminė kaimo vietovių ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis užimtumo šaltinis. Tačiau žemės ūkį reikia modernizuoti ir padidinti jo produktyvumą, o tai sukels žemės ūkio darbo jėgos perteklių. Sprendimas būtų kaimo ekonomikos įvairinimas siekiant sumažinti kaimo vietovių namų ūkiams kylančią su pajamomis susijusią riziką.

1.6   Kaimo plėtros politika, kuri turėtų padėti įvairinti kaimo ekonomiką, dar nėra pakankamo masto ir nedera su ES kaimo plėtros politika. Net ir tais atvejais, kai vykdoma tam tikra nacionalinė politika, politinis nestabilumas ir dažna vyriausybių kaita neleidžia užtikrinti tęstinumo ir trukdo įgyvendinimo procesui. Daugumoje šalių veikia kaimo plėtros fondai, tačiau palyginti su ES jie vis dar yra nedideli.

1.7   Pagrindinis finansinės pagalbos kaimo vietovėms šaltinis tebėra Pasirengimo narystei pagalba žemės ūkiui ir kaimo plėtrai (IPARD). Daugumai šalių sunkiai sekasi perimti dabartinį ES kaimo plėtros modelį, nes jis sudėtingas ir pasižymi reikliomis įgyvendinimo procedūromis. Todėl ES turėtų apsvarstyti galimybę supaprastinti IPARD valdymo ir kontrolės principus bei procedūras, kad veiksmingai panaudoti lėšas ir turimas priemones būtų lengviau.

1.8   Vienas didžiausių sunkumų pasinaudoti IPARD priemonėmis, kaip atrodo, yra nepakankami nacionalinio ir vietos lygmenų administraciniai ir instituciniai gebėjimai ir nedideli potencialių paramos gavėjų pajėgumai. Nacionalinės vyriausybės raginamos aktyviau kurti institucijas ir plėsti potencialių paramos gavėjų pajėgumus.

1.9   EESRK taip pat rekomenduotų lanksčiau naudoti pasirengimo narystei pagalbą kaimo plėtrai, visų pirma atsisakyti šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių diferencijavimo skiriant paramą žemės ūkiui ir kaimo plėtrai. Kadangi padėtis skirtingose šalyse nėra vienoda, daugiau dėmesio reikėtų skirti individualiam administravimo ir lėšų panaudojimo pajėgumų įvertinimui.

1.10   Kad kova su nedarbu, skurdu ir atskirtimi kaimo vietovėse būtų veiksmingesnė, reikia geriau derinti skirtingų sričių politiką ir turimas lėšas. Regioninė politika gali suteikti didelę papildomą paramą kaimo plėtros politikai, jeigu šių dviejų sričių politika būtų tinkamai derinama ir nuosekliai įgyvendinama.

1.11   Nacionalinė politika ir priemonės, kurias reikia stiprinti ir geriau derinti, yra šios:

—   aktyvios įtraukties politika: geresnės galimybės gauti informacijos ir konsultuotis dėl viešųjų paslaugų,

—   darbo rinkos politika: aktyviai įgyvendinant darbo rinkos priemones galima pasiekti didesnį užimtumo lygį ir sumažinti regioninius skirtumus,

—   švietimas ir mokymas: teikti visų pakopų švietimo paslaugas, spręsti mokyklos nebaigimo problemą, ugdyti jaunimo įgūdžius, kelti jaunimo kvalifikaciją, rengti konkretiems poreikiams pritaikytus kursus siekiant sumažinti darbo vietų ir įgūdžių neatitikimus,

—   kaimo plėtros politika: daugiau dėmesio reikėtų skirti 2 ir 3 krypčiai, nes 1 krypties priemonės jau įgyvendinamos daugumoje šalių (2).

1.12   Kaimo vietovėse pilietinė visuomenė neatlieka svarbaus vaidmens, nes jai trūksta verslumo ir organizacinių įgūdžių, kyla demografinių problemų, o socialinė infrastruktūra palyginti su miestais yra prasta. Galimas sprendimas būtų kurti vietinių pilietinės visuomenės organizacijų tinklus, kad būtų pasiekta gyventojų ir aprėpiamos teritorijos kritinė masė. Šiuo požiūriu, siekiant didinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, naudinga gali būti LEADER programa (3).

1.13   Norint pagerinti gyvenimo kokybę kaimo vietovėse ir paskatinti jaunimą likti jose gyventi, reikia didesne įvairove pasižyminčios kaimo ekonomikos. Pagrindiniai uždaviniai siekiant šio tikslo tebėra investicijos į kaimo infrastruktūrą, žiniomis pagrįstas ir su maisto pramone integruotas žemės ūkis, geresnis žmogiškasis kapitalas, palanki aplinka verslininkams ir tinkamesnės socialinės paslaugos. Kaimo turizmas ir ekologinis turizmas, kurie remiasi turtingu kultūros, istorijos ir gamtos paveldu, taip pat turėtų suteikti nemažai galimybių.

2.   Įžanga ir aplinkybės

2.1   Kaimo vietovių apibrėžtis

2.1.1   Vienas iš sunkumų, kylančių nagrinėjant šią temą, yra tai, kad ES lygmeniu nėra nustatytos vienodos kaimo vietovių apibrėžties. Atskiros šalys turi skirtingas oficialias apibrėžtis, kurios remiasi įvairiais kriterijais, pavyzdžiui, gyventojų tankumu, žemės ūkiu pagrįsta ekonomika, atokumu, ribotomis galimybėmis naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir pan. Palyginimui, tarptautiniu lygmeniu dažnai naudojama Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) kaimiškųjų regionų apibrėžtis. Neseniai ir Vakarų Balkanų šalys pradėjo derinti savo statistinius duomenis su šia metodika.

2.1.2   Todėl EESRK pritaria pasiūlymui ES lygmeniu suderinti kaimo vietovių apibrėžties kriterijus. Tai leistų geriau palyginti ir stebėti įvairių įgyvendinamų priemonių ir politikos veiksmingumą.

2.2   Kaimo plėtra Europos Sąjungoje – svarbus bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir būsimos BŽŪP reformos elementas

2.2.1   Atsižvelgiant į tai, kad beveik 60 proc. ES gyventojų gyvena kaimo vietovėse, kurios užima apie 90 proc. ES ploto, kaimo plėtra yra gyvybiškai svarbi ES politikos sritis. Kaimo plėtros finansavimas apima daug įvairių priemonių. Dabartinis ES modelis grindžiamas keturiomis politikos kryptimis, o valstybėms narėms ir regionų vyriausybėms paliekama pakankamai lankstumo pritaikyti šią politiką prie konkrečių savo poreikių.

2.2.2   Vienas pagrindinių būsimos BŽŪP reformos tikslų – darnus teritorinis vystymasis. Šiuo klausimu EESRK yra įsitikinęs, kad, ateityje orientuojant Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką į inovacijas ir konkurencingumą, kaimo vietovėse bus galima atverti naujų verslo galimybių, sukurti daugiau darbo vietų ir įvairinti pajamų šaltinius (4).

2.3   Kaimo plėtros politikos svarba Vakarų Balkanų valstybių ekonomikai

2.3.1   Atsižvelgiant į kaimo vietovių dydį, jose gyvenančių žmonių procentinę dalį (5) ir didelę žemės ūkio svarbą valstybių ekonomikai, akivaizdu, kad Vakarų Balkanuose kaimo plėtra taip pat privalo tapti gyvybiškai svarbia politikos sritimi.

2.3.2   Vakarų Balkanų kaimo vietovės patiria tam tikrų specifinių struktūrinių, socialinių ir ekonominių problemų, pavyzdžiui, mažas pajamų lygis, įsidarbinimo galimybių stoka, blogėjanti gyvenimo kokybė, gyventojų skaičiaus mažėjimas ir pan. Šios problemos gali būti sėkmingai sprendžiamos įgyvendinant tinkamą kaimo plėtros politiką, grindžiamą kompleksine ES kaimo plėtros programa.

3.   Keletas bendrų Vakarų Balkanų kaimo vietovių bruožų – pagrindiniai jų ekonominio potencialo veiksniai

3.1   Vakarų Balkanai, kuriems būdinga itin didelė augalijos ir gyvūnijos įvairovė, – vienas turtingiausių Europos regionų biologinės įvairovės požiūriu. Vakarų Balkanuose yra daug įvairių natūralių buveinių – nuo pakrančių lagūnų ir šlapžemių iki Viduržemio jūros regiono miškų, kalnų pievų ir ganyklų, gėlavandenių pelkių ir karstinio reljefo.

3.2   Gyventojų skaičiaus mažėjimas, visų pirma atokiose ir mažiau derlingose srityse, ir gyventojų senėjimas (išskyrus Albaniją ir Kosovą) daro didelį neigiamą poveikį kaimo vietovių darbo rinkai. Visose regiono šalyse vyrauja bendra tendencija – gyventojai migruoja iš kaimo vietovių į miestus ir pakrantės rajonus, taip pat į užsienį. Į kaimo vietoves daugiausia persikelia pensininkai ir pabėgėliai.

3.3   Nepalanki švietimo sistema, žemas ekonomiškai aktyvių gyventojų kvalifikacijos lygis ir žinių bei įgūdžių stygius yra rimta kliūtis kaimo ekonomikos ateičiai. Darbo rinkai būdingas mažas darbo jėgos judumas, todėl sumažėja alternatyvių užimtumo galimybių ir pajamų šaltinių.

3.4   Mažo intensyvumo gyvulių ganybos ir ūkininkavimo sistemomis grindžiamas žemės ūkis tebėra svarbiausia veikla daugumoje kaimo vietovių. Užimtumo žemės ūkyje dalis yra viena didžiausių palyginti su ES šalimis.

3.5   Kaimo namų ūkiams, ypač disponuojantiems ribotais ištekliais, sunku patekti į žemės ūkio rinkas, darbo rinkas ir finansų rinkas, taip pat gauti informacijos ir mokytis. Todėl jų galimybės įveikti skurdo riziką yra daug mažesnės.

3.6   Didžiausios problemos kaimo vietovėse yra maža ekonominės veiklos bei pajamų šaltinių įvairovė ir žemas užimtumo lygis privačiajame sektoriuje. Ekonominių paslaugų ir socialinė infrastruktūra yra prasta ir nepakankamai išvystyta. Tai turi įtakos kaimo žmonių gyvenimo kokybei ir kaimo vietovių konkurencingumui bei socialinei struktūrai.

4.   Žemės ūkis tebėra esminė Vakarų Balkanų kaimo ekonomikos varomoji jėga

4.1   Nors žemės ūkio dalis ekonomikoje nuo 2000 m. nuolat mažėja, Vakarų Balkanuose ji tebėra daug didesnė negu ES vidurkis tiek pridėtinės vertės, tiek ir užimtumo požiūriu.

4.2   Daugelyje Vakarų Balkanų valstybių, ypač pietuose, esminis žemės ūkio ypatumas tebėra nedideliir paskiri privatūs ūkiai. Vidutinis ūkio dydis svyruoja nuo 1,2 ha Albanijoje iki mažiau kaip 4 ha Serbijoje. Žemės ūkio plėtrai trukdo ir kiti veiksniai: menkai išvystytos rinkos struktūros, nepakankama infrastruktūra, maža rinkos gamybos dalis, žinių ir įgūdžių stygius ir nesugebėjimas patenkinti maisto saugos standartų.

4.3   Dėl pereinamojo laikotarpio ir netgi kai kuriose šalyse vykusio karo žemės ūkio gamyba buvo sumažėjusi, tačiau nuo 2000 m. ji vėl pradėjo augti, daugiausia todėl, kad buvo investuota į gamybos technologijas. Vis dėlto, daugumoje šalių produkcijos vis dar pagaminama mažiau nei iki pereinamojo laikotarpio. Nepaisant kai kurių trūkumų, didžioji Vakarų Balkanų šalių dalis turi gana didelį natūralų potencialą užsiimti žemės ūkio veikla (santykinai nebrangi darbo jėga, žemės ir vandens ištekliai, geros klimato ir dirvožemio sąlygos gaminti tam tikrus produktus, pavyzdžiui, tabaką, kai kuriuos vaisius ir daržoves, vyną, grūdus ir mėsą).

4.4   Šiaurinėje Balkanų pusiasalio dalyje (Savos baseine, Dunojaus baseine, Panonijos lygumoje) yra ir labai produktyvių žemės ūkio regionų, pasižyminčių gerai integruota ekonomika. Šioje teritorijoje palankios dirvožemio ir klimato sąlygos kapitalui imliai žemės ūkio gamybai. Be to, čia yra reikiamas žmogiškasis kapitalas, išugdyta verslumo dvasia, pakankama įvairove pasižymintis pramonės sektorius ir gerai išvystyta infrastruktūra.

5.   Su žemės ūkiu nesusijusių kaimo plėtros problemų sprendimas

5.1   Tai, kad žemės ūkio sektoriuje dirba tiek daug darbuotojų nereiškia, kad jų indėlis į sukuriamą BVP yra toks pat didelis. Todėl ateityje kaimo ekonomika turės sugebėti pasiūlyti darbo jėgos pertekliui alternatyvių užimtumo galimybių.

5.2   Naujų darbo vietų kūrimo ir papildomų pajamų šaltinių užtikrinimo požiūriu dažnai labai veiksmingas yra pramonės įmonių steigimas kaimo vietovėse. Be to, patirtis parodė, kad investicijos į ūkius, jų modernizavimas, darbuotojų mokymas ir aplinkos apsaugos priemonės padeda didinti užimtumą ir mažinti paslėptą nedarbą ūkiuose. Didelį augimo potencialą turi šie sektoriai: perdirbamoji pramonė, saugomų geografinių nuorodų produktai, ekologiški maisto produktai, kaimo turizmas, amatai, medienos gaminiai ir atsinaujinančiosios energijos gamyba, taip pat platus sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų spektras.

5.3   Kad kaimo sektorius vystytųsi greičiau, reikia daugiau ir geriau investuoti į viešąsias gėrybes ir paslaugas: geresnius kelius ir drėkinimo infrastruktūrą, palankesnę verslo aplinką ir veiksmingą informacijos, žinių ir technologijų perdavimą.

6.   Žemės ūkio ir kaimo plėtros politika ir stojimo į ES perspektyva

6.1   Visos regiono šalys turi didelį siekį įstoti į ES. Todėl jos visos turi įveikti panašias problemas pertvarkydamos ir modernizuodamos savo labai padriką žemės ūkio ir maisto produktų sektorių, nes tik taip jos galės konkuruoti ES rinkoje.

6.2   Paskutiniojoje Europos Komisijos pažangos ataskaitoje (6) žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimu nurodoma, kad dauguma Vakarų Balkanų šalių turi dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų didesnį suderinimą su ES žemės ūkio acquis ir ES kaimo plėtros politika.

6.3   Palyginti su ES, Vakarų Balkanų valstybės lėšų žemės ūkiui remti vis dar skiria santykinai mažai. Visame Vakarų Balkanų regione taikomos įvairios priemonės ir paramos mechanizmai. Pastaraisiais metais didžioji dalis žemės ūkiui skirtų valstybės biudžeto lėšų teko tiesioginėms išmokoms gamintojams.

6.4   ES finansinė pagalba

6.4.1   Pasirengimo narystei pagalba žemės ūkiui ir kaimo plėtrai – IPARD (7) yra IPA, t. y. platesnės ES pasirengimo narystei ir pagalbos plėtrai priemonės, 5-asis elementas. IPARD lėšų gali gauti tik šalių kandidačių statusą turinčios valstybės (Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Turkija).

6.4.2   EESRK norėtų atkreipti dėmesį į konkrečias kliūtis, trukdančias Vakarų Balkanų šalims pasinaudoti pasirengimo narystei pagalba kaimo plėtrai. IPARD investicines priemones sunku įgyvendinti, nes šiuo tikslu turi visu pajėgumu veikti vietinės įgyvendinimo ir kontrolės struktūros (IPARD valdymo ir už ją atsakantys organai yra visiškai decentralizuoti, ES institucijos atlieka tik ex-post kontrolę). Dėl šios priežasties daug projektų atmetama, o parengiamuoju laikotarpiu tiek šalis, tiek ir galimi paramos gavėjai turi daug investuoti.

6.4.3   IPARD valdymo ir kontrolės principus bei tvarką būtų galima supaprastinti siekiant paskatinti Vakarų Balkanų šalis geriau pasinaudoti jos priemonėmis, kurios turėtų tiesioginio poveikio kaimo plėtrai, pavyzdžiui, būtų pagerinta kaimo infrastruktūra, įvairinama ekonominė veikla ir vykdomas mokymas (IPARD 3 kryptis).

6.4.4   Pagrindinė lėto ES lėšų panaudojimo priežastis taip pat yra prasti administraciniai gebėjimai ir tinkamų institucijų nebuvimas nacionaliniu ir ypač vietos lygmeniu. Šie dalykai mažina bendrus pasirengimo narystei lėšų panaudojimo pajėgumus. Nepakankamos bendrosios paslaugos (statybos leidimų išdavimas, žemės registras, nepatenkinamai dirbančios augalų sveikatos ir veterinarijos tarnybos ir t. t.) taip pat prisidėjo prie to, kad pastarojo meto kvietimai teikti paraiškas dėl kaimo plėtros projektų nebuvo labai sėkmingi.

6.4.5   Papildoma kliūtis, neleidžianti geriau panaudoti ES lėšų, būtų ir menki galimų pagalbos gavėjų pajėgumai. Tai būtų galima įveikti vystant veiksmingesnes žemės ūkiui reikalingų žinių sklaidos ir konsultavimo paslaugas.

6.4.6   Padėtis įvairiose šalyse skiriasi ir ji ne visada yra susijusi su rengimosi narystei pažanga ar šalies kandidatės statusu. Todėl EESRK rekomenduotų lanksčiau naudoti pasirengimo narystei pagalbą kaimo plėtrai, visų pirma atsisakyti šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių diferencijavimo skiriant paramą ir daugiau dėmesio skirti individualiam šalių administravimo ir lėšų įsisavinimo pajėgumų įvertinimui.

7.   Kaimo vietovių darbo rinkos Vakarų Balkanuose

7.1   Kaimo vietovių darbo rinkos daugumoje Vakarų Balkanų šalių turi tokius bendrus bruožus:

| — | dominuojanti profesija – žemės ūkio darbuotojai, o paslaugų sektoriaus darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų (išskyrus dirbančius žemės ūkyje) dalis yra gerokai mažesnė už vidurkį, |
| --- | --- |

—

dominuojanti profesija – žemės ūkio darbuotojai, o paslaugų sektoriaus darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų (išskyrus dirbančius žemės ūkyje) dalis yra gerokai mažesnė už vidurkį,

| — | darbas ne visą darbo dieną ir sezoninis darbas didžiajai kaimo gyventojų daliai dažnai yra vienintelis pajamų šaltinis, |
| --- | --- |

—

darbas ne visą darbo dieną ir sezoninis darbas didžiajai kaimo gyventojų daliai dažnai yra vienintelis pajamų šaltinis,

| — | nepalanki švietimo sistema ir įgūdžių bei žinių stoka, kurios yra gyventojų senėjimo ir vis dažnesnio mokyklos nebaigimo reiškinio pasekmės, |
| --- | --- |

—

nepalanki švietimo sistema ir įgūdžių bei žinių stoka, kurios yra gyventojų senėjimo ir vis dažnesnio mokyklos nebaigimo reiškinio pasekmės,

| — | nepakankamos užimtumo galimybės ne žemės ūkio sektoriuje sukelia didelę priklausomybę nuo sezoninio darbo ir paslėptą nedarbą, |
| --- | --- |

—

nepakankamos užimtumo galimybės ne žemės ūkio sektoriuje sukelia didelę priklausomybę nuo sezoninio darbo ir paslėptą nedarbą,

| — | pažeidžiamiausios grupės, kurioms gresia atskirtis nuo darbo rinkos, yra jaunimas, moterys, vyresnio amžiaus asmenys, tautinės mažumos (romai) ir karo pabėgėliai. Kai kurie šių grupių atstovai ne visada registruojasi kaip bedarbiai („paslėptas nedarbas“), |
| --- | --- |

—

pažeidžiamiausios grupės, kurioms gresia atskirtis nuo darbo rinkos, yra jaunimas, moterys, vyresnio amžiaus asmenys, tautinės mažumos (romai) ir karo pabėgėliai. Kai kurie šių grupių atstovai ne visada registruojasi kaip bedarbiai („paslėptas nedarbas“),

| — | kaimo darbuotojai retai dalyvauja įvairiose vyriausybės užimtumo programose. Reikia geriau informuoti apie tokias programas ir teikti atitinkamas konsultacines paslaugas. |
| --- | --- |

—

kaimo darbuotojai retai dalyvauja įvairiose vyriausybės užimtumo programose. Reikia geriau informuoti apie tokias programas ir teikti atitinkamas konsultacines paslaugas.

8.   Su kaimo plėtra ir užimtumu susijusios strategijos ir politika

8.1   Dabartinė valstybių kaimo politika pasižymi šiomis savybėmis: menkas politinis sąmoningumas, prastas ES kaimo plėtros koncepcijos supratimas – netaikomas kompleksinis požiūris, nėra programavimo struktūrų, nevykdomas vertikalus ir horizontalus politikos derinimas ir skirtingos ministerijos nepakankamai bendradarbiauja kaimo plėtros srityje.

8.2   Valstybių kaimo plėtros politikoje nėra deramai atsižvelgiama į tam tikras esmines problemas ir vystymosi galimybes: nėra pakankamai paskatų ekologiniams ūkiams, genetiniams ištekliams, miškininkystei, turizmui ir t. t. Taip pat nesprendžiami mažiau palankių ūkininkauti vietovių ir pusiau natūrinio ūkininkavimo klausimai.

8.3   Kaimo plėtros politika, įgyvendinama kartu su regionine politika ir tinkamomis sektorių veiklos programomis, gali labai prisidėti prie didesnio užimtumo ir didesnės socialinės įtraukties kaimo vietovėse. Gera regioninė politika gali suteikti svarbios papildomos paramos skurdesniems kaimo regionams stiprinti.

8.4   Palyginti su ES, daugumos valstybių regioninė politika dar labiau atsilieka negu kaimo plėtros politika. Todėl reikia taikyti nuoseklesnį požiūrį ir geriau derinti įvairių sričių politiką ir turimas lėšas sutelkiant įvairius išteklius (nacionalines lėšas, ES lėšas, donorų lėšas).

8.5   Politinis nestabilumas ir dažna vyriausybių kaita daugumai regiono šalių neleidžia užtikrinti skirtingų strategijų ir kaimo plėtros priemonių įgyvendinimo tęstinumo.

9.   Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo kaimo plėtros srityje

9.1   EESRK nuomonėje dėl pilietinės visuomenės kaimo vietovėse
   (8) buvo nurodyta keletas problemų ir uždavinių, su kuriais tenka susidurti kuriant pilietinės visuomenės organizacijas kaimo vietovėse, ypač naujosiose valstybėse narėse. Tokios problemos apima kliūtis gauti žinių ir informacijos, verslumo ir organizacinių įgūdžių trūkumą, demografines problemas ir palyginti su miestais prastesnę socialinę infrastruktūrą.

9.2   Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės statusą ir vaidmenį, taip pat pilietinei visuomenei kylančius uždavinius EESRK svarstė daugelyje savo nuomonių (9). Nors atskirose šalyse kyla specifinių problemų, susijusių su teisėkūra, pilietinės visuomenės organizacijų viešuoju finansavimu ir mokestiniu statusu, pilietinio ir socialinio dialogo mastu, keletas bendrų problemų yra būdingos visam regionui, ypač kaimo vietovėms:

| — | pilietinė visuomenė apskritai neturi stiprių tradicijų, |
| --- | --- |

—

pilietinė visuomenė apskritai neturi stiprių tradicijų,

| — | pilietinės visuomenės organizacijų viešasis finansavimas daugeliu atvejų yra nepakankamas ir neužtektinai skaidrus, |
| --- | --- |

—

pilietinės visuomenės organizacijų viešasis finansavimas daugeliu atvejų yra nepakankamas ir neužtektinai skaidrus,

| — | parengta nauja ES finansuojamos techninės pagalbos Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės organizacijoms priemonė (10), tačiau ji dar nedavė laukiamų rezultatų, |
| --- | --- |

—

parengta nauja ES finansuojamos techninės pagalbos Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės organizacijoms priemonė (10), tačiau ji dar nedavė laukiamų rezultatų,

| — | apskritai būtina stiprinti gebėjimus ir įvairiose srityse ugdyti specialias žinias bei įgūdžius, |
| --- | --- |

—

apskritai būtina stiprinti gebėjimus ir įvairiose srityse ugdyti specialias žinias bei įgūdžius,

| — | vietos ir regionų lygmeniu valdžios institucijos apskritai klaidingai supranta partnerystės su pilietine visuomene privalumus, |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų lygmeniu valdžios institucijos apskritai klaidingai supranta partnerystės su pilietine visuomene privalumus,

| — | miesto ir kaimo atotrūkis: dauguma pilietinės visuomenės organizacijų yra susitelkusios sostinėje arba dviejuose trijuose kituose miestuose, todėl kaimo gyventojai nežino, koks yra pilietinės visuomenės vaidmuo ir kokią veiklą ji vykdo, |
| --- | --- |

—

miesto ir kaimo atotrūkis: dauguma pilietinės visuomenės organizacijų yra susitelkusios sostinėje arba dviejuose trijuose kituose miestuose, todėl kaimo gyventojai nežino, koks yra pilietinės visuomenės vaidmuo ir kokią veiklą ji vykdo,

| — | dauguma pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant ūkininkų organizacijas, yra susikaldžiusios ir tarpusavyje visiškai nenaudingai konkuruoja, o ne bendradarbiauja. Tai neleidžia joms suburti įtakingų interesų grupių. |
| --- | --- |

—

dauguma pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant ūkininkų organizacijas, yra susikaldžiusios ir tarpusavyje visiškai nenaudingai konkuruoja, o ne bendradarbiauja. Tai neleidžia joms suburti įtakingų interesų grupių.

9.3   Vakarų Balkanų kaimo vietovėse veiklą vykdančios pilietinės visuomenės organizacijos paprastai yra religinės grupės ir tautinių mažumų asociacijos, ugniagesių, medžiotojų ir žvejų asociacijos, kultūros ir meno organizacijos, sporto klubai, moterų asociacijos ir pan. Jų geografinis pasiskirstymas yra nevienodas, tačiau religinės ir tautinių mažumų grupės yra geriausiai organizuotos ir gerai gina savo interesus.

9.4   Sprendimus priimantys asmenys nevisada supranta, kad šios organizacijoms galėtų aktyviau dalyvauti programose, kuriomis siekiama išsaugoti nematerialųjį kultūros paveldą ir aplinką. Jų poveikis vystymosi iniciatyvoms yra menkas ir neperžengia siaurų vietos bendruomenės (kaimo) ribų. Tinklai aukštesniu lygiu nekuriami.

9.5   Donorų finansuojami projektai sukūrė naujų rūšių pilietinės visuomenės organizacijas. Jos dažniausiai veikia informacijos ir žinių, susijusių su stojimo į ES politika, perdavimo, žemės ūkio, aplinkos, žmogaus teisių apsaugos ir pan. srityse. Kai donorų finansavimas sumažėjo, daugelis šių organizacijų nutraukė veiklą.

9.6   Ūkininkų organizacijų vaidmuo. Pereinamuoju laikotarpiu senoji socialistinių laikų kooperatyvinė sistema daugiau ar mažiau sužlugo. Vėliau daugelis donorų finansuojamų projektų, kuriais dažniausiai buvo siekiama modernizuoti žemės ūkio gamybą, sudarė palankias sąlygas ūkininkų būrimuisi į asociacijas ar netgi paskatino šiuos procesus. Šiuo metu realus įvairių ūkininkų ir gamintojų asociacijų poveikis žemės ūkio ir kaimo plėtros politikai yra santykinai mažas. Daugelis jų vis dėlto atlieka svarbų vaidmenį žinių perdavimo, įvairių konsultacinių paslaugų ir žemės ūkio produktų reklamavimo srityse.

9.7   LEADER programos taikymas kaimo plėtrai, parodo, kaip tinklų kūrimas ir dialogo skatinimas vietos lygmeniu gali padidinti pilietinės visuomenės dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant vietos vystymosi strategijas. Šios programos partnerystės principas „iš apačios į viršų“, apimantis įvairius vietinius suinteresuotuosius subjektus, davė teigiamų rezultatų daugelyje ES šalių ir yra laikomas naudinga priemone užimtumui kaimo vietovėse didinti.

10.   Spręstini klausimai įvairinant kaimo ekonomiką

10.1   Diversifikuotas ir žiniomis pagrįstas žemės ūkis

10.1.1   Žemės ūkio intensyvinimas ir technologiniai laimėjimai atveria naujų darbo vietų kūrimo galimybių įvairiuose pagalbiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, transporto, pakavimo, sandėliavimo, mechaninės įrangos pardavimo ir priežiūros, kokybės kontrolės ir pan.

10.1.2   Paties žemės ūkio sektoriaus diversifikacija siekiant pridėtinės žemės ūkio produktų vertės (ekologinis ūkininkavimas, kokybiški maisto ir mėsos produktai, saugomomis geografinėmis nuorodomis pažymėti produktai, naminiai tradiciniai maisto gaminiai ir t. t.) taip pat gali suteikti naujų galimybių užtikrinti būsimą plėtrą ir mažinti paslėptą nedarbą.

10.2   Investicijos į kaimo infrastruktūrą

Kokybiška infrastruktūra, pavyzdžiui, keliai, vandens, elektros energijos tiekimo, informacijos ir telekomunikacijų paslaugų teikimo, gali stimuliuoti tiek žemės ūkio, tiek ir ne žemės ūkio verslą. Tuo pačiu metu kokybiška infrastruktūra gerina kaimo namų ūkių gyvenimo lygį, nes didėja judumas ir galimybės pasinaudoti socialinėmis paslaugomis, įskaitant sveikatos priežiūrą ir švietimą.

10.3   Žmogiškojo kapitalo ugdymas

Geriau išsilavinę ir sugebantys prisitaikyti kaimo darbuotojai turės daugiau galimybių įsidarbinti ne žemės ūkio sektoriuje. Labai svarbu užtikrinti, kad profesinio mokymo programos būtų suderintos su veiklos diversifikacijos kaimo vietovėse programų poreikiais. Itin svarbios ir mokymosi visą gyvenimą, išankstinės kvalifikacijos ir vadovavimo žinių ir gebėjimų ugdymo programos.

10.4   Palankios aplinkos verslui kūrimas

10.4.1   Verslumo ir spartesnio mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) steigimo skatinimas taip pat padėtų įvairinti ūkinę veiklą ir paskatintų jaunimą pasilikti gyventi kaimo vietovėse. Nepalankios mokesčių sistemos, neveiksmingi įmonių registravimo procesai, taip pat prasta infrastruktūra ir išsilavinusio jaunimo stygius – tai veiksniai, trukdantys papildomai investuoti ir kurti naujas įmones.

10.4.2   Didelė problema išlieka galimybė gauti paskolas, pritaikytas prie kaimo žmonių poreikių. Būtina skatinti bankus ir kitas finansų įstaigas sudaryti palankesnes paskolų suteikimo žemės ūkiui sąlygas. Tai taip pat svarbu atsižvelgiant į bendro finansavimo taisykles IPARD lėšoms gauti.

10.5   Veiksmingų žemės ūkiui reikalingų žinių sklaidos ir konsultacinių paslaugų vystymas

Žemės ūkiui reikalingų žinių sklaidos ir konsultacinės paslaugos turėtų būti perorientuotos nuo techninių konsultacijų ūkininkams teikimo į novatoriškesnį, paklausa paremtą žinių ir informacijos perdavimą. Šiuolaikinės žemės ūkiui reikalingų žinių sklaidos paslaugos turėtų tenkinti platesnio kaimo gyventojų rato (vartotojų, verslininkų, ūkininkų, skurstančių piliečių ir pan.) poreikius, taip pat padėti kaimo žmonėms prisitaikyti prie naujos politikos principų ir taisyklių.

10.6   Kooperatyvų atgaivinimas tobulinant institucinę sistemą, ugdant žmogiškuosius išteklius ir gerinant paramos programas

Kooperatyvai yra tradicinės kaimo visuomenės organizacijos, turinčios potencialo atlikti svarbų vaidmenį plėtojant socialinį kapitalą kaimo vietovėse. Jie gali kurti naujas darbo vietas, užtikrinti papildomas pajamas ir sudaryti sąlygas žmonėms aktyviai dalyvauti savo bendruomenės vystymosi procese.

Socialinių įmonių plėtra taip pat gali suteikti galimybę kurti naujas darbo vietas, ypač pažeidžiamiausioms grupėms – moterims ir jaunimui.

10.7   Principo „iš apačios į viršų“ propagavimas (pavyzdžiui, LEADER programa)

Būtina geresnė įvairių kaimo subjektų tarpusavio sąveika ir koordinavimas, tiek vertikaliuoju (skirtingų lygmenų – nacionalinio, regioninio ir vietos – vyriausybinės įstaigos), tiek ir horizontaliuoju (verslininkai, profesinės asociacijos, ūkininkai ir t. t.) požiūriu. Vietos vystomoji politika turėtų būti įgyvendinama geriau derinant atitinkamų institucijų veiksmus ir taikant principu „iš apačios į viršų“ paremtą sprendimų priėmimo procesą.

10.8   Turizmas ir kaimo turizmas

10.8.1   Kaimo turizmas gali kelti nemažai vystymosi sunkumų kaimo vietovėms. Vakarų Balkanų regionas turi gerai išsaugotą gamtos, kultūros ir istorijos paveldą, gali pasiūlyti aukštos kokybės maisto produktų ir yra santykinai arti ES turizmo rinkų. Ekologinis turizmas ir naujos darnaus vystymosi tendencijos, propaguojančios sveiką aplinką ir gyvenimo būdą (įskaitant „žaliuosius“ produktus ir ekologišką maistą, pavyzdžiui, jautieną, vaistinius augalus, miško uogas, grybus ir t. t.), puikiai dera su regiono kultūros ir gamtos paveldu.

10.8.2   Tačiau šiuolaikiniai, aktyvūs kaimo turistai reikalauja kokybiškų paslaugų, patogaus apgyvendinimo ir įvairios laisvalaikio bei kultūros veiklos. Kaimo turizmo plėtrai vis dar trukdo keletas kliūčių: prasta infrastruktūra, nepakankamai išvysti regioninių produktų (suvenyrų) prekių ženklai, riboti apgyvendinimo pajėgumai ir žema jo kokybė, nepakankamas turistinių vietų ženklinimas, turistų lankomų vietų vadybos stoka ir pan.

10.9   Tarpvalstybiniai projektai taip pat galėtų būti gera priemonė ateityje veiksmingiau išnaudoti vietinį vystymosi potencialą (bendra kelių infrastruktūra, energijos tiekimo tinklai, turizmo infrastruktūra, vietinių produktų ženklai ir t. t.).

10.10   Atsinaujinančiųjų išteklių energija – potencialus užimtumo ir pajamų šaltinis

Dauguma naujų atsinaujinančiiųjų išteklių energijos gamybos įmonių bus įsteigtos kaimo vietovėse: pavyzdžiui, energinių augalų, biodujų, biokuro, granulių ir briketų gamybos įrenginiai, vėjo jėgainės ir pan. Šie įrenginiai ne tik bus pastatyti – juos taip pat reikės prižiūrėti ir aptarnauti per visą jų eksploatavimo laikotarpį, o tai užtikrins papildomas darbo vietas ir pajamas.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kosovas (pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99), Juodkalnija ir Serbija.

1

(2)  1 kryptis – didinti žemės ūkio konkurencingumą, 2 kryptis – gerinti aplinką ir žemės valdymą, 3 kryptis – įvairinti ekonominę veiklą ir gerinti gyvenimo kokybę kaimo vietovėse, 4 kryptis – LEADER programa.

2

(3)  Tai ES programa, kurios pavadinimas – prancūziško termino „Liaison Entre Actions de Développement de l'Économie Rurale“ (liet. veiksmų, skatinančių kaimo ekonomikos plėtrą, tarpusavio ryšys) pirmųjų raidžių santrauka.

3

(4)  EESRK nuomonė OL C 132, 2011 5 3, p. 63., BŽŪP ateitis, 3.3.4 punktas.

4

BŽŪP ateitis

(5)  Bendras Vakarų Balkanų šalių plotas – 264 462 km2 (atitinka 6 proc. ES ploto). Jose gyvena 26,3 milijonų žmonių, iš kurių 50 proc. – kaimo vietovėse. Vidutinis gyventojų tankumas – 89,2 žmogaus 1 km2 – daug mažesnis negu ES rodiklis (114,4 žmonių).

5

2

2

(6)  Europos Komisijos pažangos ataskaita, 2010 m. lapkričio mėn., http://ec.europa.eu/enlargement/press_corner/key-documents/reports_nov_2010_en.htm

6

(7)  IPARD, Pasirengimo narystei priemonė – kaimo plėtra, apima 9 priemones ir 3 prioritetines kryptis: 1 – Rinkos veiksmingumo gerinimas ir ES standartų įgyvendinimas, 2 – Parengiamieji veiksmai įgyvendinti agrarinės aplinkosaugos priemones ir LEADER, 3 – Kaimo ekonomikos vystymas, kuriam 2007–2013 m. laikotarpiu skiriama apie 1 milijardas eurų. Bendra IPA lėšų suma 2007–2013 m. laikotarpiu – daugiau kaip 10 milijardų eurų.

7

(8)  EESRK nuomonė OL C 175, 2009 7 28, p. 37, Pilietinė visuomenė kaimo vietovėse.

8

Pilietinė visuomenė kaimo vietovėse

(9)  Nuomonės OL C 18, 2011 1 19, p. 11, OL C 317, 2009 12 23, p. 15, OL C 224, 2008 8 30, p. 130, OL C 204, 2008 8 9, p. 120, OL C 27, 2009 2 3, p. 140, OL C 44, 2008 2 16, p. 121.

9

(10)  Pilietinės visuomenės priemonė.

10

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/32

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų rėmimo Euromed regione (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 376/06

Pranešėjas Dimitris DIMITRIADIS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. birželio 16 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų rėmimo EUROMED regione.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 163 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 17 susilaikius.

1.   Santrauka ir išvados

1.1   Nuo 2010 m. pabaigos Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalys vyksta precedento neturintys politinių sistemų istoriniai pokyčiai, prasidėję po galingų liaudies sukilimų, kuriuose aktyviai dalyvavo visi socialiniai sluoksniai ir daug pilietinės visuomenės organizacijų.

1.2   Atsižvelgdamas į tai, EESRK giliai apgailestauja, kad kai kuriose pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros šalyse (visų pirma Sirijoje ir Libijoje) buvo naudojama jėga prieš protestuojančius žmones, ir ragina Europos bei tarptautines organizacijas imtis visų reikiamų priemonių žmogaus teisių, įskaitant profesinių sąjungų teisių, pažeidimams sustabdyti.

1.3   Prieš sukilimą arabų šalyse ES politikai trūko vaizduotės ir vietos visuomenės ypatumų supratimo, nebuvo gilinamasi į vietos papročius, tradicijas ir nusistovėjusią tvarką. ES institucijos nesinaudojo EESRK ar Regionų komiteto paslaugomis, o juk tai galėjo svariai prisidėti skleidžiant ES įtaką vietos pilietinės visuomenės organizacijoms ar vietos valdžios institucijoms.

1.4   Naujajai visuomenei, kuri gali susikurti Europos ir Viduržemio jūros regione, kaip rodo šio regiono pilietinės visuomenės gyvybingumas, reikalingos įvairiapusės, lanksčios ir sumanios Europos Sąjungos atsakomosios priemonės. Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina Europos kaimynystės politikos peržiūrą ir atnaujinimą, o svarbiausia – dėmesį, kurį ši politika skiria sąlygų taikymo ir diferenciacijos principams bei priemonėms pilietinei visuomenei paremti (1).

1.5   ES, kuri yra didžiausia pagalbos teikėja regione, turi primygtinai reikalauti ne tik į dvišalius susitarimus įtraukti nuostatas dėl demokratinių laisvių ir asmens laisvių apsaugos, bet ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Praeityje ES politika šiuo klausimu buvo netinkama. Be to, EESRK ragina, vertinant šalies valdymą, įtraukti rodiklius, susijusius su požiūriu į pilietinę visuomenę (teisės aktų sistema, gebėjimų stiprinimas, dialogas ir kt.), pagarba žmogaus teisėms ir ekonominėms, socialinėms bei kultūrinėms teisėms.

1.6   EESRK ragina Europos Komisiją remti vietos teisinius institutus ir rengti mokymo ir švietimo programas teisėjams ir advokatams. Skaidraus teisingumo įgyvendinimas yra demokratijos sąlyga.

1.7   EESRK mano, kad subregioninis vystymasis ir pietų–pietų bendradarbiavimo, tarpininkaujant ES, vystymas yra be galo svarbus. Todėl Komitetas ragina Komisiją nedelsiant imtis priemonių ir teikti praktinius pasiūlymus, paremtus savo patirtimi Europos arba kitose pasaulio šalyse.

1.8   Be to, Komitetas pritaria, kad būtų iš naujo apibrėžtas Viduržemio jūros šalių sąjungos vaidmuo ir uždaviniai. Viduržemio jūros šalių sąjungos regioninis organas bus naudingas tik tuo atveju (toks ir buvo pradinis sumanymas), jeigu jam bus patikėtos konkrečios skaidrios programos, skirtos konkretiems naudos gavėjams, įskaitant vietos pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą, ir jis taps atsakingas už įvairių Europos regioninės politikos sričių koordinavimą ir finansavimą, kartu su viešuoju ir privačiuoju sektoriais bei vietos lygmens finansų įstaigomis. Be to, toks organas turi pasirūpinti nuolatiniais mechanizmais, kad pilietinė visuomenė dalyvautų jo iniciatyvoje. EESRK ragina nedelsiant priimti sprendimus dėl Viduržemio jūros šalių sąjungos vaidmens, uždavinių, organizacinės struktūros ir finansavimo.

1.9   Moterys ir jaunimas atliko lemiamą vaidmenį tuose procesuose, kurie atvėrė kelią istoriniams pokyčiams, veiksmingai inicijavo ir sutelkė vietos visuomenę naudodami naujausias socialinių tinklų priemones. Svarbu nelėtinti pagreičio ir užtikrinti, kad abi šios grupės ne tik naudotųsi visomis politinėmis, pilietinėmis, ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis, bet ir taptų visateisiais visuomenės nariais.

1.10   EESRK ragina siekti, kad ES finansuojami projektai ir ES pagalba taptų veiksmingesnė, kad ateityje būtų pasiekta didesnė pažanga. Sudėtingos ES finansavimo procedūros trukdo dalyvauti daugeliui didžiausią potencialą turinčių nevalstybinių subjektų, kuriems parama yra reikalingiausia. Šiuo metu jiems trūksta praktinės patirties, reikalingos teikti paraiškas dėl finansavimo. Vienu iniciatyvos tikslų turėtų būti pagalba organizacijoms gauti lėšas, pavyzdžiui, rengiant mokymą per ES delegacijas.

1.11   EESRK iš esmės pritaria Komisijos politikai imigracijos, prieglobsčio suteikimo ir laisvo asmenų judėjimo srityse, tačiau mano, kad būtina imtis konkrečių, griežtų priemonių kovoti su nelegalia imigracija ir prekyba žmonėmis. Be kita ko, turėtų būti imtasi priemonių skatinti regioninę plėtrą ir socialinę sanglaudą šalyse partnerėse.

1.12   EESRK ragina valstybes nares pademonstruoti solidarumą su ES Viduržemio jūros šalimis, kurios susiduria su didele migracija.

1.13   Komitetas mano, kad imigracijos į ES šalis banga gali būti sustabdyta tik tuo atveju, jei Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių visuomenei bus teikiama praktinė pagalba, paremta konkrečiomis ekonominės ir socialinės pagalbos programomis, skirtomis stiprinti tų šalių ekonomikos konkurencingumą, remti vietos mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) ir žemės ūkį, regioninę plėtrą ir socialinę sanglaudą bei atverti atokius regionus.

1.14   EESRK mano, kad pietinių partnerių šalių ekonomikos žemės ūkio sektorius ir apskritai kaimo plėtra, vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant vietos vystymo sprendimus ir kuriant darbo vietas jaunai darbo jėgai. Be to, šis sektorius yra svarbus įveikiant šias šalis ištikusią maisto krizę, todėl šiam sektoriui turėtų būti teikiama pirmenybė. Atsinaujinančiųjų energijos šaltinių sektoriaus potencialas yra didžiulis – jis gali padėti vystyti užimtumą, prisidėti prie socialinės raidos ir klimato kaitos padarinių švelninimo abiejose Viduržemio jūros pakrantėse.

1.15   EESRK mano, kad darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas Viduržemio jūros regione turėtų tapti intensyvesnis ir kad šio regiono Darbdavių ir Darbuotojų grupės galėtų padėti siekti šio tikslo. Be to, Komitetas ragina struktūruotą socialinį dialogą propaguoti pasitelkus socialinį forumą. EESRK ir toliau glaudžiai dirbs su Tarptautine darbo organizacija (TDO), skatindamas socialinį dialogą šiame regione.

1.16   Komitetas palankiai vertina Komisijos ketinimą iki 2013 m. papildomai skirti daugiau kaip 1 mlrd. eurų sumą skubiems regiono poreikiams tenkinti. Jis taip pat prašo Komisijos paramą gaunančiose šalyse finansavimą susieti su konkrečia politikos sritimi ir socialinėmis programomis, kurios propaguotų demokratinių principų taikymą, politines ir profesinių sąjungų laisves, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą vystymą, aplinkos apsaugą ir politinio bendradarbiavimo su ES Viduržemio jūros šalių stiprinimą ir plėtrą.

1.17   EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant šį siekį socialiniams partneriams, valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijoms ir ekonomikos ir socialinių reikalų taryboms tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo dalijantis patirtimi ir žiniomis, skleidžiant informaciją, atliekant lyginamąją analizę, perduodant praktines žinias ir skirstant administracinius išteklius. EESRK yra pasirengęs, kartu su Komisija ir vyriausiąja įgaliotine ir pirmininko pavaduotoja, imtis konkrečių projektų pilietinei visuomenei tvirtinti ir stiprinti.

1.18   EESRK, organas, Europos Sąjungos lygiu atstovaujantis pilietinei visuomenei, gali aktyviai dalyvauti naujojoje Europos bendradarbiavimo su Viduržemio jūros šalių visuomenėmis programoje:

| — | fiksuodamas šio regiono pilietinės visuomenės padėtį dalyvaujant atvirame, demokratiniame ir nuolat vykstančiame dialoge su įvairiais subjektais, |
| --- | --- |

—

fiksuodamas šio regiono pilietinės visuomenės padėtį dalyvaujant atvirame, demokratiniame ir nuolat vykstančiame dialoge su įvairiais subjektais,

| — | padėdamas apibrėžti specialius kriterijus ir procesus pripažįstant organizaciją kaip tikrai atstovaujančią visuomenės grupei, |
| --- | --- |

—

padėdamas apibrėžti specialius kriterijus ir procesus pripažįstant organizaciją kaip tikrai atstovaujančią visuomenės grupei,

| — | padėdamas nepriklausomai ir atstovaujamajai pilietinei visuomenei ugdyti gebėjimus pasinaudojant savo patirtimi įvairiose srityse, įskaitant socialinį dialogą, ekonomines ir socialines teises, |
| --- | --- |

—

padėdamas nepriklausomai ir atstovaujamajai pilietinei visuomenei ugdyti gebėjimus pasinaudojant savo patirtimi įvairiose srityse, įskaitant socialinį dialogą, ekonomines ir socialines teises,

| — | padėdamas vietos ekonomikos ir socialinių reikalų taryboms konsultacijomis dalyvaujamosios demokratijos klausimais, |
| --- | --- |

—

padėdamas vietos ekonomikos ir socialinių reikalų taryboms konsultacijomis dalyvaujamosios demokratijos klausimais,

| — | dalyvaudamas Komisijos programose siekiant stiprinti socialines ir ekonomines organizacijas. |
| --- | --- |

—

dalyvaudamas Komisijos programose siekiant stiprinti socialines ir ekonomines organizacijas.

1.19   EESRK mano, kad labai svarbu bendradarbiauti su ES institucijomis remiant atsirandančias pilietinės visuomenės organizacijas pietinės pakrantės Viduržemio jūros šalyse. Komitetas pakoreguos savo Euromed ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių institucijų tinklą ir toliau propaguos regioninį bendradarbiavimą pasitelkdamas šį tinklą, laikydamasis pataisytoje EKP išdėstytų sąlygų laikymosi ir diferenciacijos principų.

2.   Praeities pamokos

2.1   Kritinė Europos Sąjungos ankstesnės veiklos analizė

2.1.1   Kadangi demokratinės aplinkos, išskyrus keletą išimčių, tose šalyse visiškai nebuvo, ES buvo priversta, nors ne visuomet tai gali būti pateisinta, elgtis pragmatiškai ir užmegzti santykius su asmenimis, kurių jokių būdu negalima pavadinti demokratiškai išrinktais savo liaudies atstovais.

2.1.2   Ribojamas oficialios Europos politikos, kitų ES institucijų pozicijos Šiaurės Afrikos bei Artimųjų Rytų šalių valdančių vyriausybių atžvilgiu ir Barselonos proceso politinių bei ekonominių gairių bei turėdamas labai ribotą biudžetą, EESRK laikėsi pragmatiško požiūrio ir bendradarbiavo su ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei oficialiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, kurių demokratinis teisėtumas nebuvo pakankamas ir kurios nepakankamai atstovavo pilietinei visuomenei.

2.1.3   Viso Barselonos proceso metu ES labai mažai bendravo ir bendradarbiavo su vyriausybių nepripažintomis pilietinės visuomenės organizacijomis, neišnaudodama galimybės daryti poveikį politinei ir socialinei raidai. Vis dėlto ES lieka vienintele galinga jėga, į kurią viltis deda vietos visuomenė, tikėdamasi užtikrinti taiką, garantuoti ir įtvirtinti demokratines laisves ir paramą vietos ekonomikai.

2.1.4   Iki sukilimo arabų šalyse politikos formuotojai ES valstybėse narėse buvo susiskaldę Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių atžvilgiu ir jų požiūriai, nors ir pragmatiški, skyrėsi, todėl jie negalėjo suvokti politiniu, ekonomikos ir socialiniu lygiais vykstančių lemtingų procesų, ir nenumatytus pokyčius nulėmusių įvykių intensyvumas bei mastas jiems buvo visiškai netikėtas.

2.1.5   Nuvilnijus šiems įvykiams ES privalo kalbėtis su vietos visuomene, pasimokyti iš praeities klaidų, pažinti vietos papročius ir tradicijas, susipažinti su kiekvienos šalies kultūra (jos labai skiriasi viena nuo kitos) ir bendradarbiauti su jomis siekdama paremti vyriausybes, kurios bus suformuotos taikant tikras ir laisvas demokratines procedūras.

3.   Dabartinė situacija ir perspektyvos

3.1   EESRK mano, kad daug problemų – vietos visuomenės nuoskaudos kaupėsi jau daug metų – turi būti sprendžiamos nedelsiant: kai kurių interesų grupių ir ankstesnių režimų subjektų, neturinčių demokratinio teisėtumo, gamybos infrastruktūros (gamybos priemonių) naudojimas Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse, netolygus ar nevienodas turto ir gerovės pasiskirstymas, labai aukštos pagrindinių maisto produktų kainos, kurios eiliniams žmonėms tampa neįkandamos, būtinybė saugoti asmens, socialines ir profesinių sąjungų teises ir ekonominės, socialinės apsaugos ir švietimo poreikis.

3.2   Dabartinei politinei padėčiai daugumoje Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų Viduržemio jūros šalių būdinga:

| i. | viltis, kad bus įkurtos laisvos demokratinės valstybės; |
| --- | --- |

i.

viltis, kad bus įkurtos laisvos demokratinės valstybės;

| ii. | pagalbos poreikis ekonomikai atkurti; |
| --- | --- |

ii.

pagalbos poreikis ekonomikai atkurti;

| iii. | pirmi požymiai, kad pradėjo veikti keletas laisvos pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinės bei ekonominės institucijos; |
| --- | --- |

iii.

pirmi požymiai, kad pradėjo veikti keletas laisvos pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinės bei ekonominės institucijos;

| iv. | būtinybė gauti koordinuotą ir gerai organizuotą tarptautinę paramą tiek iš ES (kuri pagal Lisabonos sutartį turi visas reikiamas priemones bendrai užsienio politikai vykdyti) kartu su vyriausiąja įgaliotine ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Europos išorės veiksmų tarnyba, tiek iš kitų tarptautinių organizacijų (JT, TDO, TVF, EIB ir kt.). Šiuo atveju labai praverstų ryšiai su mokslinių tyrimų įstaigomis, veikiančiomis Europos ir Viduržemio jūros šalių regiono srityje (pavyzdžiui, IPEMED, FEMISE). |
| --- | --- |

iv.

būtinybė gauti koordinuotą ir gerai organizuotą tarptautinę paramą tiek iš ES (kuri pagal Lisabonos sutartį turi visas reikiamas priemones bendrai užsienio politikai vykdyti) kartu su vyriausiąja įgaliotine ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Europos išorės veiksmų tarnyba, tiek iš kitų tarptautinių organizacijų (JT, TDO, TVF, EIB ir kt.). Šiuo atveju labai praverstų ryšiai su mokslinių tyrimų įstaigomis, veikiančiomis Europos ir Viduržemio jūros šalių regiono srityje (pavyzdžiui, IPEMED, FEMISE).

EESRK mano, kad ES turi būti .

3.3   Pietinėmis Viduržemio jūros šalimis bendros temos yra siekis įvesti ir įtvirtinti demokratiją, spartinti ekonomikos ir socialinę pažangą ir garantuoti mokymą ir darbo vietas jaunajai kartai.

3.4   Daugumai Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių susiduria su iššūkiu – jų visuomenėje daugumą sudaro jaunimas, o tai reiškia, kad jos, didindamos užimtumą, turi kuo skubiau išnaudoti šią labai produktyvią savo visuomenės dalį. Tam reikia sparčiau vykdyti mokymo ir švietimo programas, nepamirštant įtvirtinti pilietines teises ir taikyti lyčių lygybės principą.

3.5   Įtvirtinti demokratines vertybes ir procesus bus galima tik tuo atveju, jei bus laikomasi atstovaujamosios demokratijos, paremtos laisvais rinkimais, nepriklausomomis politinėmis partijomis, principų ir jei bus remiama ir stiprinama pilietinė visuomenė ir socialinės bei ekonominės organizacijos, veikiančios saugumo, laisvės ir nepriklausomybės sąlygomis.

3.6   EESRK ragina valstybes nares pademonstruoti solidarumą su ES Viduržemio jūros šalimis, kurios susiduria su didele migracija:

| a) | bendradarbiaujant pasitelkus Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX); |
| --- | --- |

a)

bendradarbiaujant pasitelkus Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX);

| b) | įgyvendinant specialias ekonomines priemones ir jas remiant; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinant specialias ekonomines priemones ir jas remiant;

| c) | padedant regiono šalims partnerėms sumažinti žmonių kančias tikslinėse šalyse ir regionuose. |
| --- | --- |

c)

padedant regiono šalims partnerėms sumažinti žmonių kančias tikslinėse šalyse ir regionuose.

3.7   EESRK palankiai vertina ES Ministrų Tarybos sprendimą, reaguojant į įvykius arabų šalyse, paskirti Ispanijos diplomatą Bernardino León Gross eiti ES specialiojo įgaliotinio pietinėms Viduržemio jūros šalims pareigas. Šis paskyrimas yra aiškus ženklas, kad ES nori išsaugoti savo iniciatyvą regione. EESRK ragina specialųjį įgaliotinį glaudžiai dirbti su pilietine visuomene, kuriai tenka labai svarbus vaidmuo regione, ir šiam tikslui panaudoti visas turimas ES priemones.

4.   Nauja Europos kaimynystės politika

4.1   EESRK palankiai vertina du Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrus komunikatus, kuriais įvertinama iki šiol padaryta pažanga vystant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių ryšius ir pirmą kartą aptariamos galimybės ir perspektyvos, atsiradusios po sukilimo arabų šalyse (2). Komitetas norėtų atkreipti dėmesį pirmiausia į šiuos aspektus:

| 4.1.1 | ES jokiu būdu neturi likti pasyvia šių įvykių stebėtoja. |
| --- | --- |

4.1.1

ES jokiu būdu neturi likti pasyvia šių įvykių stebėtoja.

| 4.1.2 | EESRK atidžiai išnagrinėjo Europos Komisijos ir Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės bendrus komunikatus ir pritaria visoms dokumente pasiūlytoms vystymo priemonėms, kartu atkreipdamas dėmesį į tai, kad ES po Barselonos proceso pradžios 1995 m. prarado labai daug laiko ir šios priemonės galėjo būti įvertintos bei pakoreguotos daug anksčiau. |
| --- | --- |

4.1.2

EESRK atidžiai išnagrinėjo Europos Komisijos ir Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės bendrus komunikatus ir pritaria visoms dokumente pasiūlytoms vystymo priemonėms, kartu atkreipdamas dėmesį į tai, kad ES po Barselonos proceso pradžios 1995 m. prarado labai daug laiko ir šios priemonės galėjo būti įvertintos bei pakoreguotos daug anksčiau.

| 4.1.3 | ES turėtų nedelsdama sukurti naują „partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ Viduržemio jūros regione. |
| --- | --- |

4.1.3

ES turėtų nedelsdama sukurti naują „partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ Viduržemio jūros regione.

| 4.1.4 | Naujoje partnerystėje kiekvienai šaliai turi būti taikomas kitoks požiūris, atsižvelgiant į politinę ir socialinę raidą. Labiau pažengusioms šalims turėtų būti suteikta galimybių gauti didesnį finansavimą ir spartinti savo politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su ES. Santykius su visomis šalimis reikėtų grįsti aiškiais principais (demokratija, asmens teisių apsauga ir kt.) ir konkrečiomis paskatomis, susietomis su tam tikrais politiniais tikslais (kova su korupcija, teismų sistemos nepriklausomumas, nepriklausomos žiniasklaidos priemonės ir kt.). Turi būti taip pat įgyvendintos konkrečios apsaugos priemonės, kurios leistų prireikus sumažinti arba sustabdyti finansavimą tais atvejais, kai nesilaikoma įsipareigojimų arba terminų. |
| --- | --- |

4.1.4

Naujoje partnerystėje kiekvienai šaliai turi būti taikomas kitoks požiūris, atsižvelgiant į politinę ir socialinę raidą. Labiau pažengusioms šalims turėtų būti suteikta galimybių gauti didesnį finansavimą ir spartinti savo politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su ES. Santykius su visomis šalimis reikėtų grįsti aiškiais principais (demokratija, asmens teisių apsauga ir kt.) ir konkrečiomis paskatomis, susietomis su tam tikrais politiniais tikslais (kova su korupcija, teismų sistemos nepriklausomumas, nepriklausomos žiniasklaidos priemonės ir kt.). Turi būti taip pat įgyvendintos konkrečios apsaugos priemonės, kurios leistų prireikus sumažinti arba sustabdyti finansavimą tais atvejais, kai nesilaikoma įsipareigojimų arba terminų.

| 4.1.5 | Partnerystės sudarymo išankstinė nediskutuotina sąlyga yra laisvi ir sąžiningi rinkimai. |
| --- | --- |

4.1.5

Partnerystės sudarymo išankstinė nediskutuotina sąlyga yra laisvi ir sąžiningi rinkimai.

| 4.1.6 | Eilinių pilietinės visuomenės atstovų parama yra būtina sąlyga paremti naują demokratinę vyriausybę ir apsaugoti ekonomines ir socialines teises, saugoti aplinką, tai taip pat svarbu socialinei ir ekonominei raidai. EESRK pasirengęs prie šio proceso prisidėti savo patirtimi, įgyta vykdant veiklą visame pasaulyje, ir savo narių kompetencija, pasitelkus konkrečias pagalbos priemones, kartu su Komisija, Europos Parlamentu ir Regionų komitetu. |
| --- | --- |

4.1.6

Eilinių pilietinės visuomenės atstovų parama yra būtina sąlyga paremti naują demokratinę vyriausybę ir apsaugoti ekonomines ir socialines teises, saugoti aplinką, tai taip pat svarbu socialinei ir ekonominei raidai. EESRK pasirengęs prie šio proceso prisidėti savo patirtimi, įgyta vykdant veiklą visame pasaulyje, ir savo narių kompetencija, pasitelkus konkrečias pagalbos priemones, kartu su Komisija, Europos Parlamentu ir Regionų komitetu.

| 4.1.7 | Prie sukilimo arabų šalyse labai daug prisidėjo jaunimas ir moterys, todėl ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų teisėms užtikrinti ir vaidmeniui naujose demokratinėse valstybėse stiprinti. Todėl EESRK ragina visas Europos ir Viduržemio jūros regiono šalis ratifikuoti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims. |
| --- | --- |

4.1.7

Prie sukilimo arabų šalyse labai daug prisidėjo jaunimas ir moterys, todėl ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų teisėms užtikrinti ir vaidmeniui naujose demokratinėse valstybėse stiprinti. Todėl EESRK ragina visas Europos ir Viduržemio jūros regiono šalis ratifikuoti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims.

| 4.1.8 | Atviras darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas, kaip ekonominio ir socialinio stabilumo sąlyga, bus labai svarbus įtvirtinant demokratiją ir saugant profesinių sąjungų teises. |
| --- | --- |

4.1.8

Atviras darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas, kaip ekonominio ir socialinio stabilumo sąlyga, bus labai svarbus įtvirtinant demokratiją ir saugant profesinių sąjungų teises.

| 4.1.9 | Kova su korupcija, gero valdymo užtikrinimas ir veiksmingas viešasis administravimas yra tinkamos ir būtinos ekonomikos klestėjimo sąlygos, kad būtų pritrauktos labai reikalingos tiesioginės užsienio investicijos, kurios įtvirtins demokratinę vyriausybę ir sukurs naujų darbo vietų. |
| --- | --- |

4.1.9

Kova su korupcija, gero valdymo užtikrinimas ir veiksmingas viešasis administravimas yra tinkamos ir būtinos ekonomikos klestėjimo sąlygos, kad būtų pritrauktos labai reikalingos tiesioginės užsienio investicijos, kurios įtvirtins demokratinę vyriausybę ir sukurs naujų darbo vietų.

| 4.1.10 | Sukūrus Viduržemio jūros šalyse mobilumo ir infrastruktūros srities partnerystę, susijusią su sienomis, migracija ir prieglobsčiu, padidės regiono saugumas. |
| --- | --- |

4.1.10

Sukūrus Viduržemio jūros šalyse mobilumo ir infrastruktūros srities partnerystę, susijusią su sienomis, migracija ir prieglobsčiu, padidės regiono saugumas.

| 4.1.11 | MVĮ steigimas Viduržemio jūros šalyse yra svarbi ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, esant patikimai reguliavimo sistemai ir konstruktyviai finansinei aplinkai, sąlyga. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programa (FEMIP) ir Europos investicijų fondas (EIF) raginami atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje. |
| --- | --- |

4.1.11

MVĮ steigimas Viduržemio jūros šalyse yra svarbi ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, esant patikimai reguliavimo sistemai ir konstruktyviai finansinei aplinkai, sąlyga. Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programa (FEMIP) ir Europos investicijų fondas (EIF) raginami atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje.

| 4.1.12 | Neraštingumas yra viena aktualiausių Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių socialinių problemų ir šiai problemai spręsti turi būti dedama daug pastangų. Šioje srityje Europos Sąjunga gali ir turi svariai prisidėti. Be to, ji turi remti verslininkų mokymą ir įgūdžių ugdymą. |
| --- | --- |

4.1.12

Neraštingumas yra viena aktualiausių Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalių socialinių problemų ir šiai problemai spręsti turi būti dedama daug pastangų. Šioje srityje Europos Sąjunga gali ir turi svariai prisidėti. Be to, ji turi remti verslininkų mokymą ir įgūdžių ugdymą.

| 4.1.13 | EESRK pritaria ketinimui įsteigti Europos demokratijos fondą, kuris tikslinėmis priemonėmis remtų demokratinius procesus pietinėse Viduržemio jūros šalyse, skatintų kurti politines partijas ir laisvą žiniasklaidą, o svarbiausia stiprintų pilietinę visuomenę (darbdavių ir darbuotojų asociacijas, NVO, ūkininkus, moterų organizacijas ir kitus socialinius partnerius). Remdamasis savo patirtimi, EESRK mano, kad būtinas specialus procesas pilietinei visuomenei paremti, pavyzdžiui, pasiūlyta Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) priemonė pilietinei visuomenei, ir ragina skirti šiai priemonei daugiau lėšų. EESRK yra pasirengęs su kitais Europos organais dalyvauti taikant šią priemonę ir pasiūlyti savo sukauptą patirtį. Be to, Komitetas ragina Komisiją pripažinti ypatingą socialinių ir profesinių organizacijų vaidmenį EKPP, ypač pilietinei visuomenei skirtoje priemonėje, kurią dar reikės sukurti. |
| --- | --- |

4.1.13

EESRK pritaria ketinimui įsteigti Europos demokratijos fondą, kuris tikslinėmis priemonėmis remtų demokratinius procesus pietinėse Viduržemio jūros šalyse, skatintų kurti politines partijas ir laisvą žiniasklaidą, o svarbiausia stiprintų pilietinę visuomenę (darbdavių ir darbuotojų asociacijas, NVO, ūkininkus, moterų organizacijas ir kitus socialinius partnerius). Remdamasis savo patirtimi, EESRK mano, kad būtinas specialus procesas pilietinei visuomenei paremti, pavyzdžiui, pasiūlyta Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) priemonė pilietinei visuomenei, ir ragina skirti šiai priemonei daugiau lėšų. EESRK yra pasirengęs su kitais Europos organais dalyvauti taikant šią priemonę ir pasiūlyti savo sukauptą patirtį. Be to, Komitetas ragina Komisiją pripažinti ypatingą socialinių ir profesinių organizacijų vaidmenį EKPP, ypač pilietinei visuomenei skirtoje priemonėje, kurią dar reikės sukurti.

| 4.1.14 | EESRK pritaria ES institucijų nuomonei, kad Viduržemio jūros šalys jau labai seniai kenčia dėl nuolatinės įtampos dėl Izraelio ir palestiniečių konflikto, kuris trukdo bandymams pradėti dialogą ar imtis bendrų veiksmų, ir ragina vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją intensyviai toliau dėti pastangas siekiant abipusiškai priimtino sprendimo. Šiuo itin jautriu klausimu ES turi turėti bendrą poziciją. |
| --- | --- |

4.1.14

EESRK pritaria ES institucijų nuomonei, kad Viduržemio jūros šalys jau labai seniai kenčia dėl nuolatinės įtampos dėl Izraelio ir palestiniečių konflikto, kuris trukdo bandymams pradėti dialogą ar imtis bendrų veiksmų, ir ragina vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją intensyviai toliau dėti pastangas siekiant abipusiškai priimtino sprendimo. Šiuo itin jautriu klausimu ES turi turėti bendrą poziciją.

| 4.1.15 | Komitetas remia Komisijos poziciją dėl vizų režimo supaprastinimo atrinktiems partneriams Viduržemio jūros šalyse ir, atėjus laikui, – vizų režimo liberalizavimui tose šalyse, kurios gali glaudžiau bendradarbiauti su Europos Sąjunga judumo, prieglobsčio prašymo, grąžinimo į kilmės šalį ir kovos su nelegalia imigracija bei prekybos žmonėmis klausimais. |
| --- | --- |

4.1.15

Komitetas remia Komisijos poziciją dėl vizų režimo supaprastinimo atrinktiems partneriams Viduržemio jūros šalyse ir, atėjus laikui, – vizų režimo liberalizavimui tose šalyse, kurios gali glaudžiau bendradarbiauti su Europos Sąjunga judumo, prieglobsčio prašymo, grąžinimo į kilmės šalį ir kovos su nelegalia imigracija bei prekybos žmonėmis klausimais.

| 4.1.16 | EESRK mano, kad religijos ir pilietinės laisvės yra pagrindinės žmogaus teisės, kurios turi būti visapusiškai ginamos religinės ir politinės įvairovės regione ir ragina šalis, kurios dar neratifikavo dabartinių visuotinių ir regioninių konvencijų ir susitarimų dėl politinių, pilietinių ir kultūrinių laisvių bei dėl ekonominių ir socialinių teisių, pagrįstų Visuotine žmogaus teisių deklaracija, ratifikuoti juos nedelsiant. |
| --- | --- |

4.1.16

EESRK mano, kad religijos ir pilietinės laisvės yra pagrindinės žmogaus teisės, kurios turi būti visapusiškai ginamos religinės ir politinės įvairovės regione ir ragina šalis, kurios dar neratifikavo dabartinių visuotinių ir regioninių konvencijų ir susitarimų dėl politinių, pilietinių ir kultūrinių laisvių bei dėl ekonominių ir socialinių teisių, pagrįstų Visuotine žmogaus teisių deklaracija, ratifikuoti juos nedelsiant.

| 4.1.17 | Žiniasklaida Europos ir Viduržemio jūros regione vaidina svarbų vaidmenį perteikiant vykstančių permainų rezultatus ir juos planuojant. ES parama turi būti nukreipta į iniciatyvas pagerinti dabartinės žiniasklaidos profesionalumą ir nepriklausomumą bei kurti tokias sąlygas, kuriomis žiniasklaidos įvairovė ir laisvė gali tarpti. |
| --- | --- |

4.1.17

Žiniasklaida Europos ir Viduržemio jūros regione vaidina svarbų vaidmenį perteikiant vykstančių permainų rezultatus ir juos planuojant. ES parama turi būti nukreipta į iniciatyvas pagerinti dabartinės žiniasklaidos profesionalumą ir nepriklausomumą bei kurti tokias sąlygas, kuriomis žiniasklaidos įvairovė ir laisvė gali tarpti.

5.   Glaudesnis ES bendradarbiavimas su Viduržemio jūros regiono pilietine visuomene

5.1   Po sukilimo arabų šalyse visos Europos institucijos, nepasirengusios tokiai įvykių raidai ir neturėdamos jokių alternatyvių skubių atsakomųjų priemonių, išskyrus humanitarinės pagalbos teikimą, sutiko, kad ateityje ES dėmesį turi skirti pirmiausia pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitoms nepriklausomoms socialinėms ir profesinėms organizacijoms.

5.2   Komisijos ir vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos dviejuose komunikatuose jau yra skyriai, specialiai skirti priemonėms pilietinei visuomenei paremti per Europos kaimynystės politiką (EKP) ir Viduržemio jūros šalių sąjungą.

6.   Komisijos vaidmuo

6.1   Pietinėms Viduržemio jūros šalims turi būti skirta pagalba sukurti ir įtvirtinti mechanizmus, kuriais būtų propaguojama tinkama pilietinės visuomenės ir socialinių ir ekonominių organizacijų struktūra ir veikimas (teisės aktai, veiklos taisyklių nustatymas, institucijų stiprinimas, atviro ir visa apimančio demokratinio dialogo reikalavimas ir kt.).

6.2   Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis yra labai svarbus, todėl būtina iš naujo apibrėžti Viduržemio jūros šalių sąjungos vaidmenį ir uždavinius bei siekti aktyvaus pripažintų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo jos programose (3).

7.   Konkretus EESRK vaidmuo

7.1   EESRK, Europos pilietinei visuomenei atstovaujantis organas, gali aktyviai dalyvauti naujojoje Europos bendradarbiavimo su Viduržemio jūros šalių visuomene programoje imdamasis tokių priemonių:

| — | fiksuodamas pietinių Viduržemio jūros šalių pilietinės visuomenės padėtį dalyvaujant atvirame, demokratiniame ir nuolat vykstančiame dialoge su įvairiais subjektais, |
| --- | --- |

—

fiksuodamas pietinių Viduržemio jūros šalių pilietinės visuomenės padėtį dalyvaujant atvirame, demokratiniame ir nuolat vykstančiame dialoge su įvairiais subjektais,

| — | padėdamas apibrėžti specialius kriterijus ir procesus pripažinti organizaciją kaip tikrai atstovaujančią visuomenės grupei ir veikiančią demokratiškai ir nepriklausomai, bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis, |
| --- | --- |

—

padėdamas apibrėžti specialius kriterijus ir procesus pripažinti organizaciją kaip tikrai atstovaujančią visuomenės grupei ir veikiančią demokratiškai ir nepriklausomai, bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis,

| — | padėdamas nepriklausomai ir atstovaujamajai pilietinei visuomenei ugdyti gebėjimus pasinaudodamas savo patirtimi socialinio dialogo, ekonominių ir socialinių teisių, profesinio mokymo, gero valdymo, lygybės darbo rinkoje, tvaraus vystymo, socialinės sanglaudos, vartotojų apsaugos kooperatyvų, MVĮ, teisių gynimo, migracijos, kaimo plėtros ir moterų teisių srityse, |
| --- | --- |

—

padėdamas nepriklausomai ir atstovaujamajai pilietinei visuomenei ugdyti gebėjimus pasinaudodamas savo patirtimi socialinio dialogo, ekonominių ir socialinių teisių, profesinio mokymo, gero valdymo, lygybės darbo rinkoje, tvaraus vystymo, socialinės sanglaudos, vartotojų apsaugos kooperatyvų, MVĮ, teisių gynimo, migracijos, kaimo plėtros ir moterų teisių srityse,

| — | padėdamas vietos ekonomikos ir socialinių reikalų taryboms konsultacijomis dalyvaujamosios demokratijos klausimais, |
| --- | --- |

—

padėdamas vietos ekonomikos ir socialinių reikalų taryboms konsultacijomis dalyvaujamosios demokratijos klausimais,

| — | dalyvaudamas Komisijos socialinių ir ekonominių organizacijų stiprinimo programose. |
| --- | --- |

—

dalyvaudamas Komisijos socialinių ir ekonominių organizacijų stiprinimo programose.

7.2   EESRK mano, kad darbdavių ir darbuotojų socialinis dialogas Viduržemio jūros šalyse turėtų tapti intensyvesnis ir kad Darbdavių ir Darbuotojų grupės galėtų padėti siekti šio tikslo, sukurdamos komunikacijos tinklą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Be to, Komitetas ragina struktūruotą socialinį dialogą propaguoti socialiniame forume.

7.3   EESRK mano, kad labai svarbu bendradarbiauti su ES institucijomis remiant pietinėse Viduržemio jūros šalyse atsirandančias pilietinės visuomenės organizacijas, ypač tose šalyse, kurios tiesiogiai dalyvavo revoliucijas įsiūbavusiuose sukilimuose, kad jos būtų politiškai pripažintos ir sulauktų finansinės paramos, reikalingos tęsti savo veiklą demokratiniuose procesuose.

7.4   EESRK jau inicijavo nemažai apsilankymų pietinėse Viduržemio jūros šalyse (Tunisą ir Maroką) ir dabar rengia simpoziumą su EUROMED NVO (2011 m. rugsėjo mėn.) bei savo metinį aukščiausiojo lygio susitikimą (2011 m. lapkričio mėn. Stambule), dalyvaujant daugeliui pilietinės visuomenės atstovų. Komitetas pateikė rekomendacijas savo nuomonėse, rezoliucijose dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių bendradarbiavimo (4) ir 2010 m. Romoje priimtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aukščiausiojo lygio ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų bei panašių institucijų susitikimo galutinėje deklaracijoje. Šioje deklaracijoje pateikta keletas rekomendacijų EUROMED šalių pilietinei visuomenei aktualiais klausimais: Viduržemio jūros šalių sąjungos ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų bei panašių institucijų asamblėjos sukūrimas, deramas darbas ir tvarus vystymasis Viduržemio jūros regiono šalyse, profesinis mokymas – veiksnys, skatinantis konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą, teisingesnės visuomenės EUROMED regione formavimas ir žemės ūkio politika Viduržemio jūros šalių sąjungos valstybėse. Be to, EESRK glaudžiai bendradarbiauja su ES valstybių narių nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis Viduržemio jūros regione.

7.5   Komitetas pakoreguos savo Euromed ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių institucijų tinklą ir toliau propaguos regioninį bendradarbiavimą pasitelkdamas šį tinklą, kuris gali tapti forumu keistis informacija tarp pilietinės visuomenės partnerių Šiaurėje ir Pietuose.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200 galutinis, 2011 3 8) ir Bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Naujas požiūris į kintančią kaimynystę (COM(2011) 303 galutinis, 2011 5 25).

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Žr. 2011 m. gegužės 12 d. Regionų komiteto rezoliuciją dėl reagavimo į revoliucijų Viduržemio jūros šalyse poveikį ir padarinius (OL C 192, 2011 7 1, p. 1–3).

3

(4)  EESRK rezoliucija dėl padėties pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse (OL C 132, 2011 5 3, p. 1–2); Nuomonė „Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė“ (OL C 182, 2009 8 4, p. 13–18); Nuomonė „Asociacijų laisvė Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės šalyse“ (OL C 211, 2008 8 19, p. 77–81).

4

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro Europos dangaus II (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 376/07

Pranešėjas Jacek KRAWCZYK

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 20 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Bendro Europos dangaus II.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. birželio 22 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Europos oro eismo valdymo sistema ne vieną dešimtmetį buvo susiskaldžiusi ir neveiksminga. Sukūrus Bendrą Europos dangų (BED) būtų galima padidinti saugą ir pagerinti skrydžių veiksmingumą. Taip padėtų labai sumažinti skrydžio metu išmetamo CO2 kiekį ir iš esmės sušvelninti kitą poveikį aplinkai (su aviacija susijusių išmetamų CO2 dujų kiekis vieno skrydžio metu gali būti sumažintas 12 proc.), taip pat sutaupyti nemažai sąnaudų.

1.2   Bendro dangaus sukūrimas nepaprastai svarbus ir užtikrinant ES aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulio rinkoje. Labai svarbu, kad Europos Komisija imtųsi pagrindinio vaidmens įgyvendinant BED II. Tik esant tvirtam ir visų pripažintam Komisijos vadovavimui bus įmanoma sėkmingai įveikti anksčiau kilusias įvairias kliūtis ir politines problemas.

1.3   Sėkmingas veiklos rezultatų plano įgyvendinimas, pagrįstas tikroviškais, tačiau plataus užmojo tikslais, susijusiais su sauga, ekonominiu efektyvumu, pajėgumais / vėlavimais ir skrydžių veiksmingumu – yra lemiamas veiksnys kuriant bendrą Europos dangų. EESRK sunerimęs, kad šiuo metu ES valstybės narės nėra pakankamai įsipareigojusios sukurti Bendrą Europos dangų.

1.4   Būtina sukurti funkcinius oro erdvės blokus, pagrįstus veiklos vykdymo reikalavimais ir atsižvelgiant į saugos, oro erdvės pajėgumo, ekonominio efektyvumo gerinimo tikslus ir aplinkos gerinimo didinant skrydžių veiksmingumą. Europos Komisija turėtų nustatyti veiklos charakteristikas, kurias turi atitikti įvairios funkcinių oro erdvės blokų iniciatyvos, ir šias charakteristikas atidžiai stebėti naudojantis BED II veiklos sistema.

1.5   EESRK mano, kad Eurokontrolė galėtų padėti stiprinti Europos oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijas, pavyzdžiui, maršrutų tinklo sudarymą, centrinį srautų valdymą ir nedidelių išteklių valdymą, tačiau tik tuo atveju, jeigu tai bus daroma laikantis ES teisės, Eurokontrolės agentūros reforma bus sėkminga ir bus tobulinama šios agentūros sąnaudų bazė. EESRK palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą Eurokontrolę paskirti Europos tinklo valdytoja.

1.6   Komitetas mano, kad saugos ir veiklos tikslai bei sąveikumas su ES nepriklausančiomis OEV sistemomis (pavyzdžiui, JAV NextGen iniciatyva) turėtų išlikti varomuoju Bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų programos (SESAR) veiksniu. Todėl EESRK mano, kad būtina spręsti šias su SESAR įgyvendinimu susijusias problemas:

| — | užtikrinti suderintą orlaivyje esančios ir antžeminės infrastruktūros patobulinimų diegimą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti suderintą orlaivyje esančios ir antžeminės infrastruktūros patobulinimų diegimą,

| — | užtikrinti savalaikį ir pakankamą finansinių išteklių skyrimą SESAR įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

užtikrinti savalaikį ir pakankamą finansinių išteklių skyrimą SESAR įgyvendinti,

| — | sukurti tinkamą SESAR įgyvendinimo valdymą. |
| --- | --- |

—

sukurti tinkamą SESAR įgyvendinimo valdymą.

1.7   Saugos reikalavimai yra ne tik tie, kurie numatyti saugą reguliuojančiuose teisės aktuose. Be kita ko, jie apima žmogiškuosius gebėjimus, saugos kultūrą, kompetenciją ir mokymą bei komandinių išteklių valdymą. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarbu:

| — | pripažinti žmogaus galimybes iniciatyviai valdyti riziką saugai, |
| --- | --- |

—

pripažinti žmogaus galimybes iniciatyviai valdyti riziką saugai,

| — | užtikrinti pakankamą kompetencijos lygį ir specialistų rengimą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti pakankamą kompetencijos lygį ir specialistų rengimą,

| — | skatinti socialinių partnerių dalyvavimą visais Bendro Europos dangaus įgyvendinimo etapais ir |
| --- | --- |

—

skatinti socialinių partnerių dalyvavimą visais Bendro Europos dangaus įgyvendinimo etapais ir

| — | išugdyti tvirtą saugos kultūrą, suderinančią atvirą atskaitomybės kultūrą su „sąžiningumo kultūra“, kuri būtų saugos rodiklių pagrindas. |
| --- | --- |

—

išugdyti tvirtą saugos kultūrą, suderinančią atvirą atskaitomybės kultūrą su „sąžiningumo kultūra“, kuri būtų saugos rodiklių pagrindas.

1.8   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Bendro Europos dangaus II paketas išplėtė Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) sistemos kompetenciją, įtraukiant OEV reguliavimą ES lygiu ir taip užtikrinant integruotą požiūrį į OEV saugos reguliavimą ir priežiūrą Europos Sąjungoje pagal „nuo vartų iki vartų“ koncepciją.

2.   Įžanga

2.1   Sukūrus Bendrą Europos dangų būtų galima padidinti saugą ir pagerinti skrydžių veiksmingumą. Taip būtų galima labai sumažinti skrydžio metu išmetamo CO2 kiekį ir iš esmės sušvelninti kitą poveikį aplinkai (su aviacija susijusių išmetamų CO2 dujų kiekis vieno skrydžio metu gali būti sumažintas 12 proc.), taip pat sutaupyti nemažai sąnaudų.

2.2   Bendro dangaus sukūrimas nepaprastai svarbus ir užtikrinant ES aviacijos pramonės konkurencingumą pasaulio rinkoje. Be to, dabartinė OEV sistema nesugebės patenkinti prognozuojamos eismo paklausos laikotarpiu nuo dabar iki 2030 m. (pagal naujausią Eurokontrolės ilgalaikę prognozę eismas iki 2030 m. padidės iki 16,9 mln. skrydžių (1,8 karto, palyginti su dabartiniu eismo intensyvumo lygiu)).

2.3   Pradinis ES Bendro Europos dangaus (BED I) paketas įsigaliojo 2004 metais. Tuo metu didžiausia oro eismo valdymo problema buvo spūstys ore ir dėl to atsirandantys vėlavimai, todėl ši problema ir sauga tapo Bendro Europos dangaus I pagrindiniais klausimais.

2.4   Per pastaruosius metus OEV padėtis šiek tiek pasikeitė ir nors sauga ir pajėgumai išlieka pagrindiniais tikslais, didesnis dėmesys dabar skiriamas aplinkai (skrydžių veiksmingumui) ir ekonominiam efektyvumui. Be to, valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams prašant nustatyti ne tokias griežtas taisykles („geresnis reguliavimas“), požiūris į reguliavimą pasikeitė.

2.5   Nors kai kurie Bendro Europos dangaus tikslai buvo pasiekti, valstybių narių sunkumai įgyvendinant keleto I paketo uždavinių, o kartu ir atnaujintų tikslų, susijusių su aplinka ir veikla, privertė parengti Bendro Europos dangaus II paketą (BED II). ES teisės aktų leidėjai jį priėmė 2009 m., ir tų pačių metų lapkričio 14 d. jis buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje. Šiame antrajame pakete numatytos pagrindinės priemonės, teisinė bazė ir sudedamosios dalys, kad nuo 2012 m. būtų galima įgyvendinti Bendrą Europos dangų.

2.6   Be to, buvo pradėta įgyvendinti SESAR programa, kuri tapo techniniu ir veiklos priedu institucinėms reformoms, numatytoms Bendro Europos dangaus II pakete, įgyvendinti.

2.7   Tačiau vis dar yra svarbių problemų. Kad būtų galima įveikti šiuos sunkumus, būtina gerokai patobulinti veiklą kartu nuolat imantis politinių veiksmų užtikrinti spartų Bendro Europos dangaus II paketo įgyvendinimą laikantis plataus užmojo tikslinių veiklos rodiklių ir siekiant galutinio tikslo panaikinti veiklos rodiklių spragą tarp ES ir ES nepriklausančių OEV sistemų.

2.8   EESRK Bendro Europos dangaus būtinybę yra pabrėžęs jau ankstesnėse nuomonėse, ypač TEN 354–355 dėl Europos aviacijos sistemos veiklos gerinimo įgyvendinus Bendrą Europos dangų II. Šia nuomone savo iniciatyva siekiama aukšto lygio vizijos, kaip įgyvendinti Bendro Europos dangaus II paketą ir SESAR bei sprendžiami šie klausimai:

| — | Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų plano įgyvendinimas, pagrįstas plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais, |
| --- | --- |

—

Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų plano įgyvendinimas, pagrįstas plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais,

| — | funkcinių oro erdvės blokų, pagrįstų tais plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais, įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

funkcinių oro erdvės blokų, pagrįstų tais plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais, įgyvendinimas,

| — | oro eismo valdymo tinklo funkcijų stiprinimas remiantis reformuota Eurokontrole, |
| --- | --- |

—

oro eismo valdymo tinklo funkcijų stiprinimas remiantis reformuota Eurokontrole,

| — | Eurokontrolės reforma Bendram Europos dangui paremti ir sąnaudų bazės sumažinimas, |
| --- | --- |

—

Eurokontrolės reforma Bendram Europos dangui paremti ir sąnaudų bazės sumažinimas,

| — | SESAR – Bendro Europos dangaus techninis ir veiklos projektas, finansuojamas viešosioms lėšomis įgyvendinimo etapui paremti, |
| --- | --- |

—

SESAR – Bendro Europos dangaus techninis ir veiklos projektas, finansuojamas viešosioms lėšomis įgyvendinimo etapui paremti,

| — | Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) kaip vienintelė saugos reguliuotoja, taikanti saugos taisykles, pagrįstas saugos principais ir besiremianti galiojančiomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

—

Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) kaip vienintelė saugos reguliuotoja, taikanti saugos taisykles, pagrįstas saugos principais ir besiremianti galiojančiomis taisyklėmis.

Žmogiškojo veiksnio principas ir socialinio dialogo būtinybė dalyvaujant kompetentingiems darbuotojams ir tinkamos konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais yra pagrindinis veiksnys, kuriuo turėtų būti paremti visi šie klausimai.

3.   Bendro Europos dangaus II veiklos rezultatų plano įgyvendinimas, pagrįstas plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais

3.1   Sėkmingas veiklos rezultatų plano įgyvendinimas, pagrįstas plataus užmojo tikslais, susijusiais su sauga, ekonominiu efektyvumu, pajėgumais / vėlavimais ir skrydžių veiksmingumu, – yra lemiamas veiksnys įgyvendinant Bendrą Europos dangų. Reikės politinio įsipareigojimo užtikrinti, kad būtų kuo greičiau gauta naudos. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kaip svarbu, kad ES valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų paspartinti Bendro Europos dangaus įgyvendinimą, kaip nusprendė 2010 m. gegužės mėn. ES Transporto ministrų taryba. EESRK sunerimęs, kad šiuo metu ES valstybės narės nėra pakankamai įsipareigojusios sukurti Bendrą Europos dangų.

3.2   EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti Bendrijos masto tikslinių veiklos rodiklių ir nacionalinių funkcinių oro erdvės blokų tikslinių rodiklių darną. Tam reikės sukurti sistemą šių rodiklių tarpusavio neatitikimams panaikinti. Iš esmės, tai reiškia, kad blogiausių rezultatų pasiekę dalyviai turės nusistatyti platesnio užmojo tikslinius rodiklius nei tie, kurių rezultatai geresni. Eurokontrolės veiklos rezultatų vertinimo komisijos OEV veiklos lyginimo (ACE) ataskaitos turėtų būti skirtos išsamesniems oro eismo valdymo paslaugų teikėjų tiksliniams rodikliams nustatyti. Turėtų būti parengti ir įgyvendinti saugos metriniai tiksliniai rodikliai, kad būtų užtikrintas proporcingas požiūris kartu su kitais tiksliniais veiklos rodikliais. Atsižvelgiant į tai, neturėtų būti jokio kompromiso dėl saugos lygių ir sauga turėtų ir toliau būti gerinama.

3.3   EESRK pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos (NPI) nepriklausytų nuo oro navigacijos paslaugos (ONP) teikėjų ir politikų kišimosi; tai labai svarbu, kad būtų užtikrintas sėkmingas įgyvendinimas. Todėl reikėtų užtikrinti NPI pakankamus išteklius. Europos Komisija turėtų atidžiai stebėti, kad šių principų būtų griežtai laikomasi taikant BED II pakete numatytas priemones. Be to, NPI turėtų geriau koordinuoti aktyviai naudodamosi įsteigta NPI platforma ir, prireikus, turėtų būti numatytas funkcinių oro erdvės blokų konsolidavimas tam, kad būtų užtikrinta masto ekonomika ir būtų užkirstas kelias priežiūros sąnaudoms didėti. Todėl funkcinių oro erdvės blokų koordinatoriaus funkcija turėtų būti sustiprinta.

3.4   Veiklos rezultatų planas turėtų apimti ir maršrutų, ir terminalo mokesčius. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti būtinybę, kad naudą gautų ir oro linijos, ir keleiviai, remiantis „nuo vartų iki vartų“ koncepcija. Jeigu bus parengtas aiškus planas, jis padės sumažinti skrydžių valdymo (ATC) paslaugų tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, kurias padengia oro erdvės naudotojai, tokiu būdu darant poveikį keleiviams ir krovinių vežimo klientams.

3.5   EESRK mano, kad BED II veiklos rezultatų planas turėtų būti susietas su tinkamai parengtomis skatinamosiomis priemonėmis. Didžiausia paskata būtų visų išlaidų kompensavimo sistemos oro eismo valdymo sektoriuje panaikinimas, kaip jau sutarta BED II pakete, ir jos pakeitimas fiskuotų išlaidų sistema.

3.6   Tokios tinklo funkcijos kaip Eurokontrolės Centrinis srautų valdymo padalinys (CFMU) ir Centrinė maršruto mokesčių tarnyba (CRCO) turėtų būti pagrįstos aiškiais tiksliniais veiklos rodikliais, tačiau turėtų apimti saugos priemones, kad būtų užtikrintas visiškas ES veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos (PRB) nepriklausomumas nuo šio tinklo funkcijų.

4.   Funkcinių oro erdvės blokų, pagrįstų tais plataus užmojo tiksliniais veiklos rodikliais, įgyvendinimas

4.1   Ir toliau siekiama iki minimumo sumažinti funkcinių oro erdvės blokų skaičių, iš esmės pagrįstą oro eismo srautų reikalavimais, pajėgumu ir ekonominiu efektyvumu. Tos pačios saugos priemonės ir procedūros turėtų būti taikomos visiems funkciniams oro erdvės blokams. Funkciniai oro erdvės blokai yra pagrindinė priemonė sudaryti galimybę atskiriems oro navigacijos paslaugų (ONP) teikėjams pasiekti plataus užmojo tikslinius veiklos rodiklius nuo 2012 metų.

4.2   Būtina sukurti funkcinius oro erdvės blokus, pagrįstus veiklos vykdymo reikalavimais ir atsižvelgiant į saugos, oro erdvės pajėgumo, ekonominio efektyvumo gerinimo tikslų ir aplinkos gerinimo didinant skrydžių veiksmingumą. Šiam tikslui pasiekti reikalingas politinis įsipareigojimas ir priežiūra aukščiausiu lygiu. Europos Komisija turėtų nustatyti veiklos charakteristikas, kurias turi atitikti įvairios funkcinių oro erdvės blokų iniciatyvos, ir šias charakteristikas atidžiai stebėti naudojantis BED II veiklos sistema.

4.3   Funkciniai oro erdvės blokai turi užtikrinti palaipsnį techninį Europos OEV susiskaidžiusios sistemos integravimą pagal planą, kuriame numatyti aiškūs tikslai. Kad šis tikslas būtų pasiektas, reikalingas aiškus funkcinių oro erdvės blokų tarpusavio koordinavimas ir bendradarbiavimas.

4.4   Kalbant apie darbo praktikos pasikeitimus, tinkami darbo santykiai yra labai svarbūs. Juos galima užmegzti surengus tinkamas ir nuolat vykstančias konsultacijas tikrąja šio žodžio prasme. Tęsiant darbą, tinkamas socialinis dialogas yra būtinas, jeigu norime ateityje išvengti šių problemų. Darbuotojai pramonės sektoriuje yra svarbiausias turtas, ir darbo praktikos pakeitimai gali sukelti nepasitenkinimą, jeigu jie nebus vykdomi atidžiai.

4.5   Pagal BED reglamentą ONP teikėjai privalo parengti visų savo teikiamų paslaugų nenumatytų atvejų planus, jei dėl susidariusių aplinkybių jos būtų pajėgios teikti daug mažiau paslaugų arba būtų priverstos visai nutraukti jas. ONP teikėjai turėtų sutelkti dėmesį į veiksmingesnių ir sąnaudų požiūriu efektyvių sprendimų paiešką, atsarginių variantų pirmiausia ieškodami esamoje šalies infrastruktūroje (pavyzdžiui, kiti regioniniai valdymo centrai (RVC) arba karinė įranga) ir priimdami su nenumatytomis aplinkybėmis susijusias funkcinių oro erdvės blokų plėtros nuostatas.

4.6   Civilinis ir karinis bendradarbiavimas yra labai svarbus užtikrinant tolesnį BED kūrimą ir šalinant svarbiausias su pajėgumu susijusias kliūtis pagrindinėje Europos dalyje. Valstybės narės ir Europos Komisija turi siekti civilinio ir karinio bendradarbiavimo funkcinių oro erdvės blokų srityje, nes taip pragmatiškai ir nepolitizuotai yra suderinami civiliniai ir kariniai poreikiai. Atsižvelgiant į tai, kad dalyvauja ir ES nepriklausančios valstybės, ir JAV, labai svarbus yra glaudesnis veiklos koordinavimas su NATO. EESRK pritaria kai kurių karinių mokymų zonų perkėlimui toliau nuo pagrindinių civilinio oro eismo srautų, kaip numatyta kai kuriuose funkciniuose oro erdvės blokuose, ir šių tikslų turėtų būti siekiama visomis funkcinių oro erdvės blokų iniciatyvomis. Be to, įgyvendinti OEV naktinių maršrutų tinklą, kaip numatyta kai kuriuose funkciniuose oro erdvės blokuose, turėtų būti siekiama ir visuose funkciniuose oro erdvės blokuose kaip priemonę padidinti naktinių skrydžių veiksmingumą, kai karinių mokymų zonos yra nenaudojamos.

4.7   Be to, EESRK mano, kad funkciniai oro erdvės blokai ir Bendro Europos dangaus principas turėtų būti išplėsti ir taikomi ne tik ES, bet ir už jos ribų, ypač šalia Europos esančiose šalyse. Tam prireiks tolesnio bendradarbiavimo tarptautiniu lygiu.

4.8   Politinis įsipareigojimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad funkciniai oro erdvės blokai atneštų realią naudą galutiniams naudotojams. ES Komisija ir ES funkcinių oro erdvės blokų koordinatorius turėtų ir toliau priminti valstybėms narėms jų pareigą įgyvendinti BED ir funkcinius oro erdvės blokus.

5.   Pareigybės Europos tinko valdytojo OEV tinklo funkcijoms atlikti įsteigimas

5.1   EESRK sutinka, kad Europos OEV tinklo funkcijų, pavyzdžiui, maršrutų tinklo kūrimas, centrinis srautų valdymas ir ribotų išteklių (dažnių ir atsakiklių kodų) valdymas, stiprinimas yra esminė BED II paketo dalis.

5.2   EESRK mano, kad Eurokontrolė galėtų padėti sustiprinti šias funkcijas, tačiau tik tuo atveju, jeigu tai bus daroma laikantis ES teisės, Eurokontrolės agentūros reforma bus sėkminga ir bus tobulinama šios agentūros sąnaudų bazė. Tam reikės visiško visų Eurokontrolės valstybių narių politinio įsipareigojimo pertvarkyti agentūrą. EESRK palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą Eurokontrolę paskirti Europos tinklo valdytoja.

5.3   Todėl EESRK prašo Europos Komisijos užtikrinti griežtą šio esminio reikalavimo laikymąsi, kai Eurokontrolei bus suteikti įgaliojimai.

5.4   Komitetas sunerimęs dėl didesnio prognozuojamo skrydžių valdymo vėlavimų skaičiaus 2011 m. vasarą. EESRK ragina Eurokontrolę kaip BED tinklo valdytoją, kartu su ONP teikėjais ir oro erdvės naudotojais, rasti trumpalaikius sprendimus sušvelninti poveikį oro eismui ir keliautojams.

5.5   Galiausiai, EESRK norėtų priminti 2010 m. Islandijoje įvykusį Eyjafjallajökull vulkano įsiveržimą, kai teko uždaryti oro erdvę ir dėl to smarkiai sutriko oro linijų darbas ir kelionės. Aviacijos pramonė ir visa ES ekonomika patyrė didelį poveikį sąnaudoms. Po šių įvykių buvo sutarta, kad Europai būtina peržiūrėti savo procedūras. Esant tokioms aplinkybėms, EESRK pabrėžia būtinybę Europai savo procedūras suderinti su geriausia kitų pasaulio šalių, pavyzdžiui, JAV, praktika. Konkrečiau kalbant, Europa yra vienintelis pasaulio regionas, kuriame atsakomybė už galimą pavojų dėl vulkaninių pelenų nepriklauso oro linijoms. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) neseniai organizuotos pratybos, skirtos imituoti vulkaninių pelenų išsiveržimą, parodė, kad nors šiokia tokia pažanga pasiekta, būtinos tvirtesnės gairės, kad būtų išvengta dar vieno fragmentiško požiūrio. EESRK ragina EASA pateikti visoms ES valstybėms narėms aiškias gaires parengti patikslintą politiką.

6.   Eurokontrolės reforma Bendram Europos dangui paremti ir sąnaudų bazės sumažinimas

6.1   EESRK palankiai vertina Eurokontrolės padarytą didelę pažangą vadovaujant jos generaliniam direktoriui; remiant BED, Eurokontrolė persitvarko į racionalesnę organizaciją. Šis tebesitęsiantis procesas turėtų būti paspartintas ir tam reikės visų Eurokontrolės valstybių narių visiško įsipareigojimo.

6.2   EESRK sveikina Eurokontrolę sukūrus BED ramstį savo agentūroje, kad Bendram Europos dangui būtų teikiama techninė parama. Būtinas visiškas įvairių Eurokontrolės funkcijų skaidrumas, būtinas aprūpinimas reikalingais ištekliais ir būdas jiems finansuoti. Akivaizdu, kad oro linijos neturėtų mokėti už tokias vyriausybines funkcijas kaip BED ramstį. Todėl reikės toliau dirbti, kad būtų nustatyti teisingi Eurokontrolės valdymo principai, visiškai laikantis galimų BED tikslų.

6.3   Be to, EESRK pabrėžia, kaip svarbu laikytis europinio požiūrio, kuris neapsiriboja ES sienomis. Todėl Europos Komisija turėtų išplėsti Europos bendrą aviacijos erdvę į visas Europos Sąjungos kaimynines šalis.

7.   SESAR – Bendro Europos dangaus techninė ir veiklos dalis, finansuojama viešosioms lėšomis įgyvendinimo etapui paremti

7.1   SESAR programa buvo sukurta kaip BED II techninis ir veiklos priedas. Europos Komisija tikisi, kad SESAR „įgyvendins būsimą Europos OEV sistemą 2020 m. ir tolesniam laikotarpiui, kuri, atsižvelgiant į šiandieninius veiklos rezultatus,

| — | sugebės tris kartus padidinti oro transporto skrydžius sumažinant vėlavimų skaičių, |
| --- | --- |

—

sugebės tris kartus padidinti oro transporto skrydžius sumažinant vėlavimų skaičių,

| — | dešimteriopai pagerinti saugos rodiklius, |
| --- | --- |

—

dešimteriopai pagerinti saugos rodiklius,

| — | sudaryti sąlygas 10 proc. sumažinti skrydžių poveikį aplinkai ir |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas 10 proc. sumažinti skrydžių poveikį aplinkai ir

| — | OEV paslaugas oro erdvės naudotojams teikti 50 proc. pigiau“. |
| --- | --- |

—

OEV paslaugas oro erdvės naudotojams teikti 50 proc. pigiau“.

7.2   Komitetas mano, kad šie tikslai ir sąveikumas su ES nepriklausančiomis OEV sistemomis (pavyzdžiui, JAV NextGen iniciatyva) turėtų išlikti varomuoju SESAR programos veiksniu. EESRK palankiai vertina bendradarbiavimo memorandumą, kurį 2011 m. kovo 3 d. Budapešte pasirašė SESAR ir NextGen, kaip žingsnį geriau koordinuoti du svarbiausius vystymo projektus pasaulinėse OEV sistemose.

7.3   Komitetas mano, kad labai svarbu, kad vystant SESAR ir toliau dalyvautų kompetentingiausi specialistai. Todėl manoma, kad labai svarbu rengti darbuotojus taikyti naujas technologijas ir naujas veiklos koncepcijas.

7.4   EESRK norėtų pabrėžti, kad nepaisant ilgalaikės naudos oro erdvės naudotojams, ES piliečiams ir aplinkai, SESAR susiduria su daug sudėtingų įgyvendinimo sunkumų. Labai svarbu, kad SESAR būtų įgyvendinta laiku ir veiksmingai. Be to, kad aktyviai dalyvauja pramonė, reikės plačios politinės ir finansinės paramos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėje. Todėl SESAR įgyvendinimas turėtų tapti neatsiejama strategijos „ES 2020“ dalimi, kad būtų užtikrintas tvirtas ekonominis valdymas, pagrįstas aiškiu verslo modeliu ir abipusišku bendradarbiavimu bei suderinimu su JAV NextGen sistema.

7.5   Todėl EESRK mano, kad būtina spręsti šias, su SESAR įgyvendinimu susijusias problemas:

7.5.1   užtikrinti suderintą orlaivyje esančios ir antžeminės infrastruktūros patobulinimų diegimą.

| — | Atnaujinti pagrindinį planą, kuriame būtų aiškios gairės, pagal kurias Komisija, valstybės narės, ONP teikėjai ir oro erdvės naudotojai įsipareigotų užtikrinti didesnį nuoseklumą su BED sistema, įskaitant funkcinius oro erdvės blokus. SESAR bendra įmonė turėtų skubiai pirmenybę teikti iki šiol atlikto darbo apžvalgai ir nustatyti, kaip kiekvienas pagrindinis BED veiksnys prisidės prie ES, funkcinių oro erdvės blokų ir nacionalinių tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimo. |
| --- | --- |

—

Atnaujinti pagrindinį planą, kuriame būtų aiškios gairės, pagal kurias Komisija, valstybės narės, ONP teikėjai ir oro erdvės naudotojai įsipareigotų užtikrinti didesnį nuoseklumą su BED sistema, įskaitant funkcinius oro erdvės blokus. SESAR bendra įmonė turėtų skubiai pirmenybę teikti iki šiol atlikto darbo apžvalgai ir nustatyti, kaip kiekvienas pagrindinis BED veiksnys prisidės prie ES, funkcinių oro erdvės blokų ir nacionalinių tikslinių veiklos rodiklių įgyvendinimo.

| — | SESAR technologijos turėtų būti įdiegtos laikantis nusistovėjusio konstruktyvaus verslo modelio, kuris apima patikimą saugą ir teigiamą bei patikimą ekonominės naudos analizę, kuria remiantis yra susitariama dėl veiklos pagerinimo poreikių ir jie nustatomi. Tais atvejais, kai manoma, jog technologijos nepadės siekti ES tikslų (įskaitant ir tuos, kurie susiję su sauga) arba neužtikrins saugaus ir savalaikio perėjimo, darbas turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

—

SESAR technologijos turėtų būti įdiegtos laikantis nusistovėjusio konstruktyvaus verslo modelio, kuris apima patikimą saugą ir teigiamą bei patikimą ekonominės naudos analizę, kuria remiantis yra susitariama dėl veiklos pagerinimo poreikių ir jie nustatomi. Tais atvejais, kai manoma, jog technologijos nepadės siekti ES tikslų (įskaitant ir tuos, kurie susiję su sauga) arba neužtikrins saugaus ir savalaikio perėjimo, darbas turėtų būti nutrauktas.

| — | SESAR pagrindinio plano įgyvendinimas pareikalaus visų ES valstybių narių visiško įsipareigojimo. |
| --- | --- |

—

SESAR pagrindinio plano įgyvendinimas pareikalaus visų ES valstybių narių visiško įsipareigojimo.

7.5.2   Užtikrinti savalaikį ir pakankamą finansinių išteklių skyrimą SESAR įgyvendinti.

7.5.2.1   SESAR įgyvendinimas sukurs didelę ekonominę, aplinkosauginę ir strateginę vertę visai Europai. Dešimčia metų vėluojant įgyvendinti SESAR, tai padarė tiesioginį neigiamą poveikį BVP, kurio dydis daugiau kaip 150 mlrd. eurų ES-27 ir patirta daug energijos nuostolių, kurie sudaro daugiau kaip 150 mln. tonų CO2.

7.5.2.2   Tačiau SESAR įgyvendinti iš viso prireiks daugiau 30 mlrd. eurų; išankstinis finansavimas ir aprūpinimas SESAR įranga (orlaivyje ir ant žemės) yra didžiausias iššūkis kuo skubiau pasiekti veiklos rodiklius, kurių tikimasi įdiegus naujas technologijas.

7.5.2.3   Finansavimo, skirto įgyvendinti SESAR, sunkumai kyla dėl to, kad pereinamojo laikotarpio etape iš dalies nėra sąsajos tarp investicijų ir naudos: oro linijos, investuojančios į naują orlaivių įrangą, nepajus jokios naudos, kol ONP teikėjai nepadarys atitinkamų investicijų. Kita vertus, ONP teikėjams (kurie turi investuoti į riboto pelningumo veiklą), verslas gali ir nebūti pelningas, kol nemažai orlaivių nebus aprūpinti įranga. Galiausiai, gali būti padaryta keletas pakeitimų, kurie bus naudingi visam tinklui ir verslo pelningumui, tačiau reikalaujant, kad kai kurie suinteresuotieji subjektai investuotų, ir tai būtų jų grynosios sąnaudos. Tokiu atveju turėtų būti skirtas finansavimas.

7.5.2.4   Todėl ES lėšos, skirtos padėti įgyvendinti, turėtų būti panaudotos tam, kad veiklos vykdytojai (ONP teikėjai, oro erdvės naudotojai, oro uostai) galėtų darniai ir sparčiai įsisavinti SESAR technologiją. Be to, siekiant užtikrinti nenutrūkstamas investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovacijas, 2014–2020 m. laikotarpiu reikės papildomų investicijų kartu su tomis, kurios skirtos dabartiniam MTTP etapui OEV srityje.

7.5.2.5   Kad būtų pasiektas tempas, būtinas tiksliniams OEV veiklos rodikliams pasiekti, apskaičiuota, kad SESAR įgyvendinti prireiks apie 3 mlrd. eurų ES lėšų; tai suma, kuri turėtų būti užtikrinta suderinus įvairias finansines priemones, dėl kurių diskutuojama šiuo metu, pavyzdžiui, pramonės nuosavas lėšas, ES projektų obligacijas, garantijas, EIB paskolas, kt. ir ne tik. Laikotarpiu nuo 2014 m. iki 2020 m. galima daryti išvadą, kad:

nesant veiksmingo ES išteklių paskirstymo SESAR paremti, nepanašu, kad programa galėtų būti įgyvendinta laiku.

7.5.3   sukurti tinkamą SESAR įgyvendinimo valdymą.

| — | Įsteigti nepriklausomą subjektą SESAR įgyvendinti, į vieną bendrą unikalią valdymo sistemą įtraukiant finansavimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Įsteigti nepriklausomą subjektą SESAR įgyvendinti, į vieną bendrą unikalią valdymo sistemą įtraukiant finansavimą ir įgyvendinimą.

| — | Šis įgyvendinimo subjektas turėtų būti pramonės inicijuotas, turėti valdymo struktūrą, sudarytą iš oro erdvės naudotojų, oro uostų ir ONP teikėjų, kaip pagrindinių investicijų riziką prisiimančių subjektų ir darbuotojų atstovų. Turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su kitais aviacijos suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

—

Šis įgyvendinimo subjektas turėtų būti pramonės inicijuotas, turėti valdymo struktūrą, sudarytą iš oro erdvės naudotojų, oro uostų ir ONP teikėjų, kaip pagrindinių investicijų riziką prisiimančių subjektų ir darbuotojų atstovų. Turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su kitais aviacijos suinteresuotaisiais subjektais.

| — | SESAR įgyvendinimo etape turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su oro transporto sektoriaus darbuotojų atstovais. |
| --- | --- |

—

SESAR įgyvendinimo etape turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su oro transporto sektoriaus darbuotojų atstovais.

| — | (Įrangos) gamintojų vaidmuo įgyvendinimo etape pirmiausia yra parduoti SESAR atitinkančią įrangą oro linijoms, oro uostams ir ONP teikėjams. Skirtingai nei SESAR bendros įmonės dabartinio valdymo atveju, gamintojai neturėtų dalyvauti SESAR įgyvendinimo valdyme, kad būtų išvengta interesų konflikto. |
| --- | --- |

—

(Įrangos) gamintojų vaidmuo įgyvendinimo etape pirmiausia yra parduoti SESAR atitinkančią įrangą oro linijoms, oro uostams ir ONP teikėjams. Skirtingai nei SESAR bendros įmonės dabartinio valdymo atveju, gamintojai neturėtų dalyvauti SESAR įgyvendinimo valdyme, kad būtų išvengta interesų konflikto.

| — | Užtikrinti koordinavimą Europos lygiu, kad BED technologijos būtų įgyvendintos darniai laikantis privalomų tikslinių tinklo rodiklių. Vykdant šią užduotį, galėtų paskelbti rekomendacijas finansavimo tikslais. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti koordinavimą Europos lygiu, kad BED technologijos būtų įgyvendintos darniai laikantis privalomų tikslinių tinklo rodiklių. Vykdant šią užduotį, galėtų paskelbti rekomendacijas finansavimo tikslais.

7.6   Galiausiai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad SESAR bus įgyvendinta tik tokiu atveju, jeigu ankstesnėse pastraipose nurodytos politinės ir institucinės problemos bus išspręstos nedelsiant ir bus skirtas reikalingas viešasis finansavimas įgyvendinimui.

8.   Vienintelis ES saugos reguliuotojas, pagrįstas EASA sistema

8.1   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Bendro Europos dangaus II paketas išplėtė Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) sistemos kompetenciją, įtraukus OEV saugos reguliavimą ES lygiu ir taip užtikrinus integruotą požiūrį į OEV saugos reguliavimą ir priežiūrą Europos Sąjungoje pagal „nuo vartų iki vartų“ koncepciją.

8.2   Tvirtos EASA priežiūros funkcijos, pavyzdžiui, siekiant, kad nevalstybiniai subjektai atliktų veiklos patikrinimus užtikrinti ONP teikėjų laikymąsi bendrų reikalavimų, padės įgyvendinti BED.

8.3   Nors EESRK pritaria šiai koncepcijai, mano, kad labai svarbu atidžiai prižiūrėti šių naujų EASA kompetencijų praktinį įgyvendinimą. Svarbu, kad EASA OEV saugos taisyklės remtųsi dabartinėmis BED taisyklėmis ir EASA nebandytų iš naujo išrasti dviračio nustatydama griežtas taisykles, kurios būtų nepagrįstos saugos požiūriu.

8.4   EESRK mano, kad artimiausiu metu Eurokontrolės ištekliai ir patirtis turėtų būti panaudota kaip techninė parama EASA OEV saugos reguliavimo veiklai.

8.5   Galiausiai, EESRK norėtų pakartoti, kokia svarbi yra „sąžiningumo kultūra“, kaip jau nurodyta jo nuomonėje TEN/416 dėl reglamento dėl civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos. Aviacijos saugos labui, labai svarbu turėti teisinę bazę, pagal kurią avarijų ar incidentų šalys galėtų dalytis informacija ir laisvai bei konfidencialiai pareikšti savo nuomonę. EESRK pabrėžia, kad ES lygiu reikia imtis daugiau priemonių, kad visos valstybės narės iš dalies pakeistų nacionalines baudžiamosios teisės sistemas ir užtikrintų sąžiningumo kultūrą. EESRK visų pirma norėtų pabrėžti, jog svarbu parengti ES chartiją dėl sąžiningumo kultūros.

9.   Saugos ir žmogiškieji veiksniai

Saugos reikalavimai yra ne tik tie, kurie numatyti saugą reguliuojančiuose teisės aktuose. Be kita ko, jie apima žmogiškuosius gebėjimus, kompetenciją ir mokymą bei komandinių išteklių valdymą.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarbu:

| — | pripažinti žmogaus galimybes, ypač nuovargio poveikį, iniciatyviai valdyti riziką saugai, |
| --- | --- |

—

pripažinti žmogaus galimybes, ypač nuovargio poveikį, iniciatyviai valdyti riziką saugai,

| — | užtikrinti pakankamą kompetencijos lygį ir specialistų rengimą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti pakankamą kompetencijos lygį ir specialistų rengimą,

| — | skatinti socialinių partnerių dalyvavimą visais Bendro Europos dangaus įgyvendinimo etapais ir |
| --- | --- |

—

skatinti socialinių partnerių dalyvavimą visais Bendro Europos dangaus įgyvendinimo etapais ir

| — | išugdyti tvirtą saugos kultūrą, suderinančią atvirą atskaitomybės kultūrą su „sąžiningumo kultūra“, kuri būtų saugos rodiklių pagrindas. |
| --- | --- |

—

išugdyti tvirtą saugos kultūrą, suderinančią atvirą atskaitomybės kultūrą su „sąžiningumo kultūra“, kuri būtų saugos rodiklių pagrindas.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

474-ioji plenarinė sesija, 2011 m. rugsėjo 21, 22 d.

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/44

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“

COM(2010) 352 galutinis

2011/C 376/08

Pranešejas Panagiotis GKOFAS

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 304 straipsniu, 2010 m. birželio 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“

COM (2010) 352 galutinis.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už, 14 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl pasiūlymo Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ ir pabrėžia, kad, nepaisant keleto didelių trūkumų, jame pateikta daug gerų įgyvendintinų pasiūlymų, tačiau norėdamas praturtinti ir sustiprinti šią iniciatyvą, pateikia keletą rekomendacijų. |
| --- | --- |

1.1

EESRK teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl pasiūlymo Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ ir pabrėžia, kad, nepaisant keleto didelių trūkumų, jame pateikta daug gerų įgyvendintinų pasiūlymų, tačiau norėdamas praturtinti ir sustiprinti šią iniciatyvą, pateikia keletą rekomendacijų.

| 1.2 | Atsižvelgiant į veiklos vykdytojų įvairovę (valstybės institucijos, organizacijos, socialiniai partneriai), lygmenų (vietos, regionų, nacionalinis ir Europos) ir sričių (transportas, būstas, papildomi pasiūlymai ir kt.) Europos turizmo sektoriuje, planuojamose iniciatyvose turi dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Šiuo tikslu EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į galimybę įsteigti Europos turizmo agentūrą, kuri veiksmingai stebėdama informaciją, susijusią su nustatytų priemonių rėmimu ir skatinimu, sutelktų pastangas, kad būtų daroma reali pažanga kuriant bendrą Europos turizmo politiką, atspindinčią Europos, kaip turistų kelionės tikslo, identiteto įvairovę ir pliuralizmą. |
| --- | --- |

1.2

Atsižvelgiant į veiklos vykdytojų įvairovę (valstybės institucijos, organizacijos, socialiniai partneriai), lygmenų (vietos, regionų, nacionalinis ir Europos) ir sričių (transportas, būstas, papildomi pasiūlymai ir kt.) Europos turizmo sektoriuje, planuojamose iniciatyvose turi dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Šiuo tikslu EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į galimybę įsteigti Europos turizmo agentūrą, kuri veiksmingai stebėdama informaciją, susijusią su nustatytų priemonių rėmimu ir skatinimu, sutelktų pastangas, kad būtų daroma reali pažanga kuriant bendrą Europos turizmo politiką, atspindinčią Europos, kaip turistų kelionės tikslo, identiteto įvairovę ir pliuralizmą.

| 1.3 | EESRK mano, kad toliau nurodytoms priemonėms reikėtų teikti prioritetą ir vertėtų jas priimti siekiant įveikti komunikate išdėstytus iššūkius ir įgyvendinti jame nurodytas konkrečias priemones:






  — | skatinti sukurti visomis kalbomis veikiančią Europos turizmo platformą, kurioje turistai galėtų teikti savo pastabas ir įspūdžius elektroniniu būdu, tai leistų geriau įvertinti ir ištirti turizmo produktus siekiant pritraukti daugiau turistų, be to platforma sudarytų galimybę naudotis naujomis technologijomis (pvz., išankstiniai užsakymai internetu), |
| --- | --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad toliau nurodytoms priemonėms reikėtų teikti prioritetą ir vertėtų jas priimti siekiant įveikti komunikate išdėstytus iššūkius ir įgyvendinti jame nurodytas konkrečias priemones:

—

skatinti sukurti visomis kalbomis veikiančią Europos turizmo platformą, kurioje turistai galėtų teikti savo pastabas ir įspūdžius elektroniniu būdu, tai leistų geriau įvertinti ir ištirti turizmo produktus siekiant pritraukti daugiau turistų, be to platforma sudarytų galimybę naudotis naujomis technologijomis (pvz., išankstiniai užsakymai internetu),

| — | prisiimti atsakomybę už kai kurių naujosios politikos aspektų analizę, struktūravimą ir įgyvendinimą, taip pat vadovautis prioritetais, pavyzdžiui, reklamuoti keliones Europoje, turizmo paslaugas ir infrastruktūrą visoje Europoje; skatinti valdžios institucijas ir įmones bendradarbiauti siekiant pagerinti paslaugas ir priemones (pvz., tvarkaraščių derinimas), |
| --- | --- |

—

prisiimti atsakomybę už kai kurių naujosios politikos aspektų analizę, struktūravimą ir įgyvendinimą, taip pat vadovautis prioritetais, pavyzdžiui, reklamuoti keliones Europoje, turizmo paslaugas ir infrastruktūrą visoje Europoje; skatinti valdžios institucijas ir įmones bendradarbiauti siekiant pagerinti paslaugas ir priemones (pvz., tvarkaraščių derinimas),

| — | skatinti gerinti Europos Sąjungoje susisiekimą ir jungtis kelių, geležinkelio, oro ir vandens transportu, teikti su tuo susijusią informaciją ir naujienas internete, ypatingą dėmesį skirti retai pasirenkamiems maršrutams, |
| --- | --- |

—

skatinti gerinti Europos Sąjungoje susisiekimą ir jungtis kelių, geležinkelio, oro ir vandens transportu, teikti su tuo susijusią informaciją ir naujienas internete, ypatingą dėmesį skirti retai pasirenkamiems maršrutams,

| — | skatinti sveikatos ir gydomąjį turizmą (įskaitant spa turizmą), taip pat šviečiamąjį, kultūrinį turizmą, visų pirma regioninius festivalius ir pasirodymus (opera, teatras, šokiai, koncertai ir pan.), taip pat tokius kultūrinius renginius kaip parodos, konferencijų, vyno mėgėjų ir kulinarinį turizmą, istorijos mėgėjų ar religinį turizmą, ūkinį ar jūrinį turizmą, t. y. turizmą, kuris padeda propaguoti ir puoselėti kultūros ir kulinarijos tradicijas, |
| --- | --- |

—

skatinti sveikatos ir gydomąjį turizmą (įskaitant spa turizmą), taip pat šviečiamąjį, kultūrinį turizmą, visų pirma regioninius festivalius ir pasirodymus (opera, teatras, šokiai, koncertai ir pan.), taip pat tokius kultūrinius renginius kaip parodos, konferencijų, vyno mėgėjų ir kulinarinį turizmą, istorijos mėgėjų ar religinį turizmą, ūkinį ar jūrinį turizmą, t. y. turizmą, kuris padeda propaguoti ir puoselėti kultūros ir kulinarijos tradicijas,

| — | raginti nacionalines vyriausybes padėti turizmo sektoriuje veikiančioms mažosioms ir mikroįmonėms, kurių veikla atspindi teritorijos ar regiono socialines, aplinkosaugos, istorines ir kultūros tradicijas, taip pat geriau valdyti „visų paslaugų“ rinkinio sistemas, |
| --- | --- |

—

raginti nacionalines vyriausybes padėti turizmo sektoriuje veikiančioms mažosioms ir mikroįmonėms, kurių veikla atspindi teritorijos ar regiono socialines, aplinkosaugos, istorines ir kultūros tradicijas, taip pat geriau valdyti „visų paslaugų“ rinkinio sistemas,

| — | skatinti vyresnio amžiaus ar neįgaliuosius ir specifinių poreikių asmenis rinktis Europos lankytinas vietas, tuo tikslu gerinti infrastruktūrą ir paslaugas bei labiau populiarinti jų poreikiams pritaikytas paslaugas ES; |
| --- | --- |

—

skatinti vyresnio amžiaus ar neįgaliuosius ir specifinių poreikių asmenis rinktis Europos lankytinas vietas, tuo tikslu gerinti infrastruktūrą ir paslaugas bei labiau populiarinti jų poreikiams pritaikytas paslaugas ES;

| — | raginti vykdyti tokią paramos politiką, kuri skatintų oro transporto bendroves reklamuoti vykimo vietas ir siūlyti vartotojams paslaugas už kainą, kuri nebūtų didesnė negu vykimo vietų už Europos ribų kainos, be to, imtis veiksmų, kad ir didieji kelionių organizatoriai siūlytų vykimo vietas Europoje, |
| --- | --- |

—

raginti vykdyti tokią paramos politiką, kuri skatintų oro transporto bendroves reklamuoti vykimo vietas ir siūlyti vartotojams paslaugas už kainą, kuri nebūtų didesnė negu vykimo vietų už Europos ribų kainos, be to, imtis veiksmų, kad ir didieji kelionių organizatoriai siūlytų vykimo vietas Europoje,

| — | skleisti informaciją apie saugumą, kuris, palyginti su kitomis atostogų vietomis, Europos Sąjungoje užtikrinamas jau dabar, visų pirma turint omenyje keliones ir viešnages, piliečių teises, sveikatos priežiūros, farmacines ir gydymo stacionare paslaugas, taip pat teisinę bazę, |
| --- | --- |

—

skleisti informaciją apie saugumą, kuris, palyginti su kitomis atostogų vietomis, Europos Sąjungoje užtikrinamas jau dabar, visų pirma turint omenyje keliones ir viešnages, piliečių teises, sveikatos priežiūros, farmacines ir gydymo stacionare paslaugas, taip pat teisinę bazę,

| — | padėti parengti tobulesnę statistinės stebėsenos sistemą ir turizmo veiklos ir atitinkamų duomenų standartizacijos sistemą, tačiau neužkrauti įmonėms ir piliečiams didesnės administracinės (biurokratinės) naštos, |
| --- | --- |

—

padėti parengti tobulesnę statistinės stebėsenos sistemą ir turizmo veiklos ir atitinkamų duomenų standartizacijos sistemą, tačiau neužkrauti įmonėms ir piliečiams didesnės administracinės (biurokratinės) naštos,

| — | parengti bendrą vykimo vietų ES reklamos strategiją, |
| --- | --- |

—

parengti bendrą vykimo vietų ES reklamos strategiją,

| — | gerinti profesionalių paslaugų kokybę rengiant mokymus ir kuriant stabilias darbo vietas. |
| --- | --- |

—

gerinti profesionalių paslaugų kokybę rengiant mokymus ir kuriant stabilias darbo vietas.

| 1.4 | Valstybių narių lygiu reikia analizuoti klimato kaitos poveikį turizmui imtis tinkamų prisitaikymo priemonių, atitinkančių klimato kaitos poveikio konkurencingumui prognozes. |
| --- | --- |

1.4

Valstybių narių lygiu reikia analizuoti klimato kaitos poveikį turizmui imtis tinkamų prisitaikymo priemonių, atitinkančių klimato kaitos poveikio konkurencingumui prognozes.

| 1.5 | Reikėtų toliau vystyti tam tikras konkrečias turizmo rūšis: socialinį, kultūrinį ar kulinarinio paveldo, ūkinį, sporto, sveikatos turizmą, turizmą be kliūčių, konferencijų, religinį turizmą ir kt. Tai būtų ES pasiūlos įvairinimo ir dėmesio naujoms, besikuriančioms rinkoms politikos dalis. |
| --- | --- |

1.5

Reikėtų toliau vystyti tam tikras konkrečias turizmo rūšis: socialinį, kultūrinį ar kulinarinio paveldo, ūkinį, sporto, sveikatos turizmą, turizmą be kliūčių, konferencijų, religinį turizmą ir kt. Tai būtų ES pasiūlos įvairinimo ir dėmesio naujoms, besikuriančioms rinkoms politikos dalis.

| 1.6 | EESRK mano, kad ES masto projektai, pavyzdžiui CALYPSO, parodė Europos institucijų ir kitų valdžios lygmenų, socialinių partnerių ir sektoriaus subjektų bendradarbiavimo, dariusio teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, veiksmingumą. EESRK ragina Komisiją ir Europos Parlamentą įgyvendinant tokias iniciatyvas laikytis savo įsipareigojimų, ypač susijusių su biudžetu. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad ES masto projektai, pavyzdžiui CALYPSO, parodė Europos institucijų ir kitų valdžios lygmenų, socialinių partnerių ir sektoriaus subjektų bendradarbiavimo, dariusio teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, veiksmingumą. EESRK ragina Komisiją ir Europos Parlamentą įgyvendinant tokias iniciatyvas laikytis savo įsipareigojimų, ypač susijusių su biudžetu.

| 1.7 | Atsižvelgiant į saugumo poreikį vizų klausimas gali būti problemiškas turistams iš Šengeno erdvei nepriklausančių šalių. Kartais tai pavienių valstybių narių taikomų pernelyg biurokratinių procedūrų rezultatas. Todėl EESRK ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių šiam klausimui spręsti. |
| --- | --- |

1.7

Atsižvelgiant į saugumo poreikį vizų klausimas gali būti problemiškas turistams iš Šengeno erdvei nepriklausančių šalių. Kartais tai pavienių valstybių narių taikomų pernelyg biurokratinių procedūrų rezultatas. Todėl EESRK ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių šiam klausimui spręsti.

| 1.8 | Komitetas ragina šalių vyriausybes sukurti ES turizmo sektoriaus darbuotojų profesinio pasirengimo pažymėjimą, kuris būtų pripažįstamas visose ES šalyse. EESRK nuomone, reikia ne tik užtikrinti kvalifikacijų turizmo srityje pripažinimą visoje ES, bet ir garantuoti aukštą mokymo lygį, kad būtų parengti išties profesionalūs turizmo sektoriaus darbuotojai vadovaujantis Europos Komisijos ir Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) gairėmis, visų pirma dėmesį skirti mokymosi rezultatams ir jų pripažinimui, taip pat, jei tik įmanoma, numatyti galimybę įsigyti universitetinį išsilavinimą turizmo srityje. Turizmo sektorius turėtų būti įtrauktas į strategiją „Europa 2020“ nurodant specifinius su šia sritimi susijusius naujus įgūdžius. Turizmo sektorius turėtų būti įtrauktas į strategiją „Europa 2020“ nurodant specifinius su šia sritimi susijusius naujus įgūdžius, reikalingus naujoms darbo vietoms ir kitoms numatytoms iniciatyvoms, pavyzdžiui, profesinės patirties, formaliojo švietimo ir savišvietos pripažinimui, taip pat Briugės komunikato dėl profesinio mokymo, kurį priėmė ES švietimo ministrai ir socialiniai partneriai, galimą poveikį turizmo sektoriui. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas ragina šalių vyriausybes sukurti ES turizmo sektoriaus darbuotojų profesinio pasirengimo pažymėjimą, kuris būtų pripažįstamas visose ES šalyse. EESRK nuomone, reikia ne tik užtikrinti kvalifikacijų turizmo srityje pripažinimą visoje ES, bet ir garantuoti aukštą mokymo lygį, kad būtų parengti išties profesionalūs turizmo sektoriaus darbuotojai vadovaujantis Europos Komisijos ir Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) gairėmis, visų pirma dėmesį skirti mokymosi rezultatams ir jų pripažinimui, taip pat, jei tik įmanoma, numatyti galimybę įsigyti universitetinį išsilavinimą turizmo srityje. Turizmo sektorius turėtų būti įtrauktas į strategiją „Europa 2020“ nurodant specifinius su šia sritimi susijusius naujus įgūdžius. Turizmo sektorius turėtų būti įtrauktas į strategiją „Europa 2020“ nurodant specifinius su šia sritimi susijusius naujus įgūdžius, reikalingus naujoms darbo vietoms ir kitoms numatytoms iniciatyvoms, pavyzdžiui, profesinės patirties, formaliojo švietimo ir savišvietos pripažinimui, taip pat Briugės komunikato dėl profesinio mokymo, kurį priėmė ES švietimo ministrai ir socialiniai partneriai, galimą poveikį turizmo sektoriui.

| 1.9 | EESRK pabrėžia, kad nėra vieno turizmo modelio, ir pripažįsta, kad vykimo vietų poreikiai skiriasi ir jose veikia specifinės nišinės rinkos. Todėl turizmo programoje būtina atsižvelgti į šiuos skirtumus ir imtis atitinkamų veiksmų pagal konkrečią vietovės situaciją (atokūs regionai, žemyniniai regionai, pakrančių teritorijos, kaimo, salų, atokios vietovės ir kt.). |
| --- | --- |

1.9

EESRK pabrėžia, kad nėra vieno turizmo modelio, ir pripažįsta, kad vykimo vietų poreikiai skiriasi ir jose veikia specifinės nišinės rinkos. Todėl turizmo programoje būtina atsižvelgti į šiuos skirtumus ir imtis atitinkamų veiksmų pagal konkrečią vietovės situaciją (atokūs regionai, žemyniniai regionai, pakrančių teritorijos, kaimo, salų, atokios vietovės ir kt.).

| 1.10 | Siekiama parengti, suderinti ir įgyvendinti bendros ES turizmo politikos strateginį planą regionams, kuris stiprintų tvarų konkurencingumą ir kokybę šiame sektoriuje, užtikrintų aukštą vartotojų apsaugos lygį ir papildytų valstybių narių veiksmus. Vis tik turint omenyje valstybių narių skirtumus reikėtų jas įpareigoti pateikti savo nacionalinės turizmo politikos strateginius planus mažiausiai dešimties metų laikotarpiui, kuriuose būtų numatyti konkretūs kiekviename regione įgyvendintini veiksmai. |
| --- | --- |

1.10

Siekiama parengti, suderinti ir įgyvendinti bendros ES turizmo politikos strateginį planą regionams, kuris stiprintų tvarų konkurencingumą ir kokybę šiame sektoriuje, užtikrintų aukštą vartotojų apsaugos lygį ir papildytų valstybių narių veiksmus. Vis tik turint omenyje valstybių narių skirtumus reikėtų jas įpareigoti pateikti savo nacionalinės turizmo politikos strateginius planus mažiausiai dešimties metų laikotarpiui, kuriuose būtų numatyti konkretūs kiekviename regione įgyvendintini veiksmai.

| 1.11 | Komitetas ragina šalių vyriausybes pritaikyti vietos mokesčius ir dėti pastangas sumažinti socialinio pobūdžio turizmo produktams taikomą PVM, kad jos taptų patrauklesnės, o ilgesnės trukmės laikotarpiu plėtoti turizmo paslaugas ir sudaryti galimybes jomis naudotis. Siekiant kokybiškų turizmo paslaugų, būtina užtikrinti tinkamą vietos lygmens infrastruktūrą ir aptarnavimą, pagerinančius tiek vietos gyventojų gyvenimo kokybę, tiek sąlygas turistams. |
| --- | --- |

1.11

Komitetas ragina šalių vyriausybes pritaikyti vietos mokesčius ir dėti pastangas sumažinti socialinio pobūdžio turizmo produktams taikomą PVM, kad jos taptų patrauklesnės, o ilgesnės trukmės laikotarpiu plėtoti turizmo paslaugas ir sudaryti galimybes jomis naudotis. Siekiant kokybiškų turizmo paslaugų, būtina užtikrinti tinkamą vietos lygmens infrastruktūrą ir aptarnavimą, pagerinančius tiek vietos gyventojų gyvenimo kokybę, tiek sąlygas turistams.

| 1.12 | ES būtina komunikacijos strategija, kuri padėtų puoselėti gerą Europos ir turizmo sektoriaus įvaizdį ir leistų išspręsti negatyvios reklamos problemą. |
| --- | --- |

1.12

ES būtina komunikacijos strategija, kuri padėtų puoselėti gerą Europos ir turizmo sektoriaus įvaizdį ir leistų išspręsti negatyvios reklamos problemą.

| 1.13 | Be to, būtina imtis priemonių struktūriniam nedarbui turizmo sektoriuje išvengti siekiant gerinti darbo vietų kokybę ir didinti jų stabilumą bei įmonių pelningumą. |
| --- | --- |

1.13

Be to, būtina imtis priemonių struktūriniam nedarbui turizmo sektoriuje išvengti siekiant gerinti darbo vietų kokybę ir didinti jų stabilumą bei įmonių pelningumą.

| 1.14 | Komisija turėtų padidinti šiuo metu dedamas pastangas skleisti išties kokybiško turizmo sampratą, kuri apimtų visus jo aspektus ir aiškinti, kad ši veikla reiškia ir fizinį poilsį, ir intelektinę atgaivą, patiriamą stebint kultūros ir civilizacijos šedevrus. Veiksmai turėtų būti planuojami regionų lygmeniu, o reklamos ir komunikacijos veikla turėtų būti vykdoma regionų, nacionaliniu ir ES lygmeniu. |
| --- | --- |

1.14

Komisija turėtų padidinti šiuo metu dedamas pastangas skleisti išties kokybiško turizmo sampratą, kuri apimtų visus jo aspektus ir aiškinti, kad ši veikla reiškia ir fizinį poilsį, ir intelektinę atgaivą, patiriamą stebint kultūros ir civilizacijos šedevrus. Veiksmai turėtų būti planuojami regionų lygmeniu, o reklamos ir komunikacijos veikla turėtų būti vykdoma regionų, nacionaliniu ir ES lygmeniu.

| 1.15 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nėra aiškios nuorodos į vartotojų teisių turizmo sektoriuje teisinę sistemą ir nepateikiama jokio paaiškinimo, kodėl nepriimtinai vėluojama persvarstyti 1990 m. birželio 13 d. direktyvą 90/314/EEB, kurią anksčiau buvo žadėta persvarstyti 2010 m. pabaigoje, vėliau Komisijos darbo programoje persvarstymas buvo atidėtas iki 2011 m. pradžios ir iki šiol dar neatliktas. |
| --- | --- |

1.15

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nėra aiškios nuorodos į vartotojų teisių turizmo sektoriuje teisinę sistemą ir nepateikiama jokio paaiškinimo, kodėl nepriimtinai vėluojama persvarstyti 1990 m. birželio 13 d. direktyvą 90/314/EEB, kurią anksčiau buvo žadėta persvarstyti 2010 m. pabaigoje, vėliau Komisijos darbo programoje persvarstymas buvo atidėtas iki 2011 m. pradžios ir iki šiol dar neatliktas.

| 1.15 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija, Europos Parlamentas ir Europos socialiniai partneriai skatino suformuoti Europos turizmo politiką. EESRK ir toliau laikysis savo įsipareigojimų ir bendradarbiaus siekdamas Europos turizmo modelio tikslo ir vertybių, kaip nurodyta jo nuomonėse. |
| --- | --- |

1.15

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija, Europos Parlamentas ir Europos socialiniai partneriai skatino suformuoti Europos turizmo politiką. EESRK ir toliau laikysis savo įsipareigojimų ir bendradarbiaus siekdamas Europos turizmo modelio tikslo ir vertybių, kaip nurodyta jo nuomonėse.

2.   Įžanga

| 2.1 | Naująja turizmo politika siekiama trijų pagrindinių tikslų, sudarančių naujosios veiksmų programos pagrindą:






  — | konkurencingumo |
| --- | --- | --- |

2.1

Naująja turizmo politika siekiama trijų pagrindinių tikslų, sudarančių naujosios veiksmų programos pagrindą:

—

konkurencingumo

| — | tvarumo |
| --- | --- |

—

tvarumo

| — | turizmo propagavimo. |
| --- | --- |

—

turizmo propagavimo.

Jei šie trys ramsčiai bus tvirtai remiami atitinkamomis struktūromis ir ištekliais, tai bus tinkamas pagrindas labai tvirtai ir naudingai turizmo politikai.

| 2.2 | Komisija nurodo tam tikras Europos turizmo sektoriuje per pastaruosius keletą metų atsiradusias arba išaugusias problemas. Tačiau pagrindinės ir jau keletą metų besitęsiančios problemos yra šios: turizmo sektoriui poveikį darantis sezoniškumas, tai, kad turizmas iš esmės nėra laikomas svarbiu augančiu sektoriumi, neužtikrintos turizmo sektoriaus darbuotojų darbo sąlygos, struktūrinis nedarbas turizmo įmonėse, nepakankamos MVĮ galimybės gauti tinkamą finansavimą, kuris leistų prisitaikyti prie nuolatinių sektoriaus pokyčių ir raidos, taip pat inovacijos. Komisija privalo minėtas problemas spręsti. Komitetas ne kartą savo nuomonėse pabrėžė, kaip svarbu įveikti šiuos sunkumus ir imtis reikiamų priemonių (1). |
| --- | --- |

2.2

Komisija nurodo tam tikras Europos turizmo sektoriuje per pastaruosius keletą metų atsiradusias arba išaugusias problemas. Tačiau pagrindinės ir jau keletą metų besitęsiančios problemos yra šios: turizmo sektoriui poveikį darantis sezoniškumas, tai, kad turizmas iš esmės nėra laikomas svarbiu augančiu sektoriumi, neužtikrintos turizmo sektoriaus darbuotojų darbo sąlygos, struktūrinis nedarbas turizmo įmonėse, nepakankamos MVĮ galimybės gauti tinkamą finansavimą, kuris leistų prisitaikyti prie nuolatinių sektoriaus pokyčių ir raidos, taip pat inovacijos. Komisija privalo minėtas problemas spręsti. Komitetas ne kartą savo nuomonėse pabrėžė, kaip svarbu įveikti šiuos sunkumus ir imtis reikiamų priemonių (1).

| 2.3 | Turizmas – tai labai svarbi veiklos sritis, daranti teigiamą poveikį ekonomikos augimui, tvariam vystymuisi ir užimtumui Europoje. Turizmas užima svarbią vietą ir Europos piliečių gyvenime. |
| --- | --- |

2.3

Turizmas – tai labai svarbi veiklos sritis, daranti teigiamą poveikį ekonomikos augimui, tvariam vystymuisi ir užimtumui Europoje. Turizmas užima svarbią vietą ir Europos piliečių gyvenime.

| 2.4 | Nuo 2008 m. turizmo paslaugų paklausa labai sumažėjo. Vis dėlto, norint, kad Europa ir toliau išliktų turistų lankomiausiu žemynu ir būtų tinkamai pasinaudota jos regionų turtais ir įvairove, reikia parengti bendrą turizmo politiką. |
| --- | --- |

2.4

Nuo 2008 m. turizmo paslaugų paklausa labai sumažėjo. Vis dėlto, norint, kad Europa ir toliau išliktų turistų lankomiausiu žemynu ir būtų tinkamai pasinaudota jos regionų turtais ir įvairove, reikia parengti bendrą turizmo politiką.

| 2.5 | Nors Europos Komisija numato skatinti priimti naują veiksmų programą, kuria būtų didinamas ES turizmo konkurencingumas ir didinamas Sąjungos tvaraus augimo potencialas, Komitetas mano, kad reikėtų patikslinti pasiūlymus ir pripažinti, kad kiekviena šalis savaip suinteresuota vystyti jai tinkantį turizmo modelį ir potencialą. Atsižvelgiant į turizmo pramonės tarptautinį pobūdį, akivaizdžiai reikalinga visos ES turizmo politikos veiksmų programa tuo pat metu ES valstybėms narėms suteikiant visišką lankstumą formuoti savo nacionalinę turizmo politiką. Akivaizdu, kad įvykiai, vykstantys kurioje nors ES dalyje, gali turėti padarinių kitos šalies turizmui. |
| --- | --- |

2.5

Nors Europos Komisija numato skatinti priimti naują veiksmų programą, kuria būtų didinamas ES turizmo konkurencingumas ir didinamas Sąjungos tvaraus augimo potencialas, Komitetas mano, kad reikėtų patikslinti pasiūlymus ir pripažinti, kad kiekviena šalis savaip suinteresuota vystyti jai tinkantį turizmo modelį ir potencialą. Atsižvelgiant į turizmo pramonės tarptautinį pobūdį, akivaizdžiai reikalinga visos ES turizmo politikos veiksmų programa tuo pat metu ES valstybėms narėms suteikiant visišką lankstumą formuoti savo nacionalinę turizmo politiką. Akivaizdu, kad įvykiai, vykstantys kurioje nors ES dalyje, gali turėti padarinių kitos šalies turizmui.

| 2.6 | Pavyzdžiui, nors Pietinėms Europos šalims neturėjo poveikio Europos oro erdvės uždarymas dėl vulkaninių pelenų debesies 2010 m. pavasarį, tačiau jų turizmo veiklos apimtis vis tiek sumažėjo dėl pesimistinių pranešimų, kurie atbaidė žmones nuo kelionių į šias šalis. |
| --- | --- |

2.6

Pavyzdžiui, nors Pietinėms Europos šalims neturėjo poveikio Europos oro erdvės uždarymas dėl vulkaninių pelenų debesies 2010 m. pavasarį, tačiau jų turizmo veiklos apimtis vis tiek sumažėjo dėl pesimistinių pranešimų, kurie atbaidė žmones nuo kelionių į šias šalis.

| 2.7 | Komitetas mano, kad Europos turizmo politikos pagrindas turi būti remtis aiškia teisine sistema dėl įvairių suinteresuotųjų subjektų teisių ir pareigų. Apie šią sistemą komunikate visiškai nekalbama ir ją nustatant labai svarbu persvarstyti 1990 m. birželio 13 d. Direktyvą 90/314/EEB, kurią anksčiau buvo žadėta persvarstyti 2010 m. pabaigoje, vėliau Komisijos darbo programoje persvarstymas buvo atidėtas iki 2011 m. pradžios ir iki šiol dar neatliktas, nepaisant to, kad direktyva yra visiškai pasenusi. Dėl šio vėlavimo vartotojai lieka labai neapsaugoti, mažėja jų pasitikėjimas ir kyla kliūčių turizmo plėtrai. Persvarstymas yra labai svarbus teisinei sistemai, kuri gali suteikti konkretumo Sutartyje nustatytai naujai ES kompetencijos sričiai. |
| --- | --- |

2.7

Komitetas mano, kad Europos turizmo politikos pagrindas turi būti remtis aiškia teisine sistema dėl įvairių suinteresuotųjų subjektų teisių ir pareigų. Apie šią sistemą komunikate visiškai nekalbama ir ją nustatant labai svarbu persvarstyti 1990 m. birželio 13 d. Direktyvą 90/314/EEB, kurią anksčiau buvo žadėta persvarstyti 2010 m. pabaigoje, vėliau Komisijos darbo programoje persvarstymas buvo atidėtas iki 2011 m. pradžios ir iki šiol dar neatliktas, nepaisant to, kad direktyva yra visiškai pasenusi. Dėl šio vėlavimo vartotojai lieka labai neapsaugoti, mažėja jų pasitikėjimas ir kyla kliūčių turizmo plėtrai. Persvarstymas yra labai svarbus teisinei sistemai, kuri gali suteikti konkretumo Sutartyje nustatytai naujai ES kompetencijos sričiai.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | Europos Sąjunga turi imtis veiksmų šioje srityje ir skatinti nustatyti politiką, kuri spartintų augimą ir sudarytų Europoje patrauklesnes sąlygas turizmui. Komisija nebeturėtų rengti bendrų planų, kuriuose būtų numatyti konkretūs veiksmai, to turėtų imtis kita institucija, kuri vykdys aiškią politiką nekartodama senų pasiūlymų, t. y. politiką, kurioje galėtų dalyvauti ir bendrai dirbti visi turizmo sektoriaus subjektai: turizmo verslo asociacijos ir privataus turizmo verslo atstovai, sektoriaus darbuotojų profesinės sąjungos, regionai, nacionaliniai turizmo informacijos centrai. Šiuo tikslu ir remiant kitoms Europos institucijoms svarbų vaidmenį galėtų atlikti Europos turizmo agentūra, kurią EESRK siūlė įsteigti ankstesnėse nuomonėse. |
| --- | --- |

3.1

Europos Sąjunga turi imtis veiksmų šioje srityje ir skatinti nustatyti politiką, kuri spartintų augimą ir sudarytų Europoje patrauklesnes sąlygas turizmui. Komisija nebeturėtų rengti bendrų planų, kuriuose būtų numatyti konkretūs veiksmai, to turėtų imtis kita institucija, kuri vykdys aiškią politiką nekartodama senų pasiūlymų, t. y. politiką, kurioje galėtų dalyvauti ir bendrai dirbti visi turizmo sektoriaus subjektai: turizmo verslo asociacijos ir privataus turizmo verslo atstovai, sektoriaus darbuotojų profesinės sąjungos, regionai, nacionaliniai turizmo informacijos centrai. Šiuo tikslu ir remiant kitoms Europos institucijoms svarbų vaidmenį galėtų atlikti Europos turizmo agentūra, kurią EESRK siūlė įsteigti ankstesnėse nuomonėse.

| 3.2 | Komitetas mano, kad Komisija kartu su kitomis ES institucijomis būtinai turi įgyvendinti pažangių teisės aktų principą ir kad į ES teisės aktų pasiūlymus reikia įtraukti tinkamą siūlomų priemonių, darančių poveikį turizmo pramonei, poveikio įvertinimą. Siūlomoje turizmui skirtoje veiksmų programoje neminimas poreikis atlikti tinkamą poveikio įvertinimą siekiant išmatuoti galimą poveikį sektoriui kaskart kai pateikiamas ES teisėkūros akto pasiūlymas. Tai itin svarbu kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, su siūlomu maisto produktų žymėjimu, keleivių ir vartotojų teisėmis susijusių teisės aktų atveju. |
| --- | --- |

3.2

Komitetas mano, kad Komisija kartu su kitomis ES institucijomis būtinai turi įgyvendinti pažangių teisės aktų principą ir kad į ES teisės aktų pasiūlymus reikia įtraukti tinkamą siūlomų priemonių, darančių poveikį turizmo pramonei, poveikio įvertinimą. Siūlomoje turizmui skirtoje veiksmų programoje neminimas poreikis atlikti tinkamą poveikio įvertinimą siekiant išmatuoti galimą poveikį sektoriui kaskart kai pateikiamas ES teisėkūros akto pasiūlymas. Tai itin svarbu kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, su siūlomu maisto produktų žymėjimu, keleivių ir vartotojų teisėmis susijusių teisės aktų atveju.

| 3.3 | Turizmas turėtų būti laikomas ne atskira politikos sritimi, o veikiau horizontaliu klausimu, kuriam įtakos turi įvairios kitos ES politikos sritys: transportas, švietimas, užimtumas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, klimato kaita, bendra rinka, saugumas, vartotojų reikalai ir kt. Turizmo politika tikrai neturėtų būti priskirta tik Įmonių ir pramonės GD kompetencijai, ji turėtų būti susieta su įvairiomis kitomis ES politikos sritimis. |
| --- | --- |

3.3

Turizmas turėtų būti laikomas ne atskira politikos sritimi, o veikiau horizontaliu klausimu, kuriam įtakos turi įvairios kitos ES politikos sritys: transportas, švietimas, užimtumas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, klimato kaita, bendra rinka, saugumas, vartotojų reikalai ir kt. Turizmo politika tikrai neturėtų būti priskirta tik Įmonių ir pramonės GD kompetencijai, ji turėtų būti susieta su įvairiomis kitomis ES politikos sritimis.

| 3.4 | Dabartinių visoje ES teikiamų turizmo paslaugų propagavimas ir vystymas yra nepakankamai koordinuojami ir organizuojami, todėl norintiems keliauti piliečiams kyla sunkumų. Keliauti visoje ES teritorijoje viešojo transporto priemonėmis – nemenkas iššūkis, reikia derinti visų rūšių transporto (traukinių, keltų, autobusų ir t. t.) tvarkaraščius, kadangi to nepadarius, nebus galima tikėtis sėkmingos kelionės. |
| --- | --- |

3.4

Dabartinių visoje ES teikiamų turizmo paslaugų propagavimas ir vystymas yra nepakankamai koordinuojami ir organizuojami, todėl norintiems keliauti piliečiams kyla sunkumų. Keliauti visoje ES teritorijoje viešojo transporto priemonėmis – nemenkas iššūkis, reikia derinti visų rūšių transporto (traukinių, keltų, autobusų ir t. t.) tvarkaraščius, kadangi to nepadarius, nebus galima tikėtis sėkmingos kelionės.

| 3.5 | Turizmo pramonė susiduria su nuolat didėjančia pasauline konkurencija: besiformuojančios ekonomikos šalys arba besivystančios šalys pritraukia vis daugiau turistų. Norėdama išlikti konkurencinga, Europa turi pasiūlyti tvarią politiką ir reklamuoti savo gausius privalumus, pavyzdžiui, saugumą, susijusį su:






  — | socialiniais ir aplinkos veiksniais, |
| --- | --- | --- |

3.5

Turizmo pramonė susiduria su nuolat didėjančia pasauline konkurencija: besiformuojančios ekonomikos šalys arba besivystančios šalys pritraukia vis daugiau turistų. Norėdama išlikti konkurencinga, Europa turi pasiūlyti tvarią politiką ir reklamuoti savo gausius privalumus, pavyzdžiui, saugumą, susijusį su:

—

socialiniais ir aplinkos veiksniais,

| — | transportu, |
| --- | --- |

—

transportu,

| — | įvairaus lygio apgyvendinimo sąlygomis, |
| --- | --- |

—

įvairaus lygio apgyvendinimo sąlygomis,

| — | komerciniais ir bankiniais sandoriais, |
| --- | --- |

—

komerciniais ir bankiniais sandoriais,

| — | sveikatos ir sveikatos priežiūros taisyklėmis, |
| --- | --- |

—

sveikatos ir sveikatos priežiūros taisyklėmis,

| — | medicinine pagalba, |
| --- | --- |

—

medicinine pagalba,

| — | policijos tarnybų paslaugomis ir saugumu, |
| --- | --- |

—

policijos tarnybų paslaugomis ir saugumu,

| — | galimybe neįgaliesiems ar ypatingų poreikių asmenims pasinaudoti infrastruktūra, |
| --- | --- |

—

galimybe neįgaliesiems ar ypatingų poreikių asmenims pasinaudoti infrastruktūra,

| — | rūpyba apskritai, |
| --- | --- |

—

rūpyba apskritai,

| — | kokybe, |
| --- | --- |

—

kokybe,

| — | profesionalumu ir tiesioginių bei netiesioginių asmeninių paslaugų kokybe, |
| --- | --- |

—

profesionalumu ir tiesioginių bei netiesioginių asmeninių paslaugų kokybe,

| — | piliečių teisėmis. |
| --- | --- |

—

piliečių teisėmis.

| 3.6 | Turistai ES dažnai nebepastebi, kad jie gali naudotis pagrindiniais patogumais, pavyzdžiui, visur gali gerti vandenį, maitintis neapsinuodyjant maistu, saugiai ir be specialios palydos vaikščioti gatvėmis ar keliauti. Todėl reikėtų plačiau reklamuoti šiuos elementarius Sąjungoje turistams užtikrinamus privalumus. Į panašius privalumus būtina atkreipti ypatingą dėmesį, kadangi jie sukuria keliautojams saugumo jausmą ir praktiškai neegzistuoja nė vienoje iš pagrindinių vykimo vietų pasaulyje, be to šie aspektai lemia pasirenkamos ar reklamuojamos atostogų vietos palyginamą pranašumą. |
| --- | --- |

3.6

Turistai ES dažnai nebepastebi, kad jie gali naudotis pagrindiniais patogumais, pavyzdžiui, visur gali gerti vandenį, maitintis neapsinuodyjant maistu, saugiai ir be specialios palydos vaikščioti gatvėmis ar keliauti. Todėl reikėtų plačiau reklamuoti šiuos elementarius Sąjungoje turistams užtikrinamus privalumus. Į panašius privalumus būtina atkreipti ypatingą dėmesį, kadangi jie sukuria keliautojams saugumo jausmą ir praktiškai neegzistuoja nė vienoje iš pagrindinių vykimo vietų pasaulyje, be to šie aspektai lemia pasirenkamos ar reklamuojamos atostogų vietos palyginamą pranašumą.

| 3.7 | Europa turėtų plėtoti ir gerinti savo įvaizdį pasaulio rinkose, skatinti bendradarbiavimą su Kinija, Rusija, Indija, Brazilija, Japonija, JAV ir Viduržemio jūros šalimis. Norint įgyvendinti šiuos tikslus, reikia skatinti verslumą ir plėtoti inovacijas, gerinti siūlomų produktų kokybę, kad mūsų siūlomos paslaugos ir infrastruktūra galėtų konkuruoti tarptautiniu lygmeniu. Be to, reikėtų mažinti turizmo sezoniškumą ir didelį paklausos svyravimą gerinant ir įvairinant paslaugų pasiūlą. ES turėtų stiprinti visų su turizmo pramone susijusių asmenų profesinius gebėjimus ir juos privaloma tvarka vertinti išduodant profesinio pasirengimo pažymėjimus, kurie būtų bendri ir pripažįstami visoje ES, didžiausią dėmesį visų pirma skirti mokymosi rezultatams ir jų pripažinimui. Šie tikrai būtini bendri ir pripažįstami pažymėjimai bus naudingi ir įmonėms, ir darbuotojams visoje ES. |
| --- | --- |

3.7

Europa turėtų plėtoti ir gerinti savo įvaizdį pasaulio rinkose, skatinti bendradarbiavimą su Kinija, Rusija, Indija, Brazilija, Japonija, JAV ir Viduržemio jūros šalimis. Norint įgyvendinti šiuos tikslus, reikia skatinti verslumą ir plėtoti inovacijas, gerinti siūlomų produktų kokybę, kad mūsų siūlomos paslaugos ir infrastruktūra galėtų konkuruoti tarptautiniu lygmeniu. Be to, reikėtų mažinti turizmo sezoniškumą ir didelį paklausos svyravimą gerinant ir įvairinant paslaugų pasiūlą. ES turėtų stiprinti visų su turizmo pramone susijusių asmenų profesinius gebėjimus ir juos privaloma tvarka vertinti išduodant profesinio pasirengimo pažymėjimus, kurie būtų bendri ir pripažįstami visoje ES, didžiausią dėmesį visų pirma skirti mokymosi rezultatams ir jų pripažinimui. Šie tikrai būtini bendri ir pripažįstami pažymėjimai bus naudingi ir įmonėms, ir darbuotojams visoje ES.

| 3.8 | Dabartiniai statistinių duomenų rinkimo ir analizės metodai turi trūkumų. Dėl šių trūkumų nustatant gaires priimami neišsamūs arba klaidingi sprendimai. Šiuo atžvilgiu dokumente pabrėžiama su turizmu susijusių statistinių duomenų ir analizės gerinimo svarba. Komisijos nuomone, labai svarbu Europos lygiu sukurti tvirtesnį turizmo srities socialinių ir ekonominių žinių pagrindą. Struktūruotai renkami statistiniai duomenys padės ne tik informuoti ir priimti racionalius sprendimus, bet ir paskatins tarpdisciplininį mokslininkų bendradarbiavimą ir keitimąsi nuomonėmis ir patirtimi. Būtina tobulinti statistinius metodus ir siekti geresnių rezultatų, tačiau kartu stengtis, kad duomenų rinkimas nepadidintų įmonių ir piliečių administracinės (biurokratinės) naštos. |
| --- | --- |

3.8

Dabartiniai statistinių duomenų rinkimo ir analizės metodai turi trūkumų. Dėl šių trūkumų nustatant gaires priimami neišsamūs arba klaidingi sprendimai. Šiuo atžvilgiu dokumente pabrėžiama su turizmu susijusių statistinių duomenų ir analizės gerinimo svarba. Komisijos nuomone, labai svarbu Europos lygiu sukurti tvirtesnį turizmo srities socialinių ir ekonominių žinių pagrindą. Struktūruotai renkami statistiniai duomenys padės ne tik informuoti ir priimti racionalius sprendimus, bet ir paskatins tarpdisciplininį mokslininkų bendradarbiavimą ir keitimąsi nuomonėmis ir patirtimi. Būtina tobulinti statistinius metodus ir siekti geresnių rezultatų, tačiau kartu stengtis, kad duomenų rinkimas nepadidintų įmonių ir piliečių administracinės (biurokratinės) naštos.

| 3.9 | Daugiau nei pusė ES valstybių narių turi turizmo palydovines sąskaitas, kurios pasirodė esančios itin veiksminga priemonė. Komisija turėtų rasti būdų skatinti likusias valstybes nares ir padėti joms perimti šią praktiką, kuri taip pat sudarys galimybę išsamiai palyginti veiklos rezultatus. Tai itin svarbu atsižvelgiant į Europoje iš esmės besikeičiančias tendencijas ir turistų elgseną. |
| --- | --- |

3.9

Daugiau nei pusė ES valstybių narių turi turizmo palydovines sąskaitas, kurios pasirodė esančios itin veiksminga priemonė. Komisija turėtų rasti būdų skatinti likusias valstybes nares ir padėti joms perimti šią praktiką, kuri taip pat sudarys galimybę išsamiai palyginti veiklos rezultatus. Tai itin svarbu atsižvelgiant į Europoje iš esmės besikeičiančias tendencijas ir turistų elgseną.

| 3.10 | Pagrindinis Europos turizmo veiksnys – įvairovė. Kiekvienoje Europos šalyje galima patirti labai įvairių įspūdžių, šis veiksnys taip pat padeda pritraukti po Europos šalis keliauti nusprendusius turistus. Turtingas ir įvairus kultūrinis, gamtos, kulinarijos, vynininkystės ir istorinis paveldas užtikrina skirtingus įspūdžius kiekvienoje šalyje. Saugoti šią įvairovę – labai svarbu, o reklamuojant Europą kitose pasaulio šalyse šis aspektas yra vienas pagrindinių rinkodaros privalumų. |
| --- | --- |

3.10

Pagrindinis Europos turizmo veiksnys – įvairovė. Kiekvienoje Europos šalyje galima patirti labai įvairių įspūdžių, šis veiksnys taip pat padeda pritraukti po Europos šalis keliauti nusprendusius turistus. Turtingas ir įvairus kultūrinis, gamtos, kulinarijos, vynininkystės ir istorinis paveldas užtikrina skirtingus įspūdžius kiekvienoje šalyje. Saugoti šią įvairovę – labai svarbu, o reklamuojant Europą kitose pasaulio šalyse šis aspektas yra vienas pagrindinių rinkodaros privalumų.

| 3.11 | MVĮ sudaro didžiąją dalį turizmo sektoriaus įmonių, todėl reikia išnaudoti jų dinamiškumą ir joms padėti plėtoti verslą turint omenyje tai, kad šios įmonės padeda saugoti kultūros paveldą ir vystytis vietos bendruomenėms. Būtent MVĮ padeda išvengti pirminio (ekonominių migrantų, išsilavinimo neturinčių asmenų) nedarbo ir jį ženkliai mažina, suteikdamos darbą daugeliui aktyvių gyventojų, kas be kita ko prisideda prie socialinės atskirties mažinimo. Privatus sektorius turi aktyviai dalyvauti tokiose veiklos srityse kaip turizmo plėtojimas, rinkodara ir užimtumo didinimas, be to reikėtų skatinti kurti turizmo sektoriaus įmonių tinklus. |
| --- | --- |

3.11

MVĮ sudaro didžiąją dalį turizmo sektoriaus įmonių, todėl reikia išnaudoti jų dinamiškumą ir joms padėti plėtoti verslą turint omenyje tai, kad šios įmonės padeda saugoti kultūros paveldą ir vystytis vietos bendruomenėms. Būtent MVĮ padeda išvengti pirminio (ekonominių migrantų, išsilavinimo neturinčių asmenų) nedarbo ir jį ženkliai mažina, suteikdamos darbą daugeliui aktyvių gyventojų, kas be kita ko prisideda prie socialinės atskirties mažinimo. Privatus sektorius turi aktyviai dalyvauti tokiose veiklos srityse kaip turizmo plėtojimas, rinkodara ir užimtumo didinimas, be to reikėtų skatinti kurti turizmo sektoriaus įmonių tinklus.

| 3.12 | Turizmo politikai būdinga sąsaja su kitų sektorių politika. Ypač didelį poveikį ji turi šių sričių politikai: transporto (keleivių teisės ir saugumas, transporto kokybė), valstybės pagalbos, vidaus rinkos (įsisteigimo laisvė ir laisvė teikti su turizmu susijusias paslaugas, paslaugų kokybės skatinimas, elektroninės prekybos plėtojimas), taip pat mokesčių (deja, dažniau neigiama įtaka, pvz., mokestinės kliūtys sklandžiam vidaus rinkos veikimui, mažosioms ir vidutinėms turizmo sektoriaus įmonėms taikomi mokesčiai, mokesčių lengvatos). Turizmo sektorius turi būti remiamas vykdant jam skirtą finansavimo politiką, o turizmo įmonės savo ruožtu turi įsipareigoti dalyvauti, remti ir didinti užimtumą. |
| --- | --- |

3.12

Turizmo politikai būdinga sąsaja su kitų sektorių politika. Ypač didelį poveikį ji turi šių sričių politikai: transporto (keleivių teisės ir saugumas, transporto kokybė), valstybės pagalbos, vidaus rinkos (įsisteigimo laisvė ir laisvė teikti su turizmu susijusias paslaugas, paslaugų kokybės skatinimas, elektroninės prekybos plėtojimas), taip pat mokesčių (deja, dažniau neigiama įtaka, pvz., mokestinės kliūtys sklandžiam vidaus rinkos veikimui, mažosioms ir vidutinėms turizmo sektoriaus įmonėms taikomi mokesčiai, mokesčių lengvatos). Turizmo sektorius turi būti remiamas vykdant jam skirtą finansavimo politiką, o turizmo įmonės savo ruožtu turi įsipareigoti dalyvauti, remti ir didinti užimtumą.

| 3.13 | Komitetas įsitikinęs, kad būtina programa, kuri pagerintų ir sustiprintų turizmo mainus tarp valstybių narių, kuri atvertų galimybes keliauti, visų pirma ne turistinio sezono metu, tam tikroms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, jaunimui (jiems būtina keliones derinti su mokymo įstaigų atostogomis), vyresnio amžiaus žmonėms, riboto judrumo asmenims ir finansinių sunkumų turinčioms šeimoms. Valstybės narės, kurių ekonomikai turizmas nėra ypač svarbus, turėtų remti valstybes, kuriose turizmas sudaro ekonomikos pagrindą, savo piliečiams reklamuodamos vykimo vietas Sąjungos viduje. ES oro bendrovės privalo suprasti, kad jos neprisideda prie turizmo ir vidaus rinkos skatinimo bilietus į Aziją klientams iš Šiaurės Europos dažnai siūlydamos pigiau nei klientams iš Pietryčių Europos. |
| --- | --- |

3.13

Komitetas įsitikinęs, kad būtina programa, kuri pagerintų ir sustiprintų turizmo mainus tarp valstybių narių, kuri atvertų galimybes keliauti, visų pirma ne turistinio sezono metu, tam tikroms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, jaunimui (jiems būtina keliones derinti su mokymo įstaigų atostogomis), vyresnio amžiaus žmonėms, riboto judrumo asmenims ir finansinių sunkumų turinčioms šeimoms. Valstybės narės, kurių ekonomikai turizmas nėra ypač svarbus, turėtų remti valstybes, kuriose turizmas sudaro ekonomikos pagrindą, savo piliečiams reklamuodamos vykimo vietas Sąjungos viduje. ES oro bendrovės privalo suprasti, kad jos neprisideda prie turizmo ir vidaus rinkos skatinimo bilietus į Aziją klientams iš Šiaurės Europos dažnai siūlydamos pigiau nei klientams iš Pietryčių Europos.

| 3.14 | Komitetas mano, kad reikėtų įdiegti bendrą novatorišką specialią politiką vyresniems negu 65 metų amžiaus asmenis, kurių skaičius, kaip numatoma, iki 2020 m. sudarys 20 proc. visų gyventojų, ir specialių poreikių bei riboto judrumo asmenis, kurių, naujausiais duomenimis, yra 127 mln., pritraukti pasiūlant jiems pritaikytą turizmo produktą. Turėtų būti rengiami specialūs mokymai, skirti su šiomis socialinėmis grupėmis dirbantiems darbuotojams. Šioms visuomenės grupėms taip pat priklauso asmenys, kurie dažnai turi ne tik perkamąją galią, bet ir laiko pramogoms ir apskritai yra labai svarbūs turizmo rinkai, todėl ES derėtų aktyviau remti jiems skirtą bendrą politiką, siekiant padėti jiems įgyti teises turizmo sektoriuje, kad jie galėtų keliauti, nepatirdami diskriminacijos. Tačiau prie šių pastangų turėtų prisidėti ir privataus sektoriaus pastangos, turinčios užtikrinti, kad būtų sukurta šiai rinkai tinkama infrastruktūra. |
| --- | --- |

3.14

Komitetas mano, kad reikėtų įdiegti bendrą novatorišką specialią politiką vyresniems negu 65 metų amžiaus asmenis, kurių skaičius, kaip numatoma, iki 2020 m. sudarys 20 proc. visų gyventojų, ir specialių poreikių bei riboto judrumo asmenis, kurių, naujausiais duomenimis, yra 127 mln., pritraukti pasiūlant jiems pritaikytą turizmo produktą. Turėtų būti rengiami specialūs mokymai, skirti su šiomis socialinėmis grupėmis dirbantiems darbuotojams. Šioms visuomenės grupėms taip pat priklauso asmenys, kurie dažnai turi ne tik perkamąją galią, bet ir laiko pramogoms ir apskritai yra labai svarbūs turizmo rinkai, todėl ES derėtų aktyviau remti jiems skirtą bendrą politiką, siekiant padėti jiems įgyti teises turizmo sektoriuje, kad jie galėtų keliauti, nepatirdami diskriminacijos. Tačiau prie šių pastangų turėtų prisidėti ir privataus sektoriaus pastangos, turinčios užtikrinti, kad būtų sukurta šiai rinkai tinkama infrastruktūra.

| 3.15 | EESRK įsitikinęs, kad būtina skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma ES svarbiose rinkose. Turėtų būti sudarytos reikiamos sąlygos supaprastinti bendros Europos vizos išdavimo procedūrą, kas leistų pritraukti dar daugiau turistų iš Šengeno erdvei nepriklausančių šalių. Turistams turi būti atverta galimybė keliauti po ES šalis, todėl reikėtų supaprastinti su šiuo klausimu susijusių reglamentų ir direktyvų nuostatas. |
| --- | --- |

3.15

EESRK įsitikinęs, kad būtina skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma ES svarbiose rinkose. Turėtų būti sudarytos reikiamos sąlygos supaprastinti bendros Europos vizos išdavimo procedūrą, kas leistų pritraukti dar daugiau turistų iš Šengeno erdvei nepriklausančių šalių. Turistams turi būti atverta galimybė keliauti po ES šalis, todėl reikėtų supaprastinti su šiuo klausimu susijusių reglamentų ir direktyvų nuostatas.

| 3.16 | Regionų lygmeniu turizmas turėtų būti skatinamas plačiau propaguojant tokius Europos turizmo produktus kaip kultūros maršrutai, šiuolaikinės kultūros paveldas, saugomos gamtos teritorijos arba pastatų ir tradicinių įmonių saugojimas bei populiarinimas, sveikatos (įskaitant spa) turizmas, gydomasis turizmas, šviečiamasis turizmas, vyno mėgėjų ir kulinarinis turizmas, istorijos mėgėjų ar religinis turizmas, ūkinis turizmas arba jūrinis turizmas, populiarinant ir saugant kultūros tradicijas ir kulinarinį paveldą (tradiciniai restoranai ir įmonės, tiesiogiai susijusios su regiono istorija), neužmirštant ir povandeninio paveldo. Nebūtina nuolat didinti lovų skaičiaus, veikiau reikėtų investuoti į paslaugų kokybės ir infrastruktūros gerinimą, diegti inovacijas į naujus pasiūlymus, pavyzdžiui, sveikatingumo centruose, sanatorijose ir kt. Komisijos pasiūlyme net neužsimenama, kaip konkrečiai būtų galima įgyvendinti pirmiau minėtus veiksmus, nenurodomi prioritetai, kuriais bus vadovaujamasi ir nepateikiamas planas, pagal kurį bus imtasi veiksmų atskirose valstybėse narėse (neužmirštant atsižvelgti į jų regionus), kad minėti veiksmai įkūnytų Europos turizmo politiką. Nenumatyti bendri reklaminiai veiksmai, nors tokia iniciatyva išties reikalinga. |
| --- | --- |

3.16

Regionų lygmeniu turizmas turėtų būti skatinamas plačiau propaguojant tokius Europos turizmo produktus kaip kultūros maršrutai, šiuolaikinės kultūros paveldas, saugomos gamtos teritorijos arba pastatų ir tradicinių įmonių saugojimas bei populiarinimas, sveikatos (įskaitant spa) turizmas, gydomasis turizmas, šviečiamasis turizmas, vyno mėgėjų ir kulinarinis turizmas, istorijos mėgėjų ar religinis turizmas, ūkinis turizmas arba jūrinis turizmas, populiarinant ir saugant kultūros tradicijas ir kulinarinį paveldą (tradiciniai restoranai ir įmonės, tiesiogiai susijusios su regiono istorija), neužmirštant ir povandeninio paveldo. Nebūtina nuolat didinti lovų skaičiaus, veikiau reikėtų investuoti į paslaugų kokybės ir infrastruktūros gerinimą, diegti inovacijas į naujus pasiūlymus, pavyzdžiui, sveikatingumo centruose, sanatorijose ir kt. Komisijos pasiūlyme net neužsimenama, kaip konkrečiai būtų galima įgyvendinti pirmiau minėtus veiksmus, nenurodomi prioritetai, kuriais bus vadovaujamasi ir nepateikiamas planas, pagal kurį bus imtasi veiksmų atskirose valstybėse narėse (neužmirštant atsižvelgti į jų regionus), kad minėti veiksmai įkūnytų Europos turizmo politiką. Nenumatyti bendri reklaminiai veiksmai, nors tokia iniciatyva išties reikalinga.

| 3.17 | EESRK pritaria pasiūlymui sukurti „Europos kultūros paveldo ženklą“ ir taip pat siūlo sukurti „kulinarinio paveldo ženklą“, kad pagal bendrą ir suderintą sistemą būtų galima įvertinti maitinimo įstaigas, joms suteikti žvaigždutes ir jas sertifikuoti. Ši priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su kitomis iniciatyvomis – Europos paveldo dienos ir Europos Sąjungos kultūros paveldo apdovanojimas – tinkamai pasinaudojant įvairiomis nacionalinėmis ir Europos programomis. Be to, Komitetas siūlo suderinti žvaigždučių suteikimo ES viešbučiams sistemą ir jų sertifikavimą. Siekiant propaguoti Europos turizmo identitetą, apimantį įvairovę ir pliuralizmą, EESRK ragina Komisiją išsaugoti Europos turizmo forumą, kuriame susitinka ir diskutuoja visi sektoriaus subjektai, nacionaliniai pareigūnai, regionų ir vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

3.17

EESRK pritaria pasiūlymui sukurti „Europos kultūros paveldo ženklą“ ir taip pat siūlo sukurti „kulinarinio paveldo ženklą“, kad pagal bendrą ir suderintą sistemą būtų galima įvertinti maitinimo įstaigas, joms suteikti žvaigždutes ir jas sertifikuoti. Ši priemonė turėtų būti įgyvendinama kartu su kitomis iniciatyvomis – Europos paveldo dienos ir Europos Sąjungos kultūros paveldo apdovanojimas – tinkamai pasinaudojant įvairiomis nacionalinėmis ir Europos programomis. Be to, Komitetas siūlo suderinti žvaigždučių suteikimo ES viešbučiams sistemą ir jų sertifikavimą. Siekiant propaguoti Europos turizmo identitetą, apimantį įvairovę ir pliuralizmą, EESRK ragina Komisiją išsaugoti Europos turizmo forumą, kuriame susitinka ir diskutuoja visi sektoriaus subjektai, nacionaliniai pareigūnai, regionų ir vietos valdžios institucijos ir socialiniai partneriai.

| 3.18 | Veiksmų programa taip pat siūloma vystyti Europos kokybiško turizmo prekės ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, reikalaujantį gerinti šios remtinos pramonės standartus. Tačiau kokybės ženklinimui taip pat reikia tinkamų finansinių mechanizmų, kad turizmo sektoriaus atstovai galėtų pagerinti savo produktų pasiūlą ir investuoti į savo infrastruktūros ir paslaugų standartus, mokyti savo darbuotojus bei juos perkvalifikuoti. |
| --- | --- |

3.18

Veiksmų programa taip pat siūloma vystyti Europos kokybiško turizmo prekės ženklą ir „Kokybiško turizmo“ ženklą, reikalaujantį gerinti šios remtinos pramonės standartus. Tačiau kokybės ženklinimui taip pat reikia tinkamų finansinių mechanizmų, kad turizmo sektoriaus atstovai galėtų pagerinti savo produktų pasiūlą ir investuoti į savo infrastruktūros ir paslaugų standartus, mokyti savo darbuotojus bei juos perkvalifikuoti.

| 3.19 | Susiejus kulinariją, maitinimo sektorių ir turizmą neabejotinai atsirastų dar viena galimybė pasiūlyti kokybiškas turizmo paslaugas turistus tiesiogiai supažindinant su atskirų valstybių narių gastronomijos kultūra. Taip jie galėtų tinkamai įvertinti siūlomas paslaugas. Vis daugiau žmonių keliauja po ES vedami noro skaniai pavalgyti. Valgių gaminimo menas tampa viena pagrindinių Europos maisto produktų ir gero maisto populiarinimo priemonių. Būtina populiarinti maisto produktus ir gėrimus, receptus ir „kulinarinius bei vyno kelius“ remiant koordinuojamą bendradarbiavimą, kuris sudaro galimybę plėtoti alternatyvias pridėtinės vertės formas, kurios sustiprina turizmo ir maisto sąsajas. |
| --- | --- |

3.19

Susiejus kulinariją, maitinimo sektorių ir turizmą neabejotinai atsirastų dar viena galimybė pasiūlyti kokybiškas turizmo paslaugas turistus tiesiogiai supažindinant su atskirų valstybių narių gastronomijos kultūra. Taip jie galėtų tinkamai įvertinti siūlomas paslaugas. Vis daugiau žmonių keliauja po ES vedami noro skaniai pavalgyti. Valgių gaminimo menas tampa viena pagrindinių Europos maisto produktų ir gero maisto populiarinimo priemonių. Būtina populiarinti maisto produktus ir gėrimus, receptus ir „kulinarinius bei vyno kelius“ remiant koordinuojamą bendradarbiavimą, kuris sudaro galimybę plėtoti alternatyvias pridėtinės vertės formas, kurios sustiprina turizmo ir maisto sąsajas.

| 3.20 | Nėra abejonių, kad turizmo sektoriaus darbuotojų mokymas yra pagrindinė ES turizmo sektoriaus, ypač MVĮ investicija. Pradėjus diegti naujas technologijas ir darbo metodus išaugo atitinkamą kvalifikaciją turinčių darbuotojų poreikis. Būtų išties naudinga išplėsti ES profesinio tobulinimosi ir mokymo programas turizmo sektoriaus darbuotojams, kaip tai buvo padaryta kitų sektorių atveju, kadangi tai leistų lengviau prisitaikyti prie naujų sektoriuje dominuojančių technologijų. Reikia sukurti Europos profesinio pasirengimo pažymėjimą, kurio pagrindą sudarytų bendri „reikalavimai“. Šį pažymėjimą būtų galima naudoti kaip atskirą ir nepriklausomą dokumentą, bet jis kartu būtų susietas su esamomis nacionalinėmis kvalifikacijomis. Turizmo sektorius turėtų būti įpareigotas rengti savo darbuotojams mokymus, kad jie galėtų įgyti tokį profesinio pasirengimo pažymėjimą. EESRK nurodo, kad mokymui turizmo sektoriuje svarbus Briugės komunikatas dėl profesinio mokymo ES. Šis sektorius taptų ypatingai patrauklus užtikrindamas nuolatines darbo vietas ir aukštos kokybės darbo sąlygas. |
| --- | --- |

3.20

Nėra abejonių, kad turizmo sektoriaus darbuotojų mokymas yra pagrindinė ES turizmo sektoriaus, ypač MVĮ investicija. Pradėjus diegti naujas technologijas ir darbo metodus išaugo atitinkamą kvalifikaciją turinčių darbuotojų poreikis. Būtų išties naudinga išplėsti ES profesinio tobulinimosi ir mokymo programas turizmo sektoriaus darbuotojams, kaip tai buvo padaryta kitų sektorių atveju, kadangi tai leistų lengviau prisitaikyti prie naujų sektoriuje dominuojančių technologijų. Reikia sukurti Europos profesinio pasirengimo pažymėjimą, kurio pagrindą sudarytų bendri „reikalavimai“. Šį pažymėjimą būtų galima naudoti kaip atskirą ir nepriklausomą dokumentą, bet jis kartu būtų susietas su esamomis nacionalinėmis kvalifikacijomis. Turizmo sektorius turėtų būti įpareigotas rengti savo darbuotojams mokymus, kad jie galėtų įgyti tokį profesinio pasirengimo pažymėjimą. EESRK nurodo, kad mokymui turizmo sektoriuje svarbus Briugės komunikatas dėl profesinio mokymo ES. Šis sektorius taptų ypatingai patrauklus užtikrindamas nuolatines darbo vietas ir aukštos kokybės darbo sąlygas.

| 3.21 | Į mokymo ir bendravimo gebėjimų ugdymo planą turi būti įtrauktas privalomas turizmo sektoriaus darbuotojų kalbų mokymasis atsižvelgiant į kultūrinius ypatumus, taip pat numatyti išduoti profesinio pasirengimo pažymėjimus vadovaujantis Europos Komisijos ir CEDEFOP gairėmis. Ypatingą dėmesį reikės skirti profesijoms, kurios tiesiogiai susijusios su kultūros paveldu, kaip pavyzdžiui, kelionių gidai, kurie privalės turėti diplomą ir įrodyti, kad gali populiarinti minėto paveldo turtus, t. y. turėti atsakingų vietos lygmens institucijų jiems išduotą pažymėjimą, patvirtinantį žinias apie kultūros objektus, esančius regione, kuriame ketina dirbti (kad ir laikinai), ir to regiono kalbos ir darbui reikalingos užsienio kalbos žinias, kaip iki 1975 m. buvo reikalaujama pagal Europos standartizacijos komiteto (CEN) standartus (EN 13809, 2003 m.), o vėliau pagal direktyvas 75/368/EB ir 92/51/EB. Sertifikavimo sistema turi būti taikoma visoms su turizmo sektoriumi susijusioms profesijoms, pavyzdžiui, padavėjams, virėjams, renginių vedėjams ir apskritai visiems asmenims, kurių darbas susijęs su turistų aptarnavimu. |
| --- | --- |

3.21

Į mokymo ir bendravimo gebėjimų ugdymo planą turi būti įtrauktas privalomas turizmo sektoriaus darbuotojų kalbų mokymasis atsižvelgiant į kultūrinius ypatumus, taip pat numatyti išduoti profesinio pasirengimo pažymėjimus vadovaujantis Europos Komisijos ir CEDEFOP gairėmis. Ypatingą dėmesį reikės skirti profesijoms, kurios tiesiogiai susijusios su kultūros paveldu, kaip pavyzdžiui, kelionių gidai, kurie privalės turėti diplomą ir įrodyti, kad gali populiarinti minėto paveldo turtus, t. y. turėti atsakingų vietos lygmens institucijų jiems išduotą pažymėjimą, patvirtinantį žinias apie kultūros objektus, esančius regione, kuriame ketina dirbti (kad ir laikinai), ir to regiono kalbos ir darbui reikalingos užsienio kalbos žinias, kaip iki 1975 m. buvo reikalaujama pagal Europos standartizacijos komiteto (CEN) standartus (EN 13809, 2003 m.), o vėliau pagal direktyvas 75/368/EB ir 92/51/EB. Sertifikavimo sistema turi būti taikoma visoms su turizmo sektoriumi susijusioms profesijoms, pavyzdžiui, padavėjams, virėjams, renginių vedėjams ir apskritai visiems asmenims, kurių darbas susijęs su turistų aptarnavimu.

| 3.22 | Komitetas mano, kad reikėtų rimtai apsvarstyti daugybės įmonių daugelyje valstybių narių pasirinktą „visų paslaugų“ rinkinių politiką, kurios rezultatai galiausiai buvo visiškai priešingi, negu buvo tikėtasi: deja, akivaizdu, kad dėl turizmo kompleksų, siūlančių „visų paslaugų“ rinkinius, ir stambių viešbučių kompleksų šiuose regionuose, mažųjų ir vidutinių įmonių problemų tik padaugėjo. |
| --- | --- |

3.22

Komitetas mano, kad reikėtų rimtai apsvarstyti daugybės įmonių daugelyje valstybių narių pasirinktą „visų paslaugų“ rinkinių politiką, kurios rezultatai galiausiai buvo visiškai priešingi, negu buvo tikėtasi: deja, akivaizdu, kad dėl turizmo kompleksų, siūlančių „visų paslaugų“ rinkinius, ir stambių viešbučių kompleksų šiuose regionuose, mažųjų ir vidutinių įmonių problemų tik padaugėjo.

| 3.23 | Dėl negailestingos stambių užsienio kelionių organizatorių, taip pat viešbučių, kurie norėdami užpildyti visas vietas stengiasi sudaryti paslaugų rinkinius, konkurencijos suprastėjo teikiamų paslaugų kokybė, todėl užsienyje pasklido neigiama informacija apie tam tikrus turistinius regionus. Patirdamos tokį spaudimą mažosios ir vidutinės įmonės yra priverstos dirbti taikydamos įkainius, kurie yra mažesni už patiriamas sąnaudas, tad galiausiai atsiduria sunkioje finansinėje padėtyje arba būna priverstos užsidaryti. |
| --- | --- |

3.23

Dėl negailestingos stambių užsienio kelionių organizatorių, taip pat viešbučių, kurie norėdami užpildyti visas vietas stengiasi sudaryti paslaugų rinkinius, konkurencijos suprastėjo teikiamų paslaugų kokybė, todėl užsienyje pasklido neigiama informacija apie tam tikrus turistinius regionus. Patirdamos tokį spaudimą mažosios ir vidutinės įmonės yra priverstos dirbti taikydamos įkainius, kurie yra mažesni už patiriamas sąnaudas, tad galiausiai atsiduria sunkioje finansinėje padėtyje arba būna priverstos užsidaryti.

| 3.24 | Vis dėlto nereikėtų kategoriškai atmesti „visų paslaugų“ sistemos, kuri galbūt tenkina tam tikros turistų kategorijos poreikius, bet, kaip ir kiti turizmo produktai, ji turėtų būti teisiškai pagrįsta, sąžiningai konkuruoti su kitais pasiūlymais, būti prižiūrima ir finansuojama savo lėšomis, neskiriant jokios valstybės pagalbos. Iš turizmo gaunamos pajamos turėtų pasiskirstyti kuo plačiau, kad netoli aukštos kokybės viešbučių būtų užtikrintas vystymas. Lankytojui reikia suteikti galimybę pasirinkti, kiek pinigų jis nori išleisti viešbutyje ar už jo ribų. Vis dėlto tai vienas iš nedaugelio rinkos segmentų, kuriame užfiksuotas augimas nepaisant nuosmukio tradicinių kelionių organizavimo verslo srityje. Nors kokybė niekada negali būti mažinama, svarbu įvertinti, jog yra nemažai kurortų metų metus sėkmingai vysčiusių šią rinką. Reikia nustatyti aiškią, kokybiškus produktus apimančią „visų paslaugų“ rinkos apibrėžtį siekiant atmesti prastesnės kokybės produktus ir paslaugas, parduodamus prisidengiant „visų paslaugų“ prekės ženklu. |
| --- | --- |

3.24

Vis dėlto nereikėtų kategoriškai atmesti „visų paslaugų“ sistemos, kuri galbūt tenkina tam tikros turistų kategorijos poreikius, bet, kaip ir kiti turizmo produktai, ji turėtų būti teisiškai pagrįsta, sąžiningai konkuruoti su kitais pasiūlymais, būti prižiūrima ir finansuojama savo lėšomis, neskiriant jokios valstybės pagalbos. Iš turizmo gaunamos pajamos turėtų pasiskirstyti kuo plačiau, kad netoli aukštos kokybės viešbučių būtų užtikrintas vystymas. Lankytojui reikia suteikti galimybę pasirinkti, kiek pinigų jis nori išleisti viešbutyje ar už jo ribų. Vis dėlto tai vienas iš nedaugelio rinkos segmentų, kuriame užfiksuotas augimas nepaisant nuosmukio tradicinių kelionių organizavimo verslo srityje. Nors kokybė niekada negali būti mažinama, svarbu įvertinti, jog yra nemažai kurortų metų metus sėkmingai vysčiusių šią rinką. Reikia nustatyti aiškią, kokybiškus produktus apimančią „visų paslaugų“ rinkos apibrėžtį siekiant atmesti prastesnės kokybės produktus ir paslaugas, parduodamus prisidengiant „visų paslaugų“ prekės ženklu.

| 3.25 | Turizmo sezoniškumas, kurį lemia turizmo paklausos pikas liepos ir rugpjūčio mėnesiais, riboja sektoriaus vystymosi galimybes, taigi ir poveikį visai ekonomikai apskritai, kadangi sezoniškumas turi įtakos pajamų srautams ir dėl jo esama turizmo infrastruktūra ir darbuotojai nepanaudojami optimaliai. Veiksmai, kurių tikslas – gerinti darbuotojų įsidarbinimo galimybes ir infrastruktūros pelningumą ne sezono metu, padės sukurti aktyvesnių ir našesnių žmogiškųjų išteklių potencialą, o bendradarbiavimas siekiant, kad infrastruktūra net ir ne sezono metu naudotųsi tam tikros gyventojų grupės arba mokyklos, leis ženkliai prailginti turizmo sezoną ir pasinaudoti visais su tuo susijusiais privalumais. Viena iš pagrindinių priemonių, kuri padėtų sušvelninti sezoniškumo poveikį – geresnis darbuotojų atostogų laiko išdėstymas taikant atitinkamas paskatas. Užtikrinus didesnį sukurtos turizmo infrastruktūros ir darbuotojų panaudojimo lygį ne sezono metu, įmonėms būtų suteikta galimybė geriau panaudoti savo infrastruktūrą ir padidinti savo našumą pasitelkus stabiliau besijaučiančius ir aktyvesnius darbuotojus. EESRK palankiai vertina tai, kad iniciatyva „Calypso“ tapo pirmu žingsniu šia linkme, ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą, atsižvelgiant į šios iniciatyvos socialinį poveikį ir naudą Europos turizmui, remti jos vystymą, visų pirma skiriant finansavimą. |
| --- | --- |

3.25

Turizmo sezoniškumas, kurį lemia turizmo paklausos pikas liepos ir rugpjūčio mėnesiais, riboja sektoriaus vystymosi galimybes, taigi ir poveikį visai ekonomikai apskritai, kadangi sezoniškumas turi įtakos pajamų srautams ir dėl jo esama turizmo infrastruktūra ir darbuotojai nepanaudojami optimaliai. Veiksmai, kurių tikslas – gerinti darbuotojų įsidarbinimo galimybes ir infrastruktūros pelningumą ne sezono metu, padės sukurti aktyvesnių ir našesnių žmogiškųjų išteklių potencialą, o bendradarbiavimas siekiant, kad infrastruktūra net ir ne sezono metu naudotųsi tam tikros gyventojų grupės arba mokyklos, leis ženkliai prailginti turizmo sezoną ir pasinaudoti visais su tuo susijusiais privalumais. Viena iš pagrindinių priemonių, kuri padėtų sušvelninti sezoniškumo poveikį – geresnis darbuotojų atostogų laiko išdėstymas taikant atitinkamas paskatas. Užtikrinus didesnį sukurtos turizmo infrastruktūros ir darbuotojų panaudojimo lygį ne sezono metu, įmonėms būtų suteikta galimybė geriau panaudoti savo infrastruktūrą ir padidinti savo našumą pasitelkus stabiliau besijaučiančius ir aktyvesnius darbuotojus. EESRK palankiai vertina tai, kad iniciatyva „Calypso“ tapo pirmu žingsniu šia linkme, ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą, atsižvelgiant į šios iniciatyvos socialinį poveikį ir naudą Europos turizmui, remti jos vystymą, visų pirma skiriant finansavimą.

| 3.26 | Komitetas mano, kad turizmo vystymas labai svarbus aplinkai, todėl turizmo sektorius turi būti suinteresuotas aplinką saugoti ir branginti. Vietoves niokoja ir išteklius pasiglemžia ne turizmas, o netinkamas planavimas ir nesugebėjimas įgyvendinti tinkamą turizmo politiką. Būtent turizmas sudarė sąlygas atgaivinti ir padaryti populiariais ištisus rajonus, laikytus vengtinomis vietomis, pavyzdžiui, Londono Docklands rajoną arba Barselonos pajūrio rajoną palei uostą, ir leido sukurti darbo vietų milijonams Europos Sąjungos gyventojų. |
| --- | --- |

3.26

Komitetas mano, kad turizmo vystymas labai svarbus aplinkai, todėl turizmo sektorius turi būti suinteresuotas aplinką saugoti ir branginti. Vietoves niokoja ir išteklius pasiglemžia ne turizmas, o netinkamas planavimas ir nesugebėjimas įgyvendinti tinkamą turizmo politiką. Būtent turizmas sudarė sąlygas atgaivinti ir padaryti populiariais ištisus rajonus, laikytus vengtinomis vietomis, pavyzdžiui, Londono Docklands rajoną arba Barselonos pajūrio rajoną palei uostą, ir leido sukurti darbo vietų milijonams Europos Sąjungos gyventojų.

| 3.27 | Ilgesniuojulaikotarpiu Komisija tinkamai pripažįsta klimato kaitos iššūkį, kaip esminio kelionių ir apgyvendinimo verslo modelių restruktūrizavimo variklį. Verslininkai jau išskiria esminių turizmo produktų vystymo ir paketų pateikimo į rinką pokyčių – sektoriuje labiau orientuojamasi į ekologiškesnę praktiką. Valstybių narių lygiu reikia pradėti klimato kaitos poveikio turizmui analizę ir būtina imtis tinkamų prisitaikymo prie numatomo klimato kaitos poveikio konkurencingumui priemonių. |
| --- | --- |

3.27

Ilgesniuojulaikotarpiu Komisija tinkamai pripažįsta klimato kaitos iššūkį, kaip esminio kelionių ir apgyvendinimo verslo modelių restruktūrizavimo variklį. Verslininkai jau išskiria esminių turizmo produktų vystymo ir paketų pateikimo į rinką pokyčių – sektoriuje labiau orientuojamasi į ekologiškesnę praktiką. Valstybių narių lygiu reikia pradėti klimato kaitos poveikio turizmui analizę ir būtina imtis tinkamų prisitaikymo prie numatomo klimato kaitos poveikio konkurencingumui priemonių.

| 3.28 | Komisijos planuojamose turizmo produktų įvairinimo priemonėse atsižvelgiama į turizmui, kuris yra tiesioginį poveikį žmogui ir jo įvairiems poreikiams turinti veiklos rūšis, būdingą dinamiškumą. Jei originalios turizmo formos bus remiamos jas nuolat populiarinant, tai savaime padės geriau įvertinti atskirų regionų gamtinius ypatumus ir santykinius pranašumus. |
| --- | --- |

3.28

Komisijos planuojamose turizmo produktų įvairinimo priemonėse atsižvelgiama į turizmui, kuris yra tiesioginį poveikį žmogui ir jo įvairiems poreikiams turinti veiklos rūšis, būdingą dinamiškumą. Jei originalios turizmo formos bus remiamos jas nuolat populiarinant, tai savaime padės geriau įvertinti atskirų regionų gamtinius ypatumus ir santykinius pranašumus.

| 3.29 | ES turės, be kita ko, spręsti ir socialines, teritorinės sanglaudos ir jos išsaugojimo problemas. |
| --- | --- |

3.29

ES turės, be kita ko, spręsti ir socialines, teritorinės sanglaudos ir jos išsaugojimo problemas.

| 3.30 | Galiausiai veiksmai, kurie leis sutelkti daugiau ES finansinių išteklių turizmui vystyti išlaisvins šio sektoriaus potencialą pirmenybę suteikiant regionams, kuriuose vyksta ekonomikos deindustrializacija ir kurie turi turizmo plėtros perspektyvų. |
| --- | --- |

3.30

Galiausiai veiksmai, kurie leis sutelkti daugiau ES finansinių išteklių turizmui vystyti išlaisvins šio sektoriaus potencialą pirmenybę suteikiant regionams, kuriuose vyksta ekonomikos deindustrializacija ir kurie turi turizmo plėtros perspektyvų.

| 3.31 | Pakrančių ir jūrų turizmas yra ypač svarbus, kadangi skatina ekonomikos augimą. Reikia imtis veiksmų jo vystymui skatinti įgyvendinant kompleksinę ES jūrų politiką. Visų pirma svarbu skatinti ekonominę įvairovę vystant turizmo sektorių pakrančių zonose, kadangi šiuose regionuose dėl ekonominės veiklos nuosmukio žvejybos ir laivų statybos, o ypač žemės ūkio ir kasybos pramonės srityse, sumažėjo pajamos ir išaugo nedarbas. Pakrančių ar analogiškose turizmo teritorijose yra daug turizmo įmonių, visų pirma mažųjų ir mikroįmonių, todėl jos yra labai svarbios ne tik verslo ir socialiniu, bet ir ilgamečių istorinių tradicijų požiūriu, tradicijų, kurios dalyje ES valstybių narių gyvuoja jau pusė amžiaus ir šių teritorijų gyventojams yra neatsiejama jų kultūros paveldo dalis. Todėl, nepažeidžiant ES reglamentų ir siekiant saugoti vietovių, kuriose buvo įsteigtos šeimos verslo įmonės, kultūros paveldą, savitumą ir istoriją, Komitetas, siekdamas apsaugoti šias įmones, norėtų pasiūlyti keletą iniciatyvų. |
| --- | --- |

3.31

Pakrančių ir jūrų turizmas yra ypač svarbus, kadangi skatina ekonomikos augimą. Reikia imtis veiksmų jo vystymui skatinti įgyvendinant kompleksinę ES jūrų politiką. Visų pirma svarbu skatinti ekonominę įvairovę vystant turizmo sektorių pakrančių zonose, kadangi šiuose regionuose dėl ekonominės veiklos nuosmukio žvejybos ir laivų statybos, o ypač žemės ūkio ir kasybos pramonės srityse, sumažėjo pajamos ir išaugo nedarbas. Pakrančių ar analogiškose turizmo teritorijose yra daug turizmo įmonių, visų pirma mažųjų ir mikroįmonių, todėl jos yra labai svarbios ne tik verslo ir socialiniu, bet ir ilgamečių istorinių tradicijų požiūriu, tradicijų, kurios dalyje ES valstybių narių gyvuoja jau pusė amžiaus ir šių teritorijų gyventojams yra neatsiejama jų kultūros paveldo dalis. Todėl, nepažeidžiant ES reglamentų ir siekiant saugoti vietovių, kuriose buvo įsteigtos šeimos verslo įmonės, kultūros paveldą, savitumą ir istoriją, Komitetas, siekdamas apsaugoti šias įmones, norėtų pasiūlyti keletą iniciatyvų.

| 3.32 | ES privalo domėtis apie jos valstybes nares skelbiama informacija, kadangi dėl jos potencialus turistas iš trečiosios šalies gali susidaryti neigiamą nuomonę ir pradėti abejoti, ar verta ten vykti, o tai daro didžiulę žalą turizmo ES skatinimui. Sąjunga turėtų sudaryti konkrečią ES turizmo sektoriaus krizių valdymo komunikacijos komandą ir pareikalauti, kad visose šalyse narėse būtų sukurtos ir veiktų analogiškos struktūros. |
| --- | --- |

3.32

ES privalo domėtis apie jos valstybes nares skelbiama informacija, kadangi dėl jos potencialus turistas iš trečiosios šalies gali susidaryti neigiamą nuomonę ir pradėti abejoti, ar verta ten vykti, o tai daro didžiulę žalą turizmo ES skatinimui. Sąjunga turėtų sudaryti konkrečią ES turizmo sektoriaus krizių valdymo komunikacijos komandą ir pareikalauti, kad visose šalyse narėse būtų sukurtos ir veiktų analogiškos struktūros.

| 3.33 | Rengiant Europos ir valstybių narių turizmo politiką reikia atsižvelgti į visus struktūrinius pokyčius ir taikyti priemones, kad būtų išvengta struktūrinio nedarbo, ir užtikrinti efektyvų investicijų į turizmą pasiskirstymą. |
| --- | --- |

3.33

Rengiant Europos ir valstybių narių turizmo politiką reikia atsižvelgti į visus struktūrinius pokyčius ir taikyti priemones, kad būtų išvengta struktūrinio nedarbo, ir užtikrinti efektyvų investicijų į turizmą pasiskirstymą.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 32, 2004 2 5, p. 1.

1

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/51

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“

COM(2011) 78 galutinis

2011/C 376/09

Pranešėjas Ronny LANNOO

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. vasario 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“

COM(2011) 78 galutinis.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 155 nariams balsavus už, 3 prieš ir 11 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK džiaugiasi, kad į persvarstytą Smulkiojo verslo aktą Europai (SVA) įtraukta daugelis jo pasiūlytų priemonių. Komitetas pripažįsta, kad pastaraisiais metais priimamuose ES dokumentuose labai didelis dėmesys skiriamas MVĮ (1) ir labai mažoms įmonėms. EESRK taip pat vertina Europos Parlamento ir valstybių narių pritarimą siekiui užtikrinti kuo didesnį dėmesį šių įmonių poreikiams. SVA – tai svarbus posūkis Europos mąstysenoje, kadangi nuspręsta skatinti valdymą, grindžiamą valdžios institucijų, vietos ir regionų valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių ir MVĮ bei labai mažoms įmonėms atstovaujančių organizacijų partneryste.

1.2   Persvarstytas SVA žymi naują svarbų MVĮ, o svarbiausia – labai mažų įmonių, politinio pripažinimo etapą. EESRK visų pirma ragina Komisiją, Parlamentą ir Tarybą, taip pat valstybes nares ir regionus priimant sprendimus Europos, nacionaliniu ir teritoriniu lygmeniu vadovautis principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“. Komitetas taip pat rekomenduoja valstybėms narėms ir regionams vadovautis minėtu principu įgyvendinant savo MVĮ, ekonomikos ir pramonės politiką. Galiausiai Komitetas mano, kad SVA turėtų tapti labiau įpareigojančia priemone, visų pirma ES institucijoms.

1.3   Persvarstytas SVA patvirtina vis labiau augančią mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse SVA ir principas „visų pirma galvokime apie mažuosius“ įgyvendinamas paviršutiniškai arba apskritai neįgyvendinamas. Tas pat pasakytina ir apie ES lygmens teisėkūros ir sprendimų priėmimo procesą.

1.4   EESRK mano, kad paskyrus nacionalinius MVĮ atstovus („MVĮ pasiuntinius“), valstybėms narėms turėtų būti lengviau taikyti SVA. Komitetas rekomenduoja skirti ir regioninius MVĮ atstovus.

1.5   EESRK teigiamai vertina daugiametėje finansinėje programoje pateiktus pasiūlymus sukurti programą „MVĮ konkurencingumas“, taip pat įtraukti MVĮ skirtas priemones į svarbiausias programas po 2013 m. Vis dėlto mano, kad Komisija, visų pirma Įmonių ir pramonės GD, neturi pakankamai žmogiškųjų išteklių, kad SVA būtų veiksmingai taikomas. Komitetas prašo Europos institucijų priimti programą „MVĮ konkurencingumas“ ir didžiausią dėmesį joje sutelkti į labai mažas įmones, taip pat ragina skirti būtinus žmogiškuosius ir finansinius išteklius.

1.6   Reikia pereiti į etapą „visų pirma veikime mažųjų naudai“ („Act small first“). Nepavyks sėkmingai įgyvendinti SVA, jei nebus pereita prie tikro „partneryste pagrįsto daugianario ir daugiapakopio valdymo“. Būtina užtikrinti, kad ekonominiai ir socialiniai partneriai, taip pat viešajam ir privačiam sektoriui atstovaujantys suinteresuotieji subjektai būtų nuo pat pradžių įtraukti į politines diskusijas ir teisėkūros procesus. Todėl EESRK prašo sudaryti galimybę įvairių kategorijų MVĮ atstovaujančioms organizacijoms aktyviai dalyvauti visais lygmenimis vykstančiuose teisėkūros ir sprendimo priėmimo procesuose.

1.7   Galiausiai Komitetas ragina Komisiją negaišti ir pradėti konsultacijas su įvairių kategorijų MVĮ atstovaujančiomis Europos organizacijomis siekiant tiksliai nustatyti prioritetines veiklos priemones. EESRK mano, kad būtina skatinti tokio pobūdžio konsultacijas su viešosios valdžios institucijomis bei ekonominiais ir socialiniais partneriais valstybėse narėse ir regionuose.

2.   Bendrosios pastabos

2.1   Pernelyg bendras požiūris į skirtingą MVĮ padėtį

2.1.1   Šūkis „visų pirma galvokime apie mažuosius“ visada suvokiamas kaip „visų pirma galvokime apie MVĮ“, nors 92 proc. šių įmonių sudaro labai mažos įmonės, veikiančios labai įvairiose rinkose. Šioms daug darbo vietų sukuriančioms įmonėms turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys SVA ir ES politikoje. Vis dėlto būtent labai mažoms įmonėms sunkiausia vykdyti ES politiką ir taikyti teisėkūros priemones, šioms įmonėms turi būti skiriama daugiau dėmesio, o joms skirtos priemonės turi būti lengvai taikomos ir turi atitikti jų poreikius.

2.1.2   Smulkiojo verslo akte nustatant priemones turi būti atsižvelgiama į labai mažų įmonių ypatumus, pavyzdžiui: daugialypis vadovų vaidmuo, įgūdžių perdavimas, prisiderinimas prie vietos sąlygų. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad MVĮ prisiderinimas prie įvairių ES nuostatų priklauso vos nuo keleto asmenų, priešingai negu yra stambių įmonių, turinčių daug darbuotojų nuosavuose specializuotuose skyriuose, atveju.

2.1.3   SVA persvarstymas patvirtina būtinybę atsižvelgti į skirtingų kategorijų MVĮ realijas, t. y. į jų dydį, ypatumus ir struktūrą (gamyba, pardavimas, laisvosios profesijos ir pan.), taip pat jų veikimo būdą atitinkamose rinkose. EESRK laikosi nuomonės, kad ypatingą dėmesį Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu reikia skirti šeimos ir individualioms įmonėms. Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares priimti konkrečias tikslines reguliavimo, administracines, mokestines ir mokymo priemones.

2.1.4   Vis dėlto, kadangi šiuo metu atliekamas poveikio vertinimas yra bendras visoms MVĮ, sunku gauti tikslią informaciją apie atskiros kategorijos įmonėms daromą ES politikos ir programų poveikį, dėl jų atsirandančius apribojimus ir jų teikiamą naudą. Norint užpildyti šią spragą, visų ES programų prioritetu turėtų būti su atskiromis įmonių kategorijomis susiję vertinimai ir tiksliniai tyrimai.

2.1.5   Įgyvendinant Europos politiką ir programas bei taikant priemones pagal SVA, turėtų būti didinamas ne tik didžiausią potencialą turinčių, o visų įmonių konkurencingumas. Reikia padėti vietos rinkose veikiančioms mažosioms ir labai mažoms įmonėms, kurios sudaro 95 proc. visų įmonių ir kurios savo lygmeniu, nesvarbu koks yra jų dydis, atveria daug vystymosi ir naujų darbo vietų kūrimo galimybių. Vis dėlto dabartiniai statistiniai metodai, kurių pagrindą sudaro apyvartos lygis, sumenkina socialinį ir kultūrinį šių nedidelių įmonių vaidmenį, ypač regionų ir vietos lygmeniu. EESRK prašo Komisijos savo tyrimuose į tai atsižvelgti ir sukurti tinkamus būtinus rodiklius.

2.1.6   EESRK teigiamai vertina, tai, kad Smulkiojo verslo akte skiriamas dėmesys tarptautiniam MVĮ matmeniui. Nepaisant to, Komitetas norėtų pabrėžti, kad daugeliu atvejų internacionalizavimas dažniausiai yra mažųjų įmonių augimo padarinys, o ne tikslas. Europos Sąjunga šioje veiklos srityje turėtų aktyviau joms padėti remdama valstybių narių iniciatyvas ir atnaujindama INTERPRISE bendradarbiavimo programas.

2.2   Ar pagrindinėse ES politikos srityse iš tiesų atsižvelgiama į SVA?

2.2.1   Nepaisant konkrečiuose dokumentuose, pavyzdžiui, strategijoje „Europa 2020“ ir įvairiose jos pavyzdinėse iniciatyvose daromų nuorodų į SVA, rengiant svarbiausių sričių ES politiką į šį aktą ir jo principus realiai neatsižvelgiama. Teisėkūros procesuose vis dar nepaisoma mažųjų ir labai mažų įmonių arba joms skiriama nepakankamai dėmesio. Šį teiginį patvirtina toliau pateikti pavyzdžiai.

2.2.2   Inovacijų politikoje pirmenybė teikiama sparčiai augančioms įmonėms. Ši ribota vizija neatitinka inovacijų tikrovės mažosiose įmonėse, kur labiausiai reikia užtikrinti papildomas pagalbos ir konkretiems įmonių ypatumams pritaikytas priemones.

Tai pasakytina ir apie energetikos politiką. Savo nuomonėje dėl MVĮ ir visų pirma labai mažoms įmonėms palankios Europos Sąjungos energetikos politikos veiksmingumo didinimo (2) EESRK pabrėžė, kad įgyvendinant šią ES ateičiai būtiną energetikos politiką, niekada nesvarstytas jos įgyvendinimo mažosiose ir labai mažose įmonėse klausimas.

Galiausiai, atliekant priemonių, kuriomis siekiama užbaigti kurti vidaus rinką, poveikio tyrimus nepakankamai atsižvelgiama į realias mažųjų įmonių veiklos aplinkybes ir į problemas, su kuriomis jos gali susidurti tarptautinėje prekyboje arba vykdydamos veiklą vietose ir kaimyninėse teritorijose.

2.2.3   EESRK prašo, kad visi politikos pasiūlymai, susiję su Europos Sąjungos prioritetais, būtų pagrįsti principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“. Komitetas ragina Europos institucijas įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas ir Bendrosios rinkos akto prioritetus atsižvelgti į MVĮ, ypač mažųjų ir labai mažų įmonių, interesus.

2.2.4   Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate dėl dvylikos svertų bendrajai rinkai skatinti kaip pirmoji pagrindinė priemonė nurodomas siekis sudaryti MVĮ palankesnes sąlygas pasinaudoti rizikos kapitalu. Taip būtų prisidėta sprendžiant pačią opiausią MVĮ patiriamą problemą, būtent galimybes gauti finansavimą. Komitetas prašo užtikrinti, kad ši svarbi iniciatyva nebūtų svarstoma atskirai, bet būtų papildoma kitomis priemonėmis, nurodytomis Smulkiojo verslo akto apžvalgoje.

2.3   SVA trūkumai: nenumatyta parama mažosioms įmonėms ir neatsižvelgta į įmonių organizacijų vaidmenį

2.3.1   SVA paminėta, kad mažosioms įmonėms reikia paramos. EESRK ne kartą pabrėžė būtinybę stiprinti mažosioms įmonėms skirtas paramos ir konsultavimo priemones teikiant viešojo ir privataus sektoriaus organizacijų siūlomas įvairias jų poreikius atitinkančias paslaugas. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį, kad labai svarbus vaidmuo tenka įmonių organizacijoms, kurios, būdamos politikos formuotojų ir įmonių tarpininkėmis, teikia konsultacijas abiem šalims.

2.3.2   EESRK mano, kad du svarbiausi mažųjų įmonių konkurencingumo veiksniai – įvairių MVĮ organizacijų teikiamos paramos stiprinimas ir geresnis MVĮ ir visais lygmenimis politikos sprendimus priimančiųjų subjektų dialogas. Dažniausiai būtent šios organizacijos yra vienintelės galinčios imtis tiesioginių veiksmų atskirų įmonių atžvilgiu, atsižvelgdamos į kiekvienos įmonės ypatingus poreikius. Jų tarpininkavimas gali padėti užtikrinti teisinių priemonių taikymą pačiose mažiausiose įmonėse, galimybę įmonėms gauti finansavimą, visų pirma iš ES, o sprendimus priimantiesiems suteikti informacijos apie tikruosius įmonių poreikius, į kuriuos reikėtų atsižvelgti formuojant politiką.

2.3.3   Todėl EESRK prašo:

| — | sudaryti sąlygas tarpininkaujančioms organizacijoms lengviau susipažinti su ES programomis, kad galėtų vykdyti bendrą darbą, |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas tarpininkaujančioms organizacijoms lengviau susipažinti su ES programomis, kad galėtų vykdyti bendrą darbą,

| — | Europos teisės aktuose numatyti techninės pagalbos priemones, kurios padėtų įgyvendinti informavimo, paramos ir mokymo iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

Europos teisės aktuose numatyti techninės pagalbos priemones, kurios padėtų įgyvendinti informavimo, paramos ir mokymo iniciatyvas,

| — | plėtoti ir stiprinti vieno langelio (one stop shop) sistemas, visų pirma informavimo, suderinimo su Europos programomis ir dalyvavimo jose srityse. |
| --- | --- |

—

plėtoti ir stiprinti vieno langelio (one stop shop) sistemas, visų pirma informavimo, suderinimo su Europos programomis ir dalyvavimo jose srityse.

2.3.4   Kadangi biudžetas yra ribojamas ir lėšas būtina sutelkti į prioritetines sritis, EESRK mano, kad vienas svarbiausių prioritetų yra MVĮ, visų pirma mažųjų ir labai mažų įmonių, konsultavimo, joms teikiamos paramos, informavimo ir mokymo jose stiprinimas. Komitetas prašo ES programose pirmenybę teikti minėtos paramos stiprinimui ir numatyti būtiną paramą tarpininko funkciją atliekančioms įvairių kategorijų MVĮ atstovaujančioms organizacijoms.

3.   Konkrečios pastabos

3.1   Galimybė gauti finansavimą

3.1.1   Gilėjant ekonomikos krizei, mažosioms ir vidutinės įmonėms (MVĮ) vis sunkiau gauti finansavimą. Tokiomis aplinkybėmis itin svarbios tampa organizacijos, kurios suteikia MVĮ overdrafto garantijas ir priešpriešines garantijas (angl. counter guarantees). EESRK tikisi, kad Europos Komisija pripažins šių organizacijų atliekamo vaidmens svarbą, nes jos yra viena iš pagrindinių priemonių, sudarančių mikroįmonėms ir MVĮ palankesnes sąlygas finansavimui gauti.

3.1.2   Bendrijos finansinės priemonės turėtų būti skiriamos visoms MVĮ, įskaitant pačias mažiausias įmones. EESRK ragina stiprinti garantijų programas, siekiant užtikrinti, kad finansinės priemonės bus ir toliau taikomos visų rūšių MVĮ veiklai. Visų pirma turima omenyje MVĮ garantijų priemonė, kurios nauda jau įrodyta ir turėtų tapti pirmuoju MVĮ veiksmų programos po 2013 m. ramsčiu. Galiausiai EESRK ragina, kad nebankinės finansinės institucijos, pavyzdžiui, garantijų įstaigos arba savitarpio garantijų fondai, galėtų lengviau naudotis šiomis finansinėmis priemonėmis.

3.1.3   EESRK nuomone, Bazelio komiteto (Bazelis III) priemonės leis atlikti būtiną bankų veiklos reformą. Tačiau nerimauja, kad dėl šių priemonių poveikio gali sumažėti mažųjų įmonių galimybės gauti finansavimą iš bankų, dėl ko savo ruožtu labai sumažėtų MVĮ ir apskritai realiosios ekonomikos finansiniai ištekliai. Komitetas ragina Europos institucijas, visų pirma rengiant būsimą Kapitalo reikalavimų direktyvą (KRD IV) užtikrinti, kad nauji reikalavimai, kuriuos turės vykdyti bankai, neturėtų jokios įtakos MVĮ finansavimui. EESRK prašo priimti priemones, kurios leistų bankams, visų pirma vietos lygmens ir kooperatiniams bankams, taip pat banko garantijų paslaugas teikiančioms finansų įstaigoms, toliau vykdyti savo užduotį – remti realiąją ekonomiką.

3.1.4   Įvairios rizikos kapitalo formulės galėtų būti naudingos naujoves diegiančioms ir kitoms įmonėms, tačiau jos turi būti pritaikytos įmonių poreikiams ir specifinėms jų veiklos aplinkybėms. Europos Sąjunga turi padėti sukurti sklandžiai veikiančią rizikos kapitalo rinką. Tačiau šios formulės negali būti taikomos vietoj kitų garantijos priemonių. Mažosios įmonės turi turėti galimybę pasirinkti joms labiausiai tinkančias priemones.

3.2   Sumanus reguliavimas

3.2.1   EESRK pabrėžia, kad ypač gerų rezultatų pasiekta MVĮ tyrimą įtraukus į poveikio vertinimus, kuriuos atliekant šiuo metu jau vertinamas ir socialinis poveikis, ir poveikis aplinkai. Komitetas ragina Komisiją išplėsti MVĮ tyrimą į jį įtraukiant dar daugiau mažųjų ir labai mažų įmonių. EESRK ne tik pabrėžia būtinybę, kad tyrimus ir testus vykdytų visiškai nepriklausomos įstaigos, bet ir prašo konsultuotis su MVĮ organizacijomis rengiant tyrimus ir joms suteikti teisę „išsakyti savo nuomonę“ prieš galutinį tokių tyrimų paskelbimą.

3.2.2   Tikėdamasis MVĮ tenkančios administracinės naštos sumažinimo, EESRK siūlo „vieno karto“ principą suderinti su principu „vienas priimtas, vienas panaikintas“, pagal kurį nustatant naują administracinę naštą nedelsiant panaikinama jau esama našta. Šis principas turėtų būti taikomas ir Europos, ir vietos lygmeniu.

3.2.3   Sveikintinas atnaujintame SVA išreikštas pasiryžimas veiksmingiau taikyti „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir „vieno karto“ principus. Šiuo metu taikant šiuos principus sunkumų kyla nacionaliniu lygmeniu ir visuose Europos Komisijos generaliniuose direktoratuose. EESRK nuomone, šiuo metu ypač svarbu:

| — | kokybiški ir nepriklausomi poveikio vertinimai, kuriuos atliekant turi būti atsižvelgta į MVĮ įvairovę, |
| --- | --- |

—

kokybiški ir nepriklausomi poveikio vertinimai, kuriuos atliekant turi būti atsižvelgta į MVĮ įvairovę,

| — | Europos Komisijos paskirto atstovo ryšiams su MVĮ („MVĮ pasiuntinio“) vaidmuo. Šis atstovas – tai Komisijos ir MVĮ „ryšininkas“, kuris turėtų išanalizuoti įvairiose srityse įgyvendinamos politikos aspektus, galinčius turėti įtakos mažosioms įmonėms, taip pat jis turi perduoti šių įmonių poziciją ir prireikus pasipriešinti MVĮ nepalankiems sprendimams. |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos paskirto atstovo ryšiams su MVĮ („MVĮ pasiuntinio“) vaidmuo. Šis atstovas – tai Komisijos ir MVĮ „ryšininkas“, kuris turėtų išanalizuoti įvairiose srityse įgyvendinamos politikos aspektus, galinčius turėti įtakos mažosioms įmonėms, taip pat jis turi perduoti šių įmonių poziciją ir prireikus pasipriešinti MVĮ nepalankiems sprendimams.

3.2.4   Priemonės turi būti taikomos proporcingai siekiant užtikrinti, kad mažosios įmonės atliktų tik tikrai būtinus formalumus. Jei ES sprendimus priimantys subjektai vykdytų savo įsipareigojimą griežtai taikyti esminį principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, neprireiktų numatyti išimčių.

3.2.5   Pripažinus, kad labai mažos įmonės yra skirtingos, nereiškia, kad mažosios įmonės turėtų būti atleidžiamos nuo tam tikrų formalumų. Jei prireiktų įmones nuo jų atleisti, dėl to turėtų būti tariamasi su atitinkamų įmonių atstovais. Priešingu atveju, iškiltų grėsmė neteisingai suskirstyti įmones į tas, kurios laikosi taisyklių, ir tas, kurios jų nesilaiko.

3.2.6   Todėl EESRK rekomenduoja:

| — | taikyti „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir „vieno karto“ principus visiems strategijos „Europa 2020“ aspektams, |
| --- | --- |

—

taikyti „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir „vieno karto“ principus visiems strategijos „Europa 2020“ aspektams,

| — | teisės aktus rengti kartu su susijusių mažųjų įmonių atstovais, |
| --- | --- |

—

teisės aktus rengti kartu su susijusių mažųjų įmonių atstovais,

| — | sistemingai taikyti proporcingumo principą, kai įgyvendinami šie teisės aktai, |
| --- | --- |

—

sistemingai taikyti proporcingumo principą, kai įgyvendinami šie teisės aktai,

| — | vengti pernelyg didelio reguliavimo nacionaliniu ir regionų lygmeniu, kai dokumentai perkeliami į nacionalinę teisę ar taikomi, |
| --- | --- |

—

vengti pernelyg didelio reguliavimo nacionaliniu ir regionų lygmeniu, kai dokumentai perkeliami į nacionalinę teisę ar taikomi,

| — | įtraukti Komisijos MVĮ atstovą į Poveikio vertinimo komisijos, kuriai pavesta tikrinti poveikio vertinimo kokybę, darbą. |
| --- | --- |

—

įtraukti Komisijos MVĮ atstovą į Poveikio vertinimo komisijos, kuriai pavesta tikrinti poveikio vertinimo kokybę, darbą.

3.3   Dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose

3.3.1   SVA pripažįstama būtinybė sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Siekiant skatinti MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, reikia ne tik supaprastinti procedūras, bet ir kurti šioms įmonėms palankią politiką valstybėse narėse, kurios dar toli gražu ne visos skiria MVĮ būtiną dėmesį.

3.3.2   EESRK mano, kad reikia nedelsiant baigti kurti viešųjų pirkimų gerosios patirties kodeksą (3). Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis politikos, kuria būtų sudaromos geresnės sąlygos MVĮ ir labai mažoms įmonėms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose.

3.4   Verslumas ir darbo vietų kūrimas

3.4.1   Mažosioms įmonėms būdingas specifinis socialinių santykių modelis, be to joms labai reikalingi kvalifikuoti darbuotojai. EESRK, be kita ko, pripažįsta, kad darbuotojų vaidmuo labai svarbus plėtojant MVĮ, kadangi jie yra naujovių iniciatoriai ir dalyvauja įmonės tikslų įgyvendinime. Komitetas primena, kad mažosios įmonės atveria puikias profesinio mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo galimybes, jos atlieka svarbų vaidmenį skatinant įgyti naujų įgūdžių ir pritaikyti žinias.

3.4.2   EESRK apgailestauja, kad su darbo rinka ir su įmonių darbuotojų bei vadovų įgūdžiais susiję klausimai, kurie taip pat svarbūs mažosioms ir labai mažoms įmonėms, SVA beveik nesvarstomi, nepaisant to, kad šie klausimai turi įtakos įmonių gebėjimui augti ir jų galimybėmis kurti naujas darbo vietas.

3.4.3   EESRK remia Komisijos pastangas ugdyti moterų verslumą ir rekomenduoja dalytis gerosios praktikos vadovais, kuriuose nurodyti valstybių narių ir MVĮ organizacijų vykdomi veiksmai.

4.   Ką galima padaryti, kad būtų atsižvelgiama į SVA ir jame nustatytus prioritetus?

4.1   Užtikrinti partneryste grindžiamą valdymą – daugianario ir daugiapakopio valdymo taisyklė

4.1.1   Komunikate aiškiai pabrėžiamas stipraus valdymo vaidmuo ir SVA pagrindinės prioritetinės priemonės „bus veiksmingos tik tuo atveju, jei bus grindžiamos tvirtu MVĮ valdymu“. ES politika, programos ir teisės aktai bus veiksmingi tik tuo atveju, jei jie bus kuriami ir įgyvendinami visais lygmenimis bendradarbiaujant su atstovaujančiomis tarpininkaujančiomis organizacijomis. Vienas iš pagrindinių persvarstyto SVA prioritetų turi būti siekis užtikrinti šią partnerystę teisėkūros ir (arba) sprendimų priėmimo procese Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis.

4.1.2   EESRK mano, kad nors Europos įmonių tinklo (angl. Enterprise Europe Network) atlikta MVĮ grupių peržiūra gali suteikti puikios informacijos, ji negali pakeisti MVĮ atstovaujančių organizacijų patirties ir įgūdžių. Pasiūlyme dėl programos „MVĮ konkurencingumas“, priklausančios daugiametei finansinei programai, nenumatoma parengti jokių priemonių šioms organizacijoms ir kalbama tik apie Europos įmonių tinklą, kurio veikloje kai kuriose valstybėse narėse, deja, dalyvauja ne visos skirtingoms MVĮ kategorijoms atstovaujančios organizacijos. Tinklo veiklą reikėtų išsamiai įvertinti ir pagerinti jo darbo metodus ir veiklos taisykles, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos jame dalyvauti valstybėse narėse veikiančioms skirtingų MVĮ kategorijų organizacijoms.

4.2   Reikia pereiti nuo principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ prie „visų pirma veikime mažųjų naudai“ principo

4.2.1   Todėl EESRK ragina ES institucijas:

| — | susitarti tarpusavyje ir griežčiau įsipareigoti priimant sprendimus atsižvelgti į SVA ir principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, tai paskatintų nacionalines ir vietos valdžios institucijas sekti jų pavyzdžiu, |
| --- | --- |

—

susitarti tarpusavyje ir griežčiau įsipareigoti priimant sprendimus atsižvelgti į SVA ir principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, tai paskatintų nacionalines ir vietos valdžios institucijas sekti jų pavyzdžiu,

| — | pasinaudojant JAV sukurta SVA gynimo biuro sistema, įvesti atsargumo principą, kurio įgyvendinimą prižiūrėtų Europos MVĮ atstovas. Tokia sistema padėtų užtikrinti, kad mažosioms įmonėms taikomi teisės aktai neprieštarautų jų interesams. |
| --- | --- |

—

pasinaudojant JAV sukurta SVA gynimo biuro sistema, įvesti atsargumo principą, kurio įgyvendinimą prižiūrėtų Europos MVĮ atstovas. Tokia sistema padėtų užtikrinti, kad mažosioms įmonėms taikomi teisės aktai neprieštarautų jų interesams.

4.3   Kokiomis priemonėmis?

4.3.1   Persvarstyto SVA sėkmė ir veiksmingumas priklausys nuo šiam aktui įgyvendinti skirtų žmogiškųjų ir finansinių išteklių. EESRK džiaugiasi pasiūlymu dėl naujos programos „MVĮ konkurencingumas“, kurios prioritetai turėtų būti:

| — | stebėti ir vertinti, kaip visose ES programose ir teisės aktuose bei valstybėse narėse įgyvendinami SVA principai, |
| --- | --- |

—

stebėti ir vertinti, kaip visose ES programose ir teisės aktuose bei valstybėse narėse įgyvendinami SVA principai,

| — | sukurti gynybos ir atstovavimo sistemą siekiant didinti poveikio vertinimo veiksmingumą ir tirti galimą būsimų teisės aktų poveikį mažosioms ir labai mažoms įmonėms, |
| --- | --- |

—

sukurti gynybos ir atstovavimo sistemą siekiant didinti poveikio vertinimo veiksmingumą ir tirti galimą būsimų teisės aktų poveikį mažosioms ir labai mažoms įmonėms,

| — | remiantis principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, kurti konkurencingumo didinimo, standartizavimo, informavimo ir bendradarbiavimo priemones, |
| --- | --- |

—

remiantis principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, kurti konkurencingumo didinimo, standartizavimo, informavimo ir bendradarbiavimo priemones,

| — | sudaryti sąlygas naudotis MVĮ vystymui skirtomis finansinėmis priemonėmis, visų pirma MVĮ garantijų priemone, |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas naudotis MVĮ vystymui skirtomis finansinėmis priemonėmis, visų pirma MVĮ garantijų priemone,

| — | remti paramos ir konsultavimo paslaugų MVĮ organizacijoms veiklą ir stiprinti valdymą, grindžiamą partneryste su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis, |
| --- | --- |

—

remti paramos ir konsultavimo paslaugų MVĮ organizacijoms veiklą ir stiprinti valdymą, grindžiamą partneryste su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis,

| — | analizuoti mažųjų ir labai mažų įmonių statistinę ir ekonominę informaciją atsižvelgiant į jų įvairovę, atlikti su šiomis įmonėmis susijusius mokslinius ir tikslinius tyrimus ir skleisti valstybėse narėse ir regionuose su šiomis įmonėmis susijusią gerąją praktiką. |
| --- | --- |

—

analizuoti mažųjų ir labai mažų įmonių statistinę ir ekonominę informaciją atsižvelgiant į jų įvairovę, atlikti su šiomis įmonėmis susijusius mokslinius ir tikslinius tyrimus ir skleisti valstybėse narėse ir regionuose su šiomis įmonėmis susijusią gerąją praktiką.

4.3.2   EESRK nerimauja, kad ES institucijose su MVĮ ir SVA susijusius klausimus šiuo metu sprendžia ribotas skaičius žmonių. Turi būti skirti SVA aukštus siekius atitinkantys žmogiškieji ištekliai, visų pirma Įmonių ir pramonės GD, kad būtų galima įgyvendinti šią MVĮ programą, ypač užtikrinti jos stebėseną.

4.3.3   EESRK teigiamai vertina tai, kad paskirti nacionaliniai MVĮ atstovai, kurių uždavinys – sudaryti palankesnes sąlygas SVA prioritetams įgyvendinti valstybėse narėse ir užtikrinti, kad į MVĮ ir labai mažų įmonių nuomonę bus atsižvelgta nacionalinėje politikoje ir teisės aktuose. Komitetas vis dėlto mano, kad priemonės veiksmingumas priklausys nuo MVĮ atstovų gebėjimo daryti įtaką politiniams sprendimams ir nacionaliniams teisės aktams, taip pat nuo bendradarbiavimo su įvairiomis MVĮ organizacijomis kokybės.

4.3.4   Komitetas pabrėžia SVA patariamosios grupės konsultacijų su Komisija, valstybėmis narėmis ir Europos MVĮ organizacijomis svarbą. Ši patariamoji grupė galėtų tapti visų Komisijos generalinių direktoratų, sprendžiančių su mažosiomis ir labai mažomis įmonėmis susijusius klausimus, konsultacijų dėl pasiūlymų dėl teisės aktų ir veiksmų programų forumu. Komitetas džiaugiasi kai kurių regionų iniciatyva skirti regioninius MVĮ atstovus ir ragina skatinti tokio pobūdžio veiksmus.

5.   Politikos priemonės

5.1   EESRK prašo Komisijos jam teikti metinę padėties įvertinimo ataskaitą, kurioje būtų:

| — | nurodyta, kaip SVA įgyvendinamas Komisijos tarnybose, valstybėse narėse ir regionuose, |
| --- | --- |

—

nurodyta, kaip SVA įgyvendinamas Komisijos tarnybose, valstybėse narėse ir regionuose,

| — | nagrinėjama, kaip Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose ES dokumentuose atsižvelgiama į SVA principus, |
| --- | --- |

—

nagrinėjama, kaip Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose ES dokumentuose atsižvelgiama į SVA principus,

| — | taip pat įvertinta SVA patariamosios grupės veikla ir pasiekti rezultatai. |
| --- | --- |

—

taip pat įvertinta SVA patariamosios grupės veikla ir pasiekti rezultatai.

Ši ataskaita taip pat turėtų būti pateikta Tarybai, Europos Parlamentui ir Regionų komitetui.

5.2   Galiausiai, EESRK prašo Tarybos kiekvienais metais numatyti sušaukti specialią MVĮ, labai mažų įmonių ir SVA konkurencingumo tarybą.

5.3   Remdamasis 2003 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimu sukurto Trišalio socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo augimo ir užimtumo klausimais principu, EESRK siūlo Tarybai užmegzti ekonominį dialogą, kuris vyktų du kartus per metus Konkurencingumo tarybos susitikimo metu. Šis dialogas sutelktų MVĮ atstovaujančias Europos organizacijas, valstybių narių trejeto pramonės ministrus ir MVĮ, valstybes nares, Komisiją ir pilietinei visuomenei atstovaujantį EESRK, kad aukščiausiu lygmeniu būtų įtraukti MVĮ atstovai ir politikai siekiant MVĮ padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Komisijos rekomendacija 2003/361 dėl MVĮ apibrėžties, OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

1

(2)  OL C 44, 2011 2 11, p. 118.

2

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/sme_code_of_best_practices_lt.pdf.

3

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiamas pakeitimas, už kurį balsavo mažiausiai ketvirtadalis dalyvavusiųjų, buvo atmestas svarstymo metu (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 3 dalis):

1.7 (naujas) punktas

Įrašyti naują punktą po 1.6 punkto:

„“

Balsavimo dėl pakeitimo rezultatai:

Balsavimo dėl pakeitimo rezultatai:

| Už | : | 57 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 66 |
| Susilaikė | : | 36 |

Už

:

57

Prieš

:

66

Susilaikė

:

36

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams

COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS)

2011/C 376/10

Pagrindinis pranešėjas Bernardo BERNARDO HERNÁNDEZ

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, 2011 m. birželio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams

COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2011 m. rugsėjo 20 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui atlikti parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 474-ojoje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER ir priėmė šią nuomonę 132 narių balsavus už ir 5 – prieš.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK pritaria pasiūlymui, kadangi jis yra svarbus socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir nėra jokių abejonių, kad Europos Sąjunga jį priima teisėtai, kadangi ji turi išskirtinę kompetenciją muitų srityje.

1.2   Be to, pasiūlymas taikomas tik nedideliam skaičiui produktų ir priemonių, kurioms pagal 2002 m. kovo 25 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 704/2002 jau taikomas palankus tarifų režimas, ir prie jų pridedami papildomi keturi produktai (kaučiukas ir tam tikri polimerų dariniai).

1.3   Šiomis aplinkybėmis galutinio vartojimo kontrolės įvedimas, atsižvelgiant į Bendrijos muitinės kodekso nuostatas ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra bendra procedūra ir dėl jo regionų ir vietos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai nepatirs papildomos administracinės naštos.

1.4   Autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo kai kurių pramonės produktų importui sustabdymo pratęsimas yra laikomas naudingu Kanarų salų ekonomikai, kadangi šios salos nuo krizės nukentėjo smarkiau nei kiti Europos Sąjungos ir Ispanijos regionai.

1.5   EESRK dar kartą patvirtina (1), kad išlaikyti specifines ekonomines ir mokesčių sistemas atokiausiuose regionuose yra viena iš būtinų priemonių norint padėti šiems regionams įveikti jiems kylančias struktūrines problemas.

2.   Įžanga

2.1   Kanarų salos, kurių bendras plotas siekia 7 542 km2, yra Atlanto vandenyno salynas, kurį nuo artimiausio Pirėnų pusiasalio taško skiria maždaug 1 000 km. Jos kartu su Azorų salynu, Madera, Selvagens salomis ir Žaliojo Kyšulio salomis sudaro biologinį geografinį regioną, vadinamą Makaronezija, ir dėl savo didelio atokumo ir izoliuotumo priklauso vadinamiesiems atokiausiems regionams, kurių klausimą EESRK jau ne kartą nagrinėjo (2).

2.1.1   Šiuo metu salos turi 2 118 519 gyventojų, tankiausiai apgyvendintos salos yra Tenerifė (906 854 gyventojai) ir Gran Kanarija (845 676 gyventojai) (3), jose yra susitelkę 80 proc. visų gyventojų. Toks didelis gyventojų tankumas lemia tam tikras socialines problemas, susijusias su aukštu nedarbo lygiu ir dideliu emigracijos lygiu.

2.1.2   Dėl salų atokumo jų ekonominės veiklos vykdytojams kyla daug ekonominių ir prekybos sunkumų, turinčių neigiamą poveikį demografijai, užimtumui ir socialinei bei ekonominei raidai. Pastaroji ekonomikos krizė visų pirma padarė didelės žalos pramonės sektoriui, statybų sektoriui ir su juo susijusiems sektoriams ir dėl to padidėjo nedarbas, kuris viršija Ispanijos nacionalinį vidurkį. Esant tokiai padėčiai kyla pavojus, kad dar labiau pablogės bendra ekonominė padėtis, kadangi tarptautiniam turizmui, nuo kurio salos yra vis labiau priklausomos, būdingas nepastovumas.

2.1.3   Kaip EESRK anksčiau jau minėjo (4), saloms būdinga tai, kad jos patiria nuolatinių gamtinių sunkumų, dėl kurių jos iš esmės skiriasi nuo žemyninių regionų; šie sunkumai yra panašūs, nors jų mastas skiriasi: izoliuotumas nuo žemyno, didelės papildomos išlaidos jūrų ir oro transportui, ryšiams ir infrastruktūrai, kurias lemia gamtinės ir klimato kliūtys, ribotas žemės plotas, riboti žuvų ištekliai, menki vandens ištekliai, energijos šaltinių trūkumas, jūrų ir kranto tarša, atliekų tvarkymo problemos, demografinis nuosmukis visų pirma turint omenyje jaunimą, kranto erozija, kvalifikuotos darbo jėgos stoka, nėra įmonėms palankios ekonominės aplinkos ir sunku gauti, be kitų, švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas.

2.1.4   EESRK jau atkreipė dėmesį (5) į „papildomų išlaidų“ reiškinį atokiausiuose regionuose ir pateikė negalutinį jų sąrašą, pradedant didesnėmis prekių, medžiagų ir asmenų vežimo išlaidomis ir baigiant sandėliavimo, sutarčių sudarymo ar įsikūrimo išlaidomis, kurios taip pat didesnės.

2.1.5   Kanarų salų pramonės sektorius produkcija visų pirma skirta vietos rinkai, ir jam labai sunku rasti vartotojų už salų ribų. Šią sudėtingą padėtį didžiąja dalimi lemia transporto priemonių trūkumas ir didelės prekių įsigijimo ir platinimo išlaidos. Tai turi neigiamo poveikio galutinių produktų gamybos sąnaudoms ir gali lemti gamybos sąnaudas, kurios bus didesnės už panašių pusiasalyje veikiančių įmonių gamybos sąnaudas.

3.   Kanarų salos ir Europos Sąjunga

3.1   Kanarų salos priklauso Europos Sąjungai nuo Ispanijos įstojimo 1986 m. Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktuose buvo pripažinta sunki ir išskirtinė salyno socialinė ir ekonominė padėtis. Dėl patiriamų specifinių sunkumų Kanarų salos iš pradžių nepriklausė Europos Sąjungos muitų teritorijai, jose nebuvo vykdoma bendra prekybos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika.

3.2   Siekdama užtikrinti Kanarų salų integraciją į Sąjungą, Europos Sąjunga pripažino išskirtines ir specifines šio regiono problemas ir jų padarinius. Pastaraisiais metais buvo taikomos priemonės, kurios, laikantis supratingo požiūrio turint omenyje saloms ir atokiausiems regionams būdingas šio regiono sąlygas, leido pamažu taip sumažinti numatytų išimčių apimtį ir poveikį, kad 2000 m. gruodžio 31 d. visame salyne pradėjus taikyti Bendrąjį muitų tarifą regionas tapo neatskiriama Europos Sąjungos muitų teritorijos dalimi (6).

3.3   Atsižvelgiant į tai buvo priimtas Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 1911/91 dėl Bendrijos teisės nuostatų taikymo Kanarų saloms (7), kuris vėliau buvo ne kartą iš dalis keičiamas. Įgyvendinant šį reglamentą vadovaujantis Tarybos sprendimu 91/314/EEB, sukuriančiu alternatyvų, pritaikytų atokiai ir izoliuotai Kanarų salų padėčiai, programą (POSEICAN), buvo taikomos konkrečios priemonės (8). Programa leido koreguoti bendrą kai kurių sričių politiką ir numatyti konkrečias Kanarų saloms palankias priemones.

3.4   2002 m. kovo 25 d. Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 704/2002 buvo laikinai sustabdytas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas kai kurių pramonės produktų importui ir atidarytos kai kurių žuvininkystės produktų importo į Kanarų salas autonominės Bendrijos tarifinės kvotos bei numatytas jų administravimas; pagal šį reglamentą Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikroms komercinės ir pramoninės paskirties gamybos priemonėms sustabdymo galiojimas baigsis 2011 m. gruodžio 31 d., todėl aptariamas pasiūlymas buvo pateiktas prieš pasibaigiant šiam muitų taikymo sustabdymui.

3.5   Beje, ESVS 349 straipsniu pripažįstama, kad Kanarų salos priklauso atokiausiems regionams, atsižvelgiama į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį ir pripažįstamas jų didelis atokumas, izoliuotumas, mažumas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų – nuolatiniai ir tarpusavyje susiję veiksniai, kurie smarkiai apsunkina salų vystymąsi. Todėl nurodoma, kad Komisijai pasiūlius Taryba gali numatyti specialias priemones pirmiausia skirtas muitų ir prekybos politikai, fiskalinei politikai, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politikai, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygoms, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygoms.

4.   Tarybos reglamento nuostatos

4.1   Remiantis SESV, atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose gali būti taikomos specialios priemonės ekonominiams sunkumams, kylantiems minėtiems regionams dėl jų geografinės padėties, įveikti. Dėl užsitęsusios ekonomikos ir finansų krizės Kanarų salose kilo dar didesnių problemų darbo vietų kūrimo srityje, taip pat mažėja šių salų konkurencingumas.

4.2   Todėl Ispanijos vyriausybė paprašė pateikti pasiūlymą dėl Tarybos reglamento ir pratęsti dabartinį režimą, pagal kurį sustabdomas muitų tarifų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams,. Šiame pasiūlyme taip pat numatyta sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą keturiems naujiems produktams.

4.3   Šis pasiūlymas dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma tarptautinės prekybos, konkurencijos, įmonių ir išorės santykių. Tokio pobūdžio priemones įprasta reguliariai taikyti siekiant paremti ekonominės veiklos vykdytojus.

4.3.1   Laikinai sustabdžius muitų taikymą, pasiūlymu bus sudaryta galimybė Kanarų salų ekonominės veiklos vykdytojams importuoti be muito tam tikrą kiekį žaliavų, dalių, komponentų ir gamybos priemonių.

4.3.1.1   Nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. visiškai sustabdomas Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas į Kanarų salas priede nurodytoms importuojamoms komercinės ar pramoninės paskirties gamybos priemonėms.

4.3.1.2   Minėtos priemonės naudojamos ne trumpiau nei 24 mėnesius nuo to laiko, kai jas į laisvą apyvartą išleidžia vietiniai Kanarų salų ekonominės veiklos vykdytojai.

4.3.1.3   Be to, nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. sustabdomas visų Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas į Kanarų salas importuojamoms žaliavoms, dalims ir komponentams, kurių KN kodai išvardyti iš dalies pakeistame II priede ir kurie Kanarų salose naudojami pramoniniam perdirbimui ar techninei priežiūrai.

4.3.2   Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, sukčiavimo ar tradicinių prekybos srautų pasikeitimo, numatyta, kad prekių, kurioms galioja muitų taikymo sustabdymas, galutiniam naudojimui bus taikomi bendradarbiavimo mechanizmai ir muitinis tikrinimas.

4.3.3   Žaliavos, dalys ir komponentai turi būti naudojami pramoniniam perdirbimui ir techninei priežiūrai Kanarų salose, kad joms galėtų būti taikomas muitų taikymo sustabdymas.

4.3.4   Be to, vietinės salų įmonės gamybos priemones turės naudoti mažiausiai dvejus metus ir tik po to galės be apribojimų jas parduoti bendrovėms, įsteigtoms kitoje Europos Sąjungos muitų teritorijos dalyje.

4.3.4.1   Taigi, siekiant suteikti investuotojams ilgalaikę perspektyvą ir sudaryti sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams pasiekti tinkamą pramonės ir prekybos lygį, dešimčiai metų pratęstas Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikroms prekėms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 704/2002 II ir III prieduose, sustabdymas.

4.3.4.2   Siekiant užtikrinti, kad šiomis muitų tarifų priemonėmis naudotųsi tik ekonominės veiklos vykdytojai, įsteigti Kanarų salų teritorijoje, muitų taikymo sustabdymas turėtų būti susietas su produktų galutiniu naudojimu vadovaujantis Bendrijos muitinės kodekso nuostatomis ir, kai prekybos srautai nukreipiami į kitas šalis, Komisijai turi būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, leidžiant jai laikinai atšaukti muitų taikymo sustabdymą.

5.   Bendrosios pastabos

5.1   EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti reglamentą (EB) ir mano, kad jame numatytos specialios priemonės gali būti patvirtintos visiškai nepažeidžiant Sąjungos teisinės sistemos, įskaitant vidaus rinką ir bendrąją politiką, vientisumo ir nuoseklumo.

5.2   Šiuos teisinius ir ekonominius motyvus sustiprina kitos aplinkybės: Komisijos ekonominių muitų tarifų klausimų grupės nariai visiškai neprieštaravo, kad būtų priimtos būsimos priemonės; be to, jas rengiant nereikėjo atlikti poveikio vertinimo, kadangi šios priemonės yra visuotinai taikomos.

5.3   Komisija grindžia pasiūlymą dėl reglamento Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsniu, nors priemonės yra visiškai susijusios su muitų tarifų politika, kuri priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl nuostata šį pasiūlymą perduoti nacionaliniams parlamentams atrodo ypač formali: ji veikiausiai išplaukia iš labai plataus Protokolo Nr. 1, kuris pridėtas Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 straipsnio pirmosios dalies (dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ES) aiškinimo.

5.4   Tokia nuostata tikriausiai sulėtins reglamento priėmimo procesą, o tai gali sukelti vidaus diskusijas ir ginčus, kurie dažnai kenkia bendram ES interesui arba trukdo tinkamai įgyvendinti tam tikrus specifinius tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti atokiausių teritorijų ir regionų apsaugą atsižvelgiant į nepalankias ekonomines sąlygas, su kuriomis jie susiduria.

5.5   Be to, reikėtų kiekybiškai ir kokybiškai apibrėžti „prekybos srautų nukreipimo“ sąvoką, kuria vadovaudamasi Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais panaikinamas muitų tarifų taikymo sustabdymas.

5.6   Tai svarbu ir todėl, kad norint kiekybiškai įvertinti prekybos srautų nukreipimą prireiks atlikti sudėtingą rinkos ekonominę analizę siekiant nustatyti susijusių produktų importo ir paklausos poreikių salos rinkoje realią pusiausvyrą.

5.7   Be to, reikėtų aiškiau apibrėžti aktų, kuriais priimamas galutinis sprendimas dėl muitų taikymo sustabdymo galiojimo arba atšaukimo, teisinį pobūdį pasibaigus pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnio 1 dalyje numatytam 12 mėnesių laikotarpiui.

5.8   Atsižvelgiant į tai, kad būtent Taryba pagal specialią teisėkūros procedūrą turės priimti nagrinėjamą reglamentą dėl laikino muitų taikymo sustabdymo, būtų logiška, kad ji ir priimtų šį galutinį sprendimą, o Komisijai tik būtų suteiktas įgaliojimas prireikus priimti aktus ir laikinai ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui atšaukti pirmiau minėtą muitų taikymo sustabdymą.

5.9   EESRK mano, kad pasiūlymas padės užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat sudaryti vienodas konkurencijos galimybes visoje Europos Sąjungos teritorijoje kompensuojant Kanarų saloms būdingas nuolatines geografines, gamtines, ekonomines, socialines ir struktūrines kliūtis.

5.10   Numatytas muitų taikymo sustabdymas atitinka proporcingumo principą atsižvelgiant į dideles kliūtis, su kuriomis susiduriama Kanarų salose: prieinamumas, demografinė padėtis ir, galbūt, produktyvumas. EESRK mano, kad šiais muitų taikymo sustabdymais siekiama kompensuoti su šiomis salomis susijusias papildomas išlaidas ir kad tai yra ne rinkos iškraipymo, o priešingai - pusiausvyrą užtikrinantis veiksnys.

6.   Konkrečios pastabos

6.1   Kadangi nepavyko sumažinti Kanarų salų neprieinamumo Europos žemyno atžvilgiu, buvo nustatytas specialus ekonominis ir mokesčių režimas, skirtas suteikti postūmį Kanarų salų ekonomikai ir kompensuoti struktūrines kliūtis.

6.2   Atsižvelgiant į Kanarų salų rinkos ir įmonių dydį buvo neįmanoma sukurti sinergijos tarp gamybos procesų aprūpinimo žaliavomis, transportavimo, vietinės rinkodaros ir eksporto pajėgumų. Todėl įmonės negalėjo tolygiai kurti pridėtinės vertės arba pasinaudoti masto ekonomija dėl su paklausa susijusių ribinių sąnaudų.

6.3   Dėl visų šių su izoliuotumu ir papildomomis sąnaudomis susijusių aspektų, pramonės sektoriui tampa vis sunkiau konkuruoti su kitomis rinkomis, kurios dėl perkėlimo galimybių vis labiau globalizuotoje aplinkoje įgauna vis daugiau svarbos. Kanarų salų ekonomikos požiūriu tai gali lemti sektoriaus, kuriame sukuriamos kvalifikuotesnės ir stabilesnės darbo vietos ir sudaromos galimybės diegti novatoriškus procesus, nuosmukį.

6.4   Mokesčių ir muitų mechanizmais siekiama kompensuoti papildomas sąnaudas, kurias patiria pramonės sektorius dėl Kanarų salų atokumo. Neseniai atliktame tyrime nurodyta, kad su atokumu susijusios Kanarų papildomos sąnaudos įvertintos 5 988 273 924 eurų, iš kurių 25 proc. tenka pramonei.

6.5   Kanarų salų pramonės sektoriaus atstovų teigimu, 32 proc. papildomų sąnaudų lemia nepanaudoti gamybos pajėgumai, t. y. papildomos sąnaudos, kurios susidaro dėl negalėjimo pasinaudoti masto ekonomijos teikiamomis galimybėmis, kadangi Kanarų salų įmonės veikia ribotoje vietos rinkoje ir susiduria su sunkumais patekti į išorės rinkas turint omenyje tai, kad 25 proc. papildomų sąnaudų yra susijusios su transportavimu ir 28 proc. papildomomis energijos sąnaudomis.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 211, 2008 8 19, p. 72.

1

(2)  OL C 221, 2002 9 17, p. 37.

2

(3)  Ispanijos statistikos instituto duomenys.

3

(4)  OL C 268, 2000 9 19, p. 32.

4

(5)  OL C 211, 2008 8 19, p. 72.

5

(6)  Stojimo aktas, 2 protokolas.

6

(7)  OL L 171, 1991 6 29, p. 1

7

(8)  OL L 171, 1991 6 29, p. 5.

8

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/62

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas)

COM(2011) 288 galutinis – 2011/0135 (COD)

2011/C 376/11

Pranešėjas Thomas McDONOGH

Taryba, 2011 m. birželio 15 d., ir Europos Parlamentas, 2011 m. birželio 7 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 118 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas)

COM(2011) 288 galutinis – 2011/0135(COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Pastabos ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, skirto sustiprinti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą pavedant jo užduotis Vidaus rinkos derinimo tarnybai (OHIM). Stebėsenos centro darbas yra gyvybiškai svarbus Europos intelektinės nuosavybės (IN) apsaugos sistemai ir jam reikia daugiau išteklių savo funkcijoms vykdyti. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, skirto sustiprinti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą pavedant jo užduotis Vidaus rinkos derinimo tarnybai (OHIM). Stebėsenos centro darbas yra gyvybiškai svarbus Europos intelektinės nuosavybės (IN) apsaugos sistemai ir jam reikia daugiau išteklių savo funkcijoms vykdyti.

| 1.2 | Komitetas rengia atskirą nuomonę dėl Komisijos neseniai pasirodžiusio komunikato, kuriame pasiūlyta intelektinės nuosavybės bendrosios rinkos strategija (1). INT režimas yra svarbus technologinių ir komercinių inovacijų, nuo kurių priklausys Europos ekonomikos atsigavimas ir būsimas augimas, veiksnys (2). Intelektinės nuosavybės teisių valdymo pobūdis yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos kultūros klestėjimą ir europiečių gyvenimo kokybę. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas rengia atskirą nuomonę dėl Komisijos neseniai pasirodžiusio komunikato, kuriame pasiūlyta intelektinės nuosavybės bendrosios rinkos strategija (1). INT režimas yra svarbus technologinių ir komercinių inovacijų, nuo kurių priklausys Europos ekonomikos atsigavimas ir būsimas augimas, veiksnys (2). Intelektinės nuosavybės teisių valdymo pobūdis yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos kultūros klestėjimą ir europiečių gyvenimo kokybę.

| 1.3 | Komitetas nemano, jog Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ galima įgyvendinti nesukūrus tikros IN bendrosios rinkos. Daugelį metų Komitetas ragino suderinti Europos ir nacionalines taisykles, skatinančias inovacijas, kūrybingumą ir piliečių gerovę, kartu remdamas iniciatyvas, kuriomis siekiama kūrinius, prekes ir paslaugas padaryti prieinamesnes kuo platesniam žmonių ratui (3). |
| --- | --- |

1.3

Komitetas nemano, jog Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ galima įgyvendinti nesukūrus tikros IN bendrosios rinkos. Daugelį metų Komitetas ragino suderinti Europos ir nacionalines taisykles, skatinančias inovacijas, kūrybingumą ir piliečių gerovę, kartu remdamas iniciatyvas, kuriomis siekiama kūrinius, prekes ir paslaugas padaryti prieinamesnes kuo platesniam žmonių ratui (3).

| 1.4 | Apskritai Komitetas pritaria siūlomam reglamentui pavesti Vidaus rinkos derinimo tarnybai su Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro valdymu susijusias užduotis ir veiklą, įskaitant užduotis ir veiklą autorių teisių, teisių, susijusių su autorių teisėmis, ir patentų srityje. EESRK sutinka, kad pasiūlymas pavesti užduotis OHIM, veikiančiai ES agentūrai, leistų stebėsenos centrui pasinaudoti OHIM kompetencija intelektinės nuosavybės srityje, ištekliais ir finansavimu ir greičiau tapti veiklia. Be to, Komitetas palankiai vertina tai, kad pagal šį variantą biudžeto požiūriu būtų užtikrintas ekonomiškas sprendimas. |
| --- | --- |

1.4

Apskritai Komitetas pritaria siūlomam reglamentui pavesti Vidaus rinkos derinimo tarnybai su Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro valdymu susijusias užduotis ir veiklą, įskaitant užduotis ir veiklą autorių teisių, teisių, susijusių su autorių teisėmis, ir patentų srityje. EESRK sutinka, kad pasiūlymas pavesti užduotis OHIM, veikiančiai ES agentūrai, leistų stebėsenos centrui pasinaudoti OHIM kompetencija intelektinės nuosavybės srityje, ištekliais ir finansavimu ir greičiau tapti veiklia. Be to, Komitetas palankiai vertina tai, kad pagal šį variantą biudžeto požiūriu būtų užtikrintas ekonomiškas sprendimas.

| 1.5 | Komitetas iš esmės sutinka su pasiūlymu išplėsti OHIM užduočių, susijusių su stebėsenos centru, ratą, kad įtrauktų visuomenės ir už įgyvendinimą atsakingų įstaigų mokymą INT svarbos klausimais, ir kaip geriausiai jas apsaugoti, atlikti tyrimus dėl klastojimo ir INT reguliavimo bei pagerinti keitimąsi informacija internetu, kad būtų geresnis vykdymo užtikrinimas. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas iš esmės sutinka su pasiūlymu išplėsti OHIM užduočių, susijusių su stebėsenos centru, ratą, kad įtrauktų visuomenės ir už įgyvendinimą atsakingų įstaigų mokymą INT svarbos klausimais, ir kaip geriausiai jas apsaugoti, atlikti tyrimus dėl klastojimo ir INT reguliavimo bei pagerinti keitimąsi informacija internetu, kad būtų geresnis vykdymo užtikrinimas.

| 1.6 | Tačiau Komitetas yra įsitikinęs, kad jis turėtų būti įtrauktas į reglamento 4 straipsnyje numatytų organizacijų, kviečiamų į stebėsenos centro posėdžius, sąrašą. |
| --- | --- |

1.6

Tačiau Komitetas yra įsitikinęs, kad jis turėtų būti įtrauktas į reglamento 4 straipsnyje numatytų organizacijų, kviečiamų į stebėsenos centro posėdžius, sąrašą.

| 1.7 | Komitetas reikalauja, kad reglamento 8 straipsnyje be Tarybos ir Parlamento, kuriems turi būti siunčiama vertinimo ataskaita dėl šio reglamento taikymo, būtų nurodytas ir Komitetas. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas reikalauja, kad reglamento 8 straipsnyje be Tarybos ir Parlamento, kuriems turi būti siunčiama vertinimo ataskaita dėl šio reglamento taikymo, būtų nurodytas ir Komitetas.

| 1.8 | Nacionalinės intelektinių teisių tarnybos (NIPO) vaidina esminį vaidmenį užtikrinant INT įgyvendinimą. EESRK pritaria Komisijos paaiškinimui, kad frazė „intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių viešojo administravimo įstaigų, institucijų ir organizacijų ekspertai“ (išvardyti 4 straipsnio 1 dalyje) reiškia, jog į stebėsenos centro posėdžius yra kviečiamos NIPO. |
| --- | --- |

1.8

Nacionalinės intelektinių teisių tarnybos (NIPO) vaidina esminį vaidmenį užtikrinant INT įgyvendinimą. EESRK pritaria Komisijos paaiškinimui, kad frazė „intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių viešojo administravimo įstaigų, institucijų ir organizacijų ekspertai“ (išvardyti 4 straipsnio 1 dalyje) reiškia, jog į stebėsenos centro posėdžius yra kviečiamos NIPO.

| 1.9 | Greitas, teisingas ir nuoseklus ginčų, susijusių su kaltinimais klastojimu ir piratavimu, išsprendimas padidintų pasitikėjimą INT teise ir pagerintų teisės aktų vykdymo sąlygas. Todėl Komitetas ragina Komisiją 2 straipsnyje pavesti OHIM padėti geriau susipažinti su INT ginčų sprendimo geriausia praktika darant nuorodą į atitinkamą teismo praktiką valstybėse narėse. Tačiau neturėtų būti trukdoma kreiptis į atsakingus teismus. |
| --- | --- |

1.9

Greitas, teisingas ir nuoseklus ginčų, susijusių su kaltinimais klastojimu ir piratavimu, išsprendimas padidintų pasitikėjimą INT teise ir pagerintų teisės aktų vykdymo sąlygas. Todėl Komitetas ragina Komisiją 2 straipsnyje pavesti OHIM padėti geriau susipažinti su INT ginčų sprendimo geriausia praktika darant nuorodą į atitinkamą teismo praktiką valstybėse narėse. Tačiau neturėtų būti trukdoma kreiptis į atsakingus teismus.

| 1.10 | Komitetas tikisi, jog tinkamu laiku bus pateikti išsamesni paaiškinimai apie kolektyvinių teisių valdymą ES. Tačiau OHIM galėtų padėti pagerinti intelektinių teisių įgyvendinimo užtikrinimo klimatą rinkdama informaciją apie kolektyvinio teisių administravimo organizacijas ES. Komitetas ragina Komisiją tai numatyti reglamento 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas tikisi, jog tinkamu laiku bus pateikti išsamesni paaiškinimai apie kolektyvinių teisių valdymą ES. Tačiau OHIM galėtų padėti pagerinti intelektinių teisių įgyvendinimo užtikrinimo klimatą rinkdama informaciją apie kolektyvinio teisių administravimo organizacijas ES. Komitetas ragina Komisiją tai numatyti reglamento 2 straipsnyje.

2.   Padėties apžvalga

| 2.1 | Intelektinės nuosavybės teisės (INT), kurios apima patentus, prekės ženklus, dizainą ir geografines nuorodas bei autorių teises ir gretutines teises (atlikėjų, gamintojų ir transliuotojų), yra ES ekonomikos kertinis akmuo ir vienas svarbiausių veiksnių, skatinančių tolesnį augimą. |
| --- | --- |

2.1

Intelektinės nuosavybės teisės (INT), kurios apima patentus, prekės ženklus, dizainą ir geografines nuorodas bei autorių teises ir gretutines teises (atlikėjų, gamintojų ir transliuotojų), yra ES ekonomikos kertinis akmuo ir vienas svarbiausių veiksnių, skatinančių tolesnį augimą.

| 2.2 | 2009 m. dešimt svarbiausių ES šalių prekės ženklų vertė vidutiniškai sudarė 9 proc. BVP. Autorių teisėmis grindžiamų kūrybinės pramonės šakų, pavyzdžiui, programinės įrangos, knygų ir laikraščių leidybos, muzikos ir filmų, indėlis į ES BVP sudarė 3,3 proc. 2006 m. ir jose veikia apie 1,4 mln. mažųjų ir vidutinių įmonių, kuriose sukurta 8,5 mln. darbo vietų. Užimtumas žinių ekonomikos pramonėje nuo 1996 m. iki 2006 m. padidėjo 24 proc., palyginti su 6 proc. kitose pramonės šakose. |
| --- | --- |

2.2

2009 m. dešimt svarbiausių ES šalių prekės ženklų vertė vidutiniškai sudarė 9 proc. BVP. Autorių teisėmis grindžiamų kūrybinės pramonės šakų, pavyzdžiui, programinės įrangos, knygų ir laikraščių leidybos, muzikos ir filmų, indėlis į ES BVP sudarė 3,3 proc. 2006 m. ir jose veikia apie 1,4 mln. mažųjų ir vidutinių įmonių, kuriose sukurta 8,5 mln. darbo vietų. Užimtumas žinių ekonomikos pramonėje nuo 1996 m. iki 2006 m. padidėjo 24 proc., palyginti su 6 proc. kitose pramonės šakose.

| 2.3 | Įvairiais pramonės ir tarptautinių organizacijų tyrimais patvirtinta, kad prekybos suklastotomis ir piratinėmis prekėmis mastai auga, ir daroma išvada, kad dėl to:






  — | smarkiai mažėja investicijų į naujoves ir naikinamos darbo vietos (4); |
| --- | --- | --- |

2.3

Įvairiais pramonės ir tarptautinių organizacijų tyrimais patvirtinta, kad prekybos suklastotomis ir piratinėmis prekėmis mastai auga, ir daroma išvada, kad dėl to:

—

smarkiai mažėja investicijų į naujoves ir naikinamos darbo vietos (4);

| — | kyla grėsmė Europos vartotojų sveikatai ir saugai (5); |
| --- | --- |

—

kyla grėsmė Europos vartotojų sveikatai ir saugai (5);

| — | sukuriama rimtų problemų Europos MVĮ (6); |
| --- | --- |

—

sukuriama rimtų problemų Europos MVĮ (6);

| — | sumažėjus oficialios prekybos mastams surenkama mažiau mokesčių (7); |
| --- | --- |

—

sumažėjus oficialios prekybos mastams surenkama mažiau mokesčių (7);

| — | tokia veikla yra patraukli organizuotiems nusikaltėliams (8). |
| --- | --- |

—

tokia veikla yra patraukli organizuotiems nusikaltėliams (8).

| 2.4 | 2009 m. Taryba (9) ir Komisija (10) įsteigė Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą siekiant pagerinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimų supratimą. |
| --- | --- |

2.4

2009 m. Taryba (9) ir Komisija (10) įsteigė Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą siekiant pagerinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimų supratimą.

| 2.5 | Stebėsenos centras turi tapti pagrindiniu informacijos ir duomenų, susijusių su visais intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais, rinkimo, stebėjimo ir pateikimo centru ir būti nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių atstovų bendradarbiavimo platforma, skirta keistis idėjomis ir profesinėmis žiniomis apie geriausią praktiką, rengti bendras teisių gynimo strategijas ir teikti rekomendacijas politikos formuotojams. |
| --- | --- |

2.5

Stebėsenos centras turi tapti pagrindiniu informacijos ir duomenų, susijusių su visais intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais, rinkimo, stebėjimo ir pateikimo centru ir būti nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių atstovų bendradarbiavimo platforma, skirta keistis idėjomis ir profesinėmis žiniomis apie geriausią praktiką, rengti bendras teisių gynimo strategijas ir teikti rekomendacijas politikos formuotojams.

| 2.6 | Nors didėja būtinybė centrui didinti veiklos mastą, nėra galimybės plėsti centro kompetencijos sritis ir veiklos mastą, nes siekiant abiejų šių tikslų būtina tvari infrastruktūra (žmogiškieji ištekliai, finansavimas ir IT įranga), galimybė naudotis reikiamomis profesinėmis žiniomis. |
| --- | --- |

2.6

Nors didėja būtinybė centrui didinti veiklos mastą, nėra galimybės plėsti centro kompetencijos sritis ir veiklos mastą, nes siekiant abiejų šių tikslų būtina tvari infrastruktūra (žmogiškieji ištekliai, finansavimas ir IT įranga), galimybė naudotis reikiamomis profesinėmis žiniomis.

| 2.7 | Komisija pasiūlė naują išsamią intelektinės nuosavybės teisių strategiją (11), kuri sudaro dalį bendros darbotvarkės, skirtos didinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas bendrojoje rinkoje ir didinti Europos konkurencingumą pasaulio mastu. Ši strategija papildo ne tik strategiją „Europa 2020“, kurios yra svarbi dalis, bet ir Bendrosios rinkos aktą (12) ir „Europos skaitmeninę darbotvarkę“. |
| --- | --- |

2.7

Komisija pasiūlė naują išsamią intelektinės nuosavybės teisių strategiją (11), kuri sudaro dalį bendros darbotvarkės, skirtos didinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas bendrojoje rinkoje ir didinti Europos konkurencingumą pasaulio mastu. Ši strategija papildo ne tik strategiją „Europa 2020“, kurios yra svarbi dalis, bet ir Bendrosios rinkos aktą (12) ir „Europos skaitmeninę darbotvarkę“.

| 2.8 | Neseniai pristatytame komunikate, dėl kurio šiuo metu Komitetas rengia atskirą nuomonę, Komisija numačiusi sukurti intelektinės nuosavybės teisių (INT) bendrąją rinką (13). Tarp pirmųjų šios intelektinės nuosavybės teisių strategijos rezultatų yra siūlomas reglamentas, skirtas sustiprinti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą pavedant jo užduotis Vidaus rinkos derinimo tarnybai (OHIM). Tai leistų stebėsenos centrui išplėsti savo veiklos mastą ir pasinaudoti OHIM kompetencija intelektinės nuosavybės srityje ir pasiektais rezultatais prekės ženklų ir dizainų srityje. |
| --- | --- |

2.8

Neseniai pristatytame komunikate, dėl kurio šiuo metu Komitetas rengia atskirą nuomonę, Komisija numačiusi sukurti intelektinės nuosavybės teisių (INT) bendrąją rinką (13). Tarp pirmųjų šios intelektinės nuosavybės teisių strategijos rezultatų yra siūlomas reglamentas, skirtas sustiprinti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą pavedant jo užduotis Vidaus rinkos derinimo tarnybai (OHIM). Tai leistų stebėsenos centrui išplėsti savo veiklos mastą ir pasinaudoti OHIM kompetencija intelektinės nuosavybės srityje ir pasiektais rezultatais prekės ženklų ir dizainų srityje.

| 2.9 | Reglamento 2 straipsnyje pateikiamas išsamus OHIM patikėtų užduočių ir veiklos sąrašas, įskaitant INT gynimo gebėjimų stiprinimą visoje Sąjungoje, visuomenės informuotumo apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų poveikį didinimą ir bendros atmosferos, palankios veiksmingam intelektinės nuosavybės teisių gynimui, puoselėjimą. |
| --- | --- |

2.9

Reglamento 2 straipsnyje pateikiamas išsamus OHIM patikėtų užduočių ir veiklos sąrašas, įskaitant INT gynimo gebėjimų stiprinimą visoje Sąjungoje, visuomenės informuotumo apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų poveikį didinimą ir bendros atmosferos, palankios veiksmingam intelektinės nuosavybės teisių gynimui, puoselėjimą.

| 2.10 | Komisija atliko įvairių variantų poveikio didinant stebėsenos centro gebėjimą patenkinti naujos intelektinės nuosavybės teisių strategijos poreikius vertinimą (14). Todėl poveikio vertinime prieita prie išvados, kad stebėsenos centrą geriau būtų priskirti Vidaus rinkos derinimo tarnybai, atsižvelgiant į tai, kad pastaroji turi reikiamą finansavimą bei struktūras ir kad ji bus pajėgi padėti įgyvendinti centro tikslus, kai tik bus pataisytas pagrindinis reglamentas. |
| --- | --- |

2.10

Komisija atliko įvairių variantų poveikio didinant stebėsenos centro gebėjimą patenkinti naujos intelektinės nuosavybės teisių strategijos poreikius vertinimą (14). Todėl poveikio vertinime prieita prie išvados, kad stebėsenos centrą geriau būtų priskirti Vidaus rinkos derinimo tarnybai, atsižvelgiant į tai, kad pastaroji turi reikiamą finansavimą bei struktūras ir kad ji bus pajėgi padėti įgyvendinti centro tikslus, kai tik bus pataisytas pagrindinis reglamentas.

3.   Pastabos

| 3.1 | Komitetas vienija skirtingus ekonominius ir socialinius interesus ES, įskaitant visus pilietinės visuomenės veikėjus, o sujungdama skirtingas perspektyvas ir savo narių patirtį, ši unikali institucija vaidina lemiamą vaidmenį svarstant ir formuojant politiką. Be to, EESRK itin rūpinasi INT apsauga ir daugelį metų uoliai dirbo, norėdamas padėti suformuoti Europos INT politiką. Todėl Komitetas labai apgailestauja, kad reglamento siūlomame 4 straipsnyje jis nėra įtrauktas į organizacijų, kviečiamų į stebėsenos centro posėdžius, sąrašą. Tokia padėtis turėtų būti ištaisyta, kad EESRK galėtų įnešti savo indėlį į stebėsenos centro darbą ir pasidalyti savo sukauptomis žiniomis. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas vienija skirtingus ekonominius ir socialinius interesus ES, įskaitant visus pilietinės visuomenės veikėjus, o sujungdama skirtingas perspektyvas ir savo narių patirtį, ši unikali institucija vaidina lemiamą vaidmenį svarstant ir formuojant politiką. Be to, EESRK itin rūpinasi INT apsauga ir daugelį metų uoliai dirbo, norėdamas padėti suformuoti Europos INT politiką. Todėl Komitetas labai apgailestauja, kad reglamento siūlomame 4 straipsnyje jis nėra įtrauktas į organizacijų, kviečiamų į stebėsenos centro posėdžius, sąrašą. Tokia padėtis turėtų būti ištaisyta, kad EESRK galėtų įnešti savo indėlį į stebėsenos centro darbą ir pasidalyti savo sukauptomis žiniomis.

| 3.2 | Į stebėsenos centro sudėtį turėtų įeiti įvairių pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, įskaitant darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų, autorių organizacijų ir vartotojų interesų atstovus. |
| --- | --- |

3.2

Į stebėsenos centro sudėtį turėtų įeiti įvairių pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, įskaitant darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų, autorių organizacijų ir vartotojų interesų atstovus.

| 3.3 | Komitetas yra įsitikinęs, jog reglamento 8 straipsnyje be Tarybos ir Parlamento, kuriems turi būti siunčiama vertinimo ataskaita dėl šio reglamento taikymo, būtų nurodytas ir Komitetas. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas yra įsitikinęs, jog reglamento 8 straipsnyje be Tarybos ir Parlamento, kuriems turi būti siunčiama vertinimo ataskaita dėl šio reglamento taikymo, būtų nurodytas ir Komitetas.

| 3.4 | Žala dėl prasto intelektinės nuosavybės teisių valdymo ir vykdymo užtikrinimo apima nusikaltėlių ir teroristų tinklų finansavimą; pinigų plovimas ir klastojimas yra nusikalstama veikla, su kuria reikia aktyviai kovoti. Stebėsenos centras turi į savo veiklą įtraukti studijas dėl nusikalstamo elgesio pobūdžio ir masto. |
| --- | --- |

3.4

Žala dėl prasto intelektinės nuosavybės teisių valdymo ir vykdymo užtikrinimo apima nusikaltėlių ir teroristų tinklų finansavimą; pinigų plovimas ir klastojimas yra nusikalstama veikla, su kuria reikia aktyviai kovoti. Stebėsenos centras turi į savo veiklą įtraukti studijas dėl nusikalstamo elgesio pobūdžio ir masto.

| 3.5 | INT nuosekliai apsaugai užtikrinti būtinas tikras, glaudus ir sustiprintas administracinis bendradarbiavimas sprendžiant klastojimo ir piratavimo problemas bei tikra partnerystė siekiant sukurti vidaus rinką be sienų. Siekiant šių tikslų, būtina kurti veiksmingą visos ES ryšių palaikymo padalinių tinklą. |
| --- | --- |

3.5

INT nuosekliai apsaugai užtikrinti būtinas tikras, glaudus ir sustiprintas administracinis bendradarbiavimas sprendžiant klastojimo ir piratavimo problemas bei tikra partnerystė siekiant sukurti vidaus rinką be sienų. Siekiant šių tikslų, būtina kurti veiksmingą visos ES ryšių palaikymo padalinių tinklą.

| 3.6 | Piliečiai ir įmonės visose valstybėse narėse turi žinoti, į kokią organizaciją kreiptis informacijos ir paramos dėl INT įgyvendinimo. Stebėsenos centras turėti viešinti nacionalinės intelektinės nuosavybės tarnybas (NIPO) kaip pagrindinę tarnybą, į kurią reikėtų kreiptis INT įgyvendinimo klausimais valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.6

Piliečiai ir įmonės visose valstybėse narėse turi žinoti, į kokią organizaciją kreiptis informacijos ir paramos dėl INT įgyvendinimo. Stebėsenos centras turėti viešinti nacionalinės intelektinės nuosavybės tarnybas (NIPO) kaip pagrindinę tarnybą, į kurią reikėtų kreiptis INT įgyvendinimo klausimais valstybėje narėje.

| 3.7 | Turint omenyje subsidiarumo principą, valstybės narės nacionalines intelektinių teisių tarnybas turėtų įtraukti į stebėsenos centro posėdžius kviečiamų organizacijų sąrašą, numatytą reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

3.7

Turint omenyje subsidiarumo principą, valstybės narės nacionalines intelektinių teisių tarnybas turėtų įtraukti į stebėsenos centro posėdžius kviečiamų organizacijų sąrašą, numatytą reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| 3.8 | Visoms kompetentingoms agentūroms ir visoms nacionalinėms intelektinės nuosavybės tarnyboms turi būti sudaryta galimybė naudotis veiksmingu elektroniniu tinklu ir greitai keistis informacija apie INT pažeidimus. Šio tinklo sukūrimas turėtų būti pirmaeilė stebėsenos centro užduotis. |
| --- | --- |

3.8

Visoms kompetentingoms agentūroms ir visoms nacionalinėms intelektinės nuosavybės tarnyboms turi būti sudaryta galimybė naudotis veiksmingu elektroniniu tinklu ir greitai keistis informacija apie INT pažeidimus. Šio tinklo sukūrimas turėtų būti pirmaeilė stebėsenos centro užduotis.

| 3.9 | Ginčus dėl autorių teisių nuosavybės ir kaltinimų klastojimu ir piratavimu dažnai sunku išspręsti. Pagal siūlomo reglamento 2 straipsnio 2 dalį OHIM galėtų rinkti informaciją apie teismų praktiką sprendžiant INT ginčus ir padėti pagerinti ginčų sprendimą visoje ES, tačiau neturėtų būti trukdoma kreiptis į atsakingus teismus. |
| --- | --- |

3.9

Ginčus dėl autorių teisių nuosavybės ir kaltinimų klastojimu ir piratavimu dažnai sunku išspręsti. Pagal siūlomo reglamento 2 straipsnio 2 dalį OHIM galėtų rinkti informaciją apie teismų praktiką sprendžiant INT ginčus ir padėti pagerinti ginčų sprendimą visoje ES, tačiau neturėtų būti trukdoma kreiptis į atsakingus teismus.

| 3.10 | Pirmiausia OHIM turėtų teikti konkrečią paramą dažnai dėl klastojimo nukenčiančioms MVĮ ir MVPĮ, kad geriau informuotų apie jų teises. Kad strategija „Europa 2020“ būtų sėkmingai įgyvendinta, turime daugiau dėmesio skirti veiklą pradedančioms įmonėms ir MVĮ. |
| --- | --- |

3.10

Pirmiausia OHIM turėtų teikti konkrečią paramą dažnai dėl klastojimo nukenčiančioms MVĮ ir MVPĮ, kad geriau informuotų apie jų teises. Kad strategija „Europa 2020“ būtų sėkmingai įgyvendinta, turime daugiau dėmesio skirti veiklą pradedančioms įmonėms ir MVĮ.

| 3.11 | Reglamentu, kuriuo OHIM pavedamos tam tikros su INT susijusios užduotys, siekiama pagerinti INT įgyvendinimą visoje Sąjungoje ir surinkti atitinkamą informaciją, įskaitant apie teismų praktiką, kuri padėtų įgyvendinti šį tikslą. Šiuo požiūriu svarbu, kad OHIM rinktų informaciją apie kolektyvinio administravimo organizacijų taikomą praktiką ir teismų praktiką sprendžiant su autorių teisėmis susijusius ginčus, siekiant padėti geriau suvokti netinkamo reguliavimo keliamas problemas. |
| --- | --- |

3.11

Reglamentu, kuriuo OHIM pavedamos tam tikros su INT susijusios užduotys, siekiama pagerinti INT įgyvendinimą visoje Sąjungoje ir surinkti atitinkamą informaciją, įskaitant apie teismų praktiką, kuri padėtų įgyvendinti šį tikslą. Šiuo požiūriu svarbu, kad OHIM rinktų informaciją apie kolektyvinio administravimo organizacijų taikomą praktiką ir teismų praktiką sprendžiant su autorių teisėmis susijusius ginčus, siekiant padėti geriau suvokti netinkamo reguliavimo keliamas problemas.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“. Rengiama EESRK nuomonė (INT/591).

1

(2)  Žr. „2020 Europa“ (COM (2010) 2020 galutinis), „Metinė augimo apžvalga“ 2011 (COM (2011) 11 galutinis), „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM (2010) 245 galutinis), „Bendrosios rinkos aktas“ (COM (2011) 206 galutinis) ir „Inovacijų sąjunga“ (COM (2010) 546 galutinis).

2

(3)  OL C 116, 1999 4 28, 35 p.; OL C 155 2001 5 29, 80 p.; OL C 221, 2001 8 7, 20 p.; OL C 32, 2004 2 2, 15 p.; OL C 108, 2004 4 30, 23 p.; OL C 324, 2006 12 30, 7 p.; OL C 256, 2007 10 27, 3 p.; OL C 182, 2009 8 4, 36 p.; OL C 218, 2009 9 11, 8 p.; OL C 228, 2009 9 22, 52 p.; OL C 306, 2009 12 16, 7 p.; OL C 18, 2011 1 19, 105 p.; OL C 54, 2011 2 19, 58 p.

3

(4)  TERA Consultants, „Skaitmeninės ekonomikos kūrimas“, 2010 m. kovas, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html

4

TERA Consultants

(5)  „2009 m. ataskaita apie ES muitinės vykdomą intelektinės nuosavybės teisių gynimą“

5

http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf.

(6)  Technopolis (2007 m.), „Prekių klastojimo poveikis ES mažosioms ir vidutinėms įmonėms“,

6

http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf

(7)  Frontier Economics, (2009 m. gegužė), „Prekių klastojimo poveikis vyriausybėms ir vartotojams“:

7

http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%20final%20doc.pdf-%20Final%20doc.pdf.

(8)  UNICRI, „Prekių klastojimo išplitimas visame pasaulyje“, 2008 m., http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

8

(9)  2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucija, OL C 253, 2008 10 4, 1 p.

9

(10)  2009 m. rugsėjo 11 d. Komisijos komunikatas „Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje“, COM(2009) 467 galutinis.

10

(11)  COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“.

11

(12)  COM(2011) 206 galutinis. „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ “.

12

(13)  COM(2011) 287 galutinis.

13

(14)  SEC(2011) 614 galutinis „Prie pasiūlymo dėl reglamento pavedant Vidaus rinkos derinimo tarnybai užduotis pridėto poveikio vertinimo ...“.

14

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo

COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD)

2011/C 376/12

Pranešėjas Thomas McDONOGH

Taryba, 2011 m. birželio 15 d., ir Europos Parlamentas, 2011 m. birželio 7 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo

COM(2011) 289 galutinis – 2011/0136 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (2011 m. rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 131 nariui balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Pastabos ir rekomendacijos

1.1   Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo. Sėkmingai įgyvendinta iniciatyva padės plėstis tokioms skaitmeninėms bibliotekoms kaip Europeana
   (1) ir kitoms viešosioms įstaigoms, atliekančioms viešojo intereso misiją, kaip nurodyta siūlomos direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje, ir suteikiančioms piliečiams prieigą prie įvairiapusio ir turtingo Europos kultūros paveldo.

1.2   Komitetas šiuo metu rengia atskirą nuomonę dėl naujojo Komisijos komunikato, kuriame siūloma strategija bendrosios intelektinės nuosavybės rinkai sukurti (2). Intelektinės nuosavybės teisės yra vienas svarbiausių technologinių ir komercinių inovacijų, galinčių padėti ekonomikai atsigauti ir augti ateityje, skatinimo veiksnys (3). Intelektinės nuosavybės teisių valdymo pobūdis yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos kultūros klestėjimą ir europiečių gyvenimo kokybę.

1.3   Komitetas mano, kad strategijos „Europa 2020“ dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo nebus galima įgyvendinti, jei nebus sukurta tikra intelektinės nuosavybės bendroji rinka. Jau daug metų Komitetas ragina suderinti Europos ir nacionalines taisykles, skatinančias inovacijas, kūrybingumą ir piliečių gerovę, nepamirštant iniciatyvų, padedančių, kad kūriniai, prekės ir paslaugos taptų prieinamesnės kuo platesniam žmonių ratui (4).

1.4   Apskritai Komitetas pritaria siūlomai direktyvai sukurti teisinę sistemą, užtikrinančią teisėtą tarpvalstybinę prieigą prie nenustatytų autorių teisių kūrinių (5). EESRK savo nuomonėje dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės (6) tvirtai remia tokius veiksmus, kaip šios sistemos, padėsiančios spręsti kultūrinio ir ekonominio susiskaidymo bendrojoje rinkoje problemas, įgyvendinimas.

1.5   Komitetas tvirtai remia Europos kultūros paveldo skaitmeninimą ir plačią sklaidą (7). Komitetas mano, kad šios medžiagos pateikimas internete yra pagrindinis žinių visuomenės Europoje vystymo veiksnys ir kad labai svarbu užtikrinti piliečiams turtingą ir įvairų kultūrinį gyvenimą. Todėl Komitetas palankiai vertina Komisijos siūlomą direktyvą, skirtą ypatingai nenustatytų autorių teisių kūrinių problemai spręsti.

1.6   EESRK pripažįsta, kad direktyva yra būtina, nes tik labai mažai valstybių narių įgyvendino nenustatytų autorių teisių kūrinius reglamentuojančius teisės aktus. Be to, bet kokie esami nacionaliniai teisės aktai riboja prieigą, nes minėtais kūriniais gali naudotis tik tam tikroje nacionalinėje teritorijoje gyvenantys piliečiai.

1.7   Iš esmės, Komitetas pritaria keturių ramsčių principui, kuris siūlomas direktyvoje:

| — | parengti taisykles, kaip nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinius atliekant kruopščią autorių teisių turėtojo paiešką, |
| --- | --- |

—

parengti taisykles, kaip nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinius atliekant kruopščią autorių teisių turėtojo paiešką,

| — | pripažinti, kad kūrinys yra nenustatytų autorių teisių kūrinys, jeigu paieškos metu nepavyksta nustatyti autoriaus teisių turėtojo, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad kūrinys yra nenustatytų autorių teisių kūrinys, jeigu paieškos metu nepavyksta nustatyti autoriaus teisių turėtojo,

| — | nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo būdus, įskaitant jų sklaidą visose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo būdus, įskaitant jų sklaidą visose valstybėse narėse,

| — | abipusiškai pripažinti nenustatytų autorių teisių kūrinių statusą visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

abipusiškai pripažinti nenustatytų autorių teisių kūrinių statusą visose valstybėse narėse.

1.8   Kad autorių teisių turėtojų paieška būtų veiksminga ir nenustatytų autorių teisių kūrinių sklaida – plati, labai svarbu, kad kiekviename sektoriuje būtų galima naudotis teisių internetinėmis duomenų bazėmis ir registrais, panašiais į tuos, kurie yra naudojami knygų leidybos sektoriuje (8). Komitetas ragina Komisiją padėti atitinkamoms organizacijoms kurti šias priemones.

1.9   EESRK laikosi nuomonės, kad valstybės narės savo šalyse turėtų turėti oficialiai patvirtintų duomenų bazių, kuriose būtų užfiksuoti kruopščių paieškų jų teritorijose rezultatai, registrą, kaip nurodyta direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje. Tokie registrai padėtų kitų ES šalių institucijoms įsitikinti, kad šaltiniai yra oficialiai pripažinti ir patikimi.

1.10   Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį į tradicinės muzikos, sakytinės istorijos, fotografijų ir kinematografijos darbų svarbą ES kultūros paveldui ir prašo bet kurios 1 straipsnio 1 dalies 1 įtraukoje išvardytų įstaigų archyvuose esantiems tokiems įrašams ir atvaizdams taikyti vienodas sąlygas nustatant, ar kūrinys yra nenustatytų autorių teisių kūrinys, ir jį skelbiant. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos 11 straipsnyje nustatyta, kad į direktyvos taikymo sritį gali būti įtraukti saugomi dalykai, kurie šiuo metu nėra įtraukti, visų pirma fonogramos ir atskiros fotografijos, ir ragina Komisiją kuo greičiau juos įtraukti.

1.11   Be to, Komitetas palankiai vertina Komisijos siekį pasirašyti Susitarimo memorandumą tarp bibliotekų, leidėjų, autorių ir kolektyvinio autorių teisių administravimo asociacijų ir tokiu būdu padėti rasti su leidimų išdavimu susijusius sprendimus skaitmeninti ir skelbti knygas (9), kuriomis nebeprekiaujama.

2.   Pagrindas rengti nuomonę

2.1   Komisija pasiūlė intelektinės nuosavybės teisių strategiją (10), kuri yra neatsiejama nuo bendros darbotvarkės, skirtos skatinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas bendrojoje rinkoje ir didinti Europos konkurencingumą pasaulyje. Strategija papildo strategiją „Europa 2020“, Bendrosios rinkos aktą (11) ir Skaitmeninę Europos darbotvarkę ir yra svarbi jų dalis.

2.2   Neseniai pristatytame komunikate, dėl kurio šiuo metu Komitetas rengia atskirą nuomonę, Komisija numačiusi sukurti intelektinės nuosavybės teisių (INT) bendrąją rinką (12). Vieni pirmųjų šios intelektinės nuosavybės teisių strategijos rezultatų – pasiūlyta direktyva, skirta palengvinti leidimų naudoti nenustatytų autorių teisių kūrinius išdavimą, kad daug kultūros kūrinių kiekvienoje valstybėje narėje būtų prieinami internete. Taip būtų lengviau kurti europines skaitmenines bibliotekas, kurios saugo ir skleidžia turtingą Europos kultūros ir intelektinį paveldą.

2.3   Nenustatytų autorių teisių kūrinių skaitmeniniams ir sklaida yra ypatingas kultūrinis ir ekonominis iššūkis. Kai nėra žinomas teisėtas teisių turėtojas, tuomet naudotojai negali gauti reikiamo leidimo, todėl, pavyzdžiui, knyga negali būti suskaitmeninta. Nenustatytų autorių teisių kūriniai sudaro didelę Europos kultūros įstaigų fondų dalį, pavyzdžiui, apytikriais „British Library“ skaičiavimais, 40 proc. jos turimų kūrinių (iš viso 150 mln.), kurių autorių teisės saugomos, sudaro nenustatytų autorių teisių kūriniai.

2.4   Šiuo metu Komisija siūlo priimti direktyvą, numatančią bendras taisykles visoms valstybėms narėms, kaip elgtis su tokiais kūriniais, kad būtų palengvintas nenustatytų autorių teisių kūrinių skaitmeninimas plačiu mastu, kaip reikalaujama Europos skaitmeninėje darbotvarkėje.

2.5   Komisija atliko poveikio vertinimą ir apsvarstė šešias skirtingas galimybes dėl nenustatytų autorių teisių kūrinių iniciatyvos (13). Buvo padaryta išvada, kad geriausiai būtų remtis nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso valstybių narių tarpusavio pripažinimo metodu. Tai leistų bibliotekoms ir kitiems gavėjams, nurodytiems siūlomos direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje, įgyti teisinį tikrumą dėl konkrečiam kūriniui suteikto nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso. Be to, tarpusavio pripažinimu užtikrinama, kad visi Europos piliečiai turės prieigą prie skaitmeninėje bibliotekoje laikomų nenustatytų autorių teisių kūrinių.

2.6   Direktyva remiasi keturiais ramsčiais:

| i. | Pirma, siekiant nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą, reikalaujama, kad bibliotekos, švietimo įstaigos, muziejai ar archyvai, kino paveldo institucijos ir viešosios transliuojančiosios organizacijos pagal siūlomoje direktyvoje nurodytus reikalavimus atliktų pirminę kruopščią paiešką toje valstybėje narėje, kurioje kūrinys buvo pirmą kartą paskelbtas. |
| --- | --- |

i.

Pirma, siekiant nustatyti nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą, reikalaujama, kad bibliotekos, švietimo įstaigos, muziejai ar archyvai, kino paveldo institucijos ir viešosios transliuojančiosios organizacijos pagal siūlomoje direktyvoje nurodytus reikalavimus atliktų pirminę kruopščią paiešką toje valstybėje narėje, kurioje kūrinys buvo pirmą kartą paskelbtas.

| ii. | Kai atlikus kruopščią paiešką kūriniui suteikiamas nenustatytų autorių teisių kūrinio statusas, toks kūrinys bus laikomas nenustatytų autorių teisių kūriniu visoje ES, todėl kruopščių paieškų nebereikės atlikti keletą kartų. |
| --- | --- |

ii.

Kai atlikus kruopščią paiešką kūriniui suteikiamas nenustatytų autorių teisių kūrinio statusas, toks kūrinys bus laikomas nenustatytų autorių teisių kūriniu visoje ES, todėl kruopščių paieškų nebereikės atlikti keletą kartų.

| iii. | Tuo remiantis bus galima nenustatytų autorių teisių kūrinius skelbti internete kultūros ir švietimo tikslais be išankstinio leidimo, nebent kūrinio savininkas panaikintų nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą. Tokiu atveju, teisių turėtojams, pareiškusiems teises į savo kūrinius, turėtų būti už tai atlyginta. Atlygio dydis turėtų priklausyti nuo kūrinio tipo ir jo naudojimo pobūdžio. |
| --- | --- |

iii.

Tuo remiantis bus galima nenustatytų autorių teisių kūrinius skelbti internete kultūros ir švietimo tikslais be išankstinio leidimo, nebent kūrinio savininkas panaikintų nenustatytų autorių teisių kūrinio statusą. Tokiu atveju, teisių turėtojams, pareiškusiems teises į savo kūrinius, turėtų būti už tai atlyginta. Atlygio dydis turėtų priklausyti nuo kūrinio tipo ir jo naudojimo pobūdžio.

| iv. | Nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso tarpusavio pripažinimas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

iv.

Nenustatytų autorių teisių kūrinio statuso tarpusavio pripažinimas valstybėse narėse.

3.   Pastabos

3.1   Komitetas mano, kad svarbu įgyvendinant visas intelektinės nuosavybės teisių politikos iniciatyvas rasti kūrėjų bei turėtojų teisių ir naudotojų bei galutinių vartotojų interesų pusiausvyrą, kad kūriniais galėtų naudotis kuo platesnis žmonių ratas visose valstybėse narėje.

3.2   Kad būtų lengviau atlikti intelektinės nuosavybės teisių paiešką, Komisija galėtų paskelbti ir reguliariai atnaujinti direktyvos 1 straipsnio1 dalyje išvardytų įstaigų, atsakingų už nenustatytų autorių teisių kūrinių tvarkymą, sąrašą.

3.3   Be to, šios įstaigos turi žinoti, kad kruopščių paieškų įrašų šaltiniai kitoje ES valstybėje narėje yra oficialiai pripažinti ir patikimi. Todėl valstybės narės savo šalyse turėtų turėti oficialiai patvirtintų duomenų bazių, kuriose būtų fiksuojami kruopščių paieškų jų teritorijose rezultatai, registrą, kaip nurodyta direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje.

3.4   Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos 11 straipsnyje nustatyta, kad į direktyvos taikymo sritį gali būti įtraukti saugomi dalykai, kurie šiuo metu nėra įtraukti, visų pirma fonogramos ir atskiros fotografijos. Nepaisant šios nuostatos dėl peržiūros, tai reikia atlikti dabar, kad būtų galima netrukus paskelbti šiuos kultūrinius artefaktus.

3.4.1   Tradicinė muzika ir sakytinė istorija yra labai svarbios ES kultūros paveldui. Ne tik viešosiose transliuojančiose organizacijose, bet ir kitose 1 straipsnio 1 dalies 1 įtraukoje išvardytose įstaigose visoje ES sukauptas gausus įrašytos medžiagos archyvas. Visai šiai garso ir garso bei vaizdo medžiagai reikėtų taikyti tokias pat paieškos, klasifikavimo ir naudojimo sąlygas kaip ir kitiems direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje išvardytiems kūriniams.

3.4.2   Fotografijos ir kinematografijos darbai taip pat yra gausus informacijos šaltinis, leidžiantis pažinti ir suprasti Europos civilizaciją. Jei šiuos darbus galima suklasifikuoti kaip nenustatytų autorių teisių kūrinius, reikėtų dėti visas pastangas, kad ši medžiaga nebedūlėtų viešųjų įstaigų užslėptuose archyvuose.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Europeana suteikia žmonėms galimybę ištyrinėti Europos muziejų, bibliotekų, archyvų ir garso bei vaizdo medžiagos fondų skaitmeninius išteklius. Projektą finansuoja Europos Komisija. Jis pradėtas 2008 m. siekiant, kad Europos kultūros ir mokslo paveldas taptų prieinamas visuomenei. Žr. www.europeana.eu.

1

Europeana

(2)  COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“.

2

(3)  Žr. „2020 m Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM (2010) 2020 galutinis), Metinė augimo apžvalga 2011 m. (COM (2011) 11 galutinis), Europos skaitmeninė darbotvarkė (COM (2010) 245 galutinis), Bendrosios rinkos aktas (COM (2011) 206 galutinis) ir Inovacijų sąjunga (COM (2010) 546 galutinis).

3

(4)  OL C 116 1999 4 28, p. 35; OL C 155 2001 5 29, p. 80; OL C 221 2001 8 7, p. 20; OL C 32 2004 2 2, p. 15; OL C 108 2004 4 30, p. 23; OL C 324 2006 12 30, p. 7; OL C 256 2007 10 27, p. 3; OL C 182 2009 8 4, p. 36; OL C 218 2009 9 11, p. 8; OL C 228 2009 9 22, p. 52; OL C 306 2009 12 16, p. 7; OL C 18 2011 1 19, p. 105; OL C 54 2011 2 19, p. 58.

4

(5)  Nenustatytų autorių teisių kūriniai yra knygos, laikraščių ar žurnalų straipsniai, kurių autorių teisės vis dar saugomos, bet autorių teisių turėtojų negalima rasti, kad būtų gautas autorių teisių leidimas. Tai kinematografiniai ir audiovizualiniai kūriniai. Nenustatytų autorių teisių kūrinių esama Europos bibliotekų fonduose.

5

(6)  OL C 54, 2011 2 19, p. 58.

6

(7)  OL C 324 2006 12 30, p. 7; OL C 182 2009 8 4, p. 36; OL C 228 2009 9 22, p. 52; OL C 18 2011 1 19, p. 105; OL C 54 2011 2 19, p. 58.

7

(8)  ARROW (angl. Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works) yra Europeana skirtas projektas. Tai Europos nacionalinių bibliotekų, leidėjų ir bendro valdymo organizacijų konsorciumo, kuris atstovauja ir rašytojams per jų pagrindines europines asociacijas ir nacionalines organizacijas, projektas. Žr. www.arrow-net.eu.

8

Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works)

Europeana

(9)  Žr. IP/11/630, 2011 m. gegužės 24 d., Briuselis

9

(10)  COM(2011) 287 galutinis „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“.

10

(11)  COM(2011) 2006 galutinis, „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“.

11

(12)  COM(2011) 287 galutinis.

12

(13)  SEC(2011) 615 galutinis „Poveikio tarpvalstybinei prieigai prie nenustatytų autorių teisių kūrinių vertinimas“.

13

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/69

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/105/EB ir 2009/23/EB

COM(2011) 315 galutinis – 2011/0150 (COD)

2011/C 376/13

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Taryba, 2011 m. birželio 24 d., ir Europos Parlamentas, 2011 m. birželio 23 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/105/EB ir 2009/23/EB

COM(2011) 315 galutinis – 2011/0150 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos iniciatyvai peržiūrėti Europos standartizacijos sistemą siekiant išlaikyti daugelio jos apsektų privalumus, ištaisyti trūkumus ir nustatyti tinkamą tarptautinio, Europos ir nacionalinio aspektų pusiausvyrą ir taip užtikrinti aukštą kokybės lygį pasaulio mastu.

1.2   Komitetas įsitikinęs, kad būtina Sąjungos lygmeniu sukurti lanksčią ir dinamišką teisinę bazę, kad būtų galima užtikrinti didesnę Europos techninės standartizacijos pridėtinę vertę siekiant paskatinti konkurencingumą, inovacijas ir augimą.

1.3   Komitetas dar kartą pabrėžia Europos standartizacijos svarbą sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir jos įtvirtinimui, visų pirma sveikatos, saugumo, aplinkos apsaugos, vartotojų apsaugos ir sąveikos srityse. Visuose šiuose sektoriuose, kuriuose vis intensyviau naudojamos informacinės ir ryšių technologijos (IRT).

1.4   Komitetas mano, kad labai svarbu laikytis tinkamo standartų rengimo ritmo ir tempo, taip pat išplėsti jų taikymo sritį apimant paslaugų ir informacinių ir ryšių technologijų sektorius ir kartu ypatingą dėmesį skirti rengiamų standartų kokybei, saugai ir apimčiai šiam tikslui pasinaudojant konsultavimo ir keitimosi informacija internetinėmis platformomis.

1.5   EESRK laikosi nuomonės, kad IRT srityje tarptautinių pramonės forumų arba konsorciumų priimtos specifikacijos turėtų būti patvirtintos tik po Europos standartizacijos organizacijų (ESO) sertifikavimo proceso, kuriame dalyvauja MVĮ atstovai, vartotojai, aplinkosaugos organizacijos, darbuotojai ir svarbiausiems socialiniams interesams atstovaujančios struktūros.

1.6   EESRK palankiai vertina Europos standartizacijos organizacijų, nacionalinių standartizacijos institucijų ir kitų struktūrų, kurioms pavesta bendrai vykdyti standartizacijos veiklą, taip pat kitiems Europos suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančių organizacijų finansavimo sistemų, grindžiamų tinkamu teisiniu pagrindu, supaprastinimą.

1.7   EESRK rekomenduoja parengti bendrą programavimo dokumentą, kuris padėtų užtikrinti rinkos nuoseklumą, koordinavimą ir atitikimą ateities tikslams. Šiuo tikslu reikėtų, kad visos su metiniu programavimu susijusios šalys dalyvautų ESO, kitų standartus kuriančių struktūrų (IRT), kompetentingų Komisijos tarnybų ir nacionalinių standartizacijos institucijų darbo programų rengime.

1.8   Komitetas taip pat pabrėžia, kad reikia kuo skubiau parengti atnaujintus paslaugų sektoriaus techninius standartus, kadangi iki 2020 m. šis sektorius ir toliau vystysis kaip svarbiausia ir novatoriška ekonomikos ašis. Tuo pačiu metu jis pažymi, kad reikėtų atsižvelgti į konkretų paslaugų pobūdį ir kad prekių standartizacijos modelis negali būti kopijuojamas automatiškai. Toliau vystant standartus paslaugų sektoriuje privaloma atsižvelgti į rinkos ir visuomenės poreikius.

1.9   EESRK mano, kad svarbu sukurti tvirtą Europos standartizacijos sistemos finansavimo daugiamečio programavimo pagrindą ir yra susirūpinęs, kad tik 2013 metams Komisija pasiūlys šiai veiklai skirtus biudžeto asignavimus.

1.10   Komitetas rekomenduoja užtikrinti kuo didesnę techninio standartizavimo proceso ir Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų programų sąveiką siekiant kuo skubiau diegti naujas technologijas, kurios turėtų padėti Europos ekonomikai įgyti konkurencinį pranašumą pasaulio rinkoje.

1.11   EESRK ragina palaikyti glaudžius santykius tarp Europos standartizacijos organizacijų (ESO) ir patentų biurų, kurie saugo intelektinės nuosavybės teises.

1.12   Komitetas prašo naujose taisyklėse aiškiai numatyti sustiprinti Europos poziciją tarptautinio standartizavimo srityje siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir padidinti Europos konkurencingumą.

2.   Įžanga

2.1   Komitetas visada pabrėžė labai svarbų techninio standartizavimo vaidmenį siekiant:

| — | Europos prekių ir paslaugų kokybės; |
| --- | --- |

—

Europos prekių ir paslaugų kokybės;

| — | jų konkurencingumo vidaus ir pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

—

jų konkurencingumo vidaus ir pasaulio rinkoje;

| — | užtikrinti vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti vartotojų apsaugą;

| — | pagerinti socialinius ir aplinkos standartus. |
| --- | --- |

—

pagerinti socialinius ir aplinkos standartus.

2.2   Atsižvelgiant į visuomenės ir įmonių poreikius, Komitetas visuomet palankiai vertino „platesnį Europos standartizacijos taikymą Sąjungos politikoje ir teisėkūroje, skatindamas plačiau taikyti techninį standartizavimą naujose paslaugų, informacijos ir ryšių technologijų, transporto, vartotojų ir aplinkos apsaugos srityse“ (1).

2.3   Komitetas taip pat pabrėžė, kad „Europos standartizacija yra esminis vidaus rinkos veikimo ir įtvirtinimo veiksnys (tai ypač atsispindi vadinamose „naujojo požiūrio“ [...] sektorių direktyvose.“ (2)

2.4   Neseniai parengtoje savo nuomonėje „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“ Komitetas pakartojo, kad „standartai yra svarbus bendrosios rinkos ramstis“. Jis taip pat pabrėžė, „jog svarbu, kad vartotojai ir MVĮ aktyviau dalyvautų šiame procese, užtikrinant nuolatinį ir tvarų sąnaudų problemos, kuri trukdo jiems dalyvauti šiame procese, išsprendimą. Standartų neturėtų diktuoti tam tikri veikėjai. ES standartams turėtų tekti daug svarbesnis vaidmuo pasaulinėje prekyboje. Juos reikėtų propaguoti ir būsimose dvišalėse ir daugiašalėse prekybos derybose.“ (3)

2.5   Techninis standartizavimas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant vidaus rinkos veikimą ir prekių ir paslaugų tarptautinį konkurencingumą, kadangi yra strateginė priemonė, padedanti užtikrinti prekių ir paslaugų kokybę, tinklų ir sistemų sąveiką, aukštą vartotojų ir aplinkos apsaugos lygį, taip pat aukštesnį inovacijų ir socialinės įtraukties lygį.

2.6   Kad šis vaidmuo būtų veiksmingas visų pirma turi būti tenkinamos šios sąlygos:

| — | Europos techninio standartizavimo procesas turi skubiai reaguoti į teisės aktų leidėjo (įgalioto Komisijos) ir sparčiai besikeičiančių gamybos sektorių - kuriuose produktų vartojimo laikas ir jų kūrimo ciklai yra vis trumpesni ir kuriuose reikia veikti greičiau ir lanksčiau siekiant spręsti būsimus uždavinius - poreikius; |
| --- | --- |

—

Europos techninio standartizavimo procesas turi skubiai reaguoti į teisės aktų leidėjo (įgalioto Komisijos) ir sparčiai besikeičiančių gamybos sektorių - kuriuose produktų vartojimo laikas ir jų kūrimo ciklai yra vis trumpesni ir kuriuose reikia veikti greičiau ir lanksčiau siekiant spręsti būsimus uždavinius - poreikius;

| — | techniniai standartai turi būti rengiami atsižvelgiant į spartų technologijų vystymosi tempą, kadangi priešingu atveju nebebus naudingi, apimti vis daugiau sektorių, visų pirma informacijos technologijų ir paslaugų, kartu skiriant dėmesį standartų rengimo apimčiai, tempui ir kokybei, visų pirma pasinaudojant internetinėmis konsultavimo platformomis; |
| --- | --- |

—

techniniai standartai turi būti rengiami atsižvelgiant į spartų technologijų vystymosi tempą, kadangi priešingu atveju nebebus naudingi, apimti vis daugiau sektorių, visų pirma informacijos technologijų ir paslaugų, kartu skiriant dėmesį standartų rengimo apimčiai, tempui ir kokybei, visų pirma pasinaudojant internetinėmis konsultavimo platformomis;

| — | standartų rengimo ir taikymo procesas turi prisitaikyti prie mažųjų ir vidutinių įmonių poreikių, o ne atvirkščiai, užtikrinant aukštą atstovavimo šioms įmonėms ir jų dalyvavimo lygį standartizavimo veikloje, visų pirma Europos lygmeniu, atsižvelgiant į nacionalinių delegacijų pusiausvyrą, kadangi MVĮ santykiai su techniniais standartais dažniausiai yra sunkūs ir sudėtingi; |
| --- | --- |

—

standartų rengimo ir taikymo procesas turi prisitaikyti prie mažųjų ir vidutinių įmonių poreikių, o ne atvirkščiai, užtikrinant aukštą atstovavimo šioms įmonėms ir jų dalyvavimo lygį standartizavimo veikloje, visų pirma Europos lygmeniu, atsižvelgiant į nacionalinių delegacijų pusiausvyrą, kadangi MVĮ santykiai su techniniais standartais dažniausiai yra sunkūs ir sudėtingi;

| — | reikėtų siekti didesnio ir platesnio masto legitimumo ir bendro sutarimo palaikant savanorišku pagrindu grindžiamą, atvirą ir skaidrų bendradarbiavimą, kuriame pramonė, MVĮ, valdžios institucijos bei kiti pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai gali veikti išvien turėdami vienodas dalyvavimo galimybes. Iš tiesų dažnai standartai yra susiję su piliečių saugumu ir gerove, tinklų veiksmingumu, aplinka ir kitomis visuomenės interesų sritimis, todėl svarbu, kad šioms sritims būtų tinkamai atstovaujama ir jos turėtų deramą svorį; |
| --- | --- |

—

reikėtų siekti didesnio ir platesnio masto legitimumo ir bendro sutarimo palaikant savanorišku pagrindu grindžiamą, atvirą ir skaidrų bendradarbiavimą, kuriame pramonė, MVĮ, valdžios institucijos bei kiti pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai gali veikti išvien turėdami vienodas dalyvavimo galimybes. Iš tiesų dažnai standartai yra susiję su piliečių saugumu ir gerove, tinklų veiksmingumu, aplinka ir kitomis visuomenės interesų sritimis, todėl svarbu, kad šioms sritims būtų tinkamai atstovaujama ir jos turėtų deramą svorį;

| — | Europos standartizacijos sistema turi padėti užtikrinti visišką su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) susijusiųtaikmenų ir paslaugų sąveiką ir suderinamumą šiuo tikslu parengiant sertifikuotus pamatinius Europos standartus; |
| --- | --- |

—

Europos standartizacijos sistema turi padėti užtikrinti visišką su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) susijusiųtaikmenų ir paslaugų sąveiką ir suderinamumą šiuo tikslu parengiant sertifikuotus pamatinius Europos standartus;

| — | Europos standartizacijos sistemai turi būti skiriama supaprastinta ir derama finansinė parama, kad būtų galima užtikrinti aktyvų visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą rengiant standartus, ir kartu mokslinių tyrimų ir inovacijų viešosiose programose būtinai atsižvelgti į standartų aspektą siekiant prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

Europos standartizacijos sistemai turi būti skiriama supaprastinta ir derama finansinė parama, kad būtų galima užtikrinti aktyvų visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą rengiant standartus, ir kartu mokslinių tyrimų ir inovacijų viešosiose programose būtinai atsižvelgti į standartų aspektą siekiant prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo;

| — | užtikrinus tinkamą skaidrumą, atvirumą ir visų suinteresuotųjų subjektų subalansuotą dalyvavimą, į IRT forumų ir konsorciumų parengtus, pasaulio mastu pripažintus ir Europos standartizacijos institucijų, tarp kurių Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) (4) patikrintus standartus būtina atsižvelgti, kad jais būtų galima remtis rengiant ES teisės aktus, visų pirma susijusius su viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

—

užtikrinus tinkamą skaidrumą, atvirumą ir visų suinteresuotųjų subjektų subalansuotą dalyvavimą, į IRT forumų ir konsorciumų parengtus, pasaulio mastu pripažintus ir Europos standartizacijos institucijų, tarp kurių Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) (4) patikrintus standartus būtina atsižvelgti, kad jais būtų galima remtis rengiant ES teisės aktus, visų pirma susijusius su viešaisiais pirkimais;

| — | reikia gerokai sustiprinti visų Europos standartizacijos organizacijų ir institucijų keitimosi informacija sistemą ir visiems suinteresuotiesiems subjektams turi būti užtikrintos vienodos sąlygos naudotis standartais. |
| --- | --- |

—

reikia gerokai sustiprinti visų Europos standartizacijos organizacijų ir institucijų keitimosi informacija sistemą ir visiems suinteresuotiesiems subjektams turi būti užtikrintos vienodos sąlygos naudotis standartais.

2.7   Kalbant apie finansinę paramą, reikia priminti, kad Sprendime Nr. 1673/2006/EB - dėl kurio Komitetas turėjo galimybę pareikšti nuomonę - nustatytos taisyklės dėl Sąjungos įnašo finansuojant Europos standartizaciją siekiant užtikrinti, kad Europos standartai ir kitos Europos standartizacijos priemonės būtų rengiami ir peržiūrimi atsižvelgiant į Sąjungos tikslus, teisės aktų ir politikos įgyvendinimą. Tos pačios nuostatos turėtų būti taikomos ir toms institucijoms, kurioms patikėta atlikti parengiamąjį darbą, susijusį su Europos standartizaciją, nors pagal nagrinėjamą reglamentą jos nelaikomos Europos standartizacijos institucijomis.

2.8   Atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizacija plačiai remiamasi prisidedant prie Sąjungos politikos ir teisės aktų įgyvendinimo ir į tai, kad yra skirtingų standartizacijos veiklos rūšių, reikėtų numatyti skirtingas finansavimo taisykles.

3.   Komisijos pasiūlymas

3.1   Nagrinėjamu pasiūlymu siekiama patenkinti šiuos poreikius:

| — | siekiant užtikrinti didelį standartų poveikį prekių ir paslaugų bendrajai rinkai ir užkirsti kelią prekybos kliūtims Europos Sąjungoje, Europos standartizacijos institucijų rengiami standartai turi būti skirti tiek prekėms, tiek paslaugoms ir jiems ir toliau turi būti sudaroma galimybė gauti bendrą ES finansavimą. Europos standartų rengimo procesas turėtų vykti sparčiau ir atitikti vis greitesnį produktų ir paslaugų kūrimo ciklą, |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti didelį standartų poveikį prekių ir paslaugų bendrajai rinkai ir užkirsti kelią prekybos kliūtims Europos Sąjungoje, Europos standartizacijos institucijų rengiami standartai turi būti skirti tiek prekėms, tiek paslaugoms ir jiems ir toliau turi būti sudaroma galimybė gauti bendrą ES finansavimą. Europos standartų rengimo procesas turėtų vykti sparčiau ir atitikti vis greitesnį produktų ir paslaugų kūrimo ciklą,

| — | kadangi standartas yra jo rengime dalyvavusių šalių bendro sutarimo rezultatas, susijusių pilietinės visuomenės kategorijų, pavyzdžiui, socialinių partnerių, mažųjų ir vidutinių įmonių, vartotojų ir aplinkos apsaugos šalininkų dalyvavimas turėtų suteikti legitimumo standartizacijos procesui; |
| --- | --- |

—

kadangi standartas yra jo rengime dalyvavusių šalių bendro sutarimo rezultatas, susijusių pilietinės visuomenės kategorijų, pavyzdžiui, socialinių partnerių, mažųjų ir vidutinių įmonių, vartotojų ir aplinkos apsaugos šalininkų dalyvavimas turėtų suteikti legitimumo standartizacijos procesui;

| — | tam, kad būtų parengti paslaugų ir taikmenų sąveiką informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje užtikrinantys standartai, IRT standartai turėtų būti formaliai pripažinti, netgi jei juos parengė ne Europos standartizacijos institucijos, o specializuoti forumai ir konsorciumai. |
| --- | --- |

—

tam, kad būtų parengti paslaugų ir taikmenų sąveiką informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje užtikrinantys standartai, IRT standartai turėtų būti formaliai pripažinti, netgi jei juos parengė ne Europos standartizacijos institucijos, o specializuoti forumai ir konsorciumai.

3.2   Todėl pasiūlyme numatyta ne tik iš dalies pakeisti direktyvas 89/686/EEB ir 93/15/EEB, 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/105/EB ir 2009/23/EB, bet ir peržiūrėti ir sujungti direktyvas ir sprendimus.

3.3   Pasiūlytu nauju teisės aktu - t. y. reglamentu siekiant užtikrinti vienodą taikymą - siekiama šių tikslų:

| — | užtikrinti didesnį skaidrumą ir glaudesnį nacionalinių standartizacijos institucijų (NSI), Europos standartizacijos organizacijų (ESO) ir Komisijos bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti didesnį skaidrumą ir glaudesnį nacionalinių standartizacijos institucijų (NSI), Europos standartizacijos organizacijų (ESO) ir Komisijos bendradarbiavimą;

| — | pripažinti IRT standartus (techninės įrangos, programinės įrangos ir IT paslaugų), įskaitant parengtus kitų standartizacijos organizacijų, su sąlyga, kad jie atitinka Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) principus dėl techninių prekybos kliūčių ir būtinybę užtikrinti sąveiką Europoje; |
| --- | --- |

—

pripažinti IRT standartus (techninės įrangos, programinės įrangos ir IT paslaugų), įskaitant parengtus kitų standartizacijos organizacijų, su sąlyga, kad jie atitinka Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) principus dėl techninių prekybos kliūčių ir būtinybę užtikrinti sąveiką Europoje;

| — | standartizavimo srityje atlikti ES prioritetų metinį planavimą ir numatyti Komisijos įgaliojimus; |
| --- | --- |

—

standartizavimo srityje atlikti ES prioritetų metinį planavimą ir numatyti Komisijos įgaliojimus;

| — | užtikrinti geresnį atstovavimą MVĮ skiriant ES paramą, taip pat geriau atstovauti vartotojams, aplinkosaugos atstovams ir socialinių interesus ginantiems atstovams vykdant pagalbinę / parengiamąją veiklą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti geresnį atstovavimą MVĮ skiriant ES paramą, taip pat geriau atstovauti vartotojams, aplinkosaugos atstovams ir socialinių interesus ginantiems atstovams vykdant pagalbinę / parengiamąją veiklą;

| — | numatyti priemones, kurios, padėtų sparčiau rengti Komisijos reikalaujamus Europos techninius standartus ir šiuo tikslu suteikti finansinę paramą siekiant paskatinti ESI aktyviau ieškoti bendro sutarimo; |
| --- | --- |

—

numatyti priemones, kurios, padėtų sparčiau rengti Komisijos reikalaujamus Europos techninius standartus ir šiuo tikslu suteikti finansinę paramą siekiant paskatinti ESI aktyviau ieškoti bendro sutarimo;

| — | numatyti priemones, skirtas viešinti techninius standartus tarptautiniu mastu, taip pat techninės paramos trečiosioms šalims ir bendradarbiavimo su jomis programas; |
| --- | --- |

—

numatyti priemones, skirtas viešinti techninius standartus tarptautiniu mastu, taip pat techninės paramos trečiosioms šalims ir bendradarbiavimo su jomis programas;

| — | skatinti Europos ir tarptautinę standartizaciją suteikiant įmonėms pagalbą vertimui į oficialiąsias ES kalbas siekiant sanglaudos ir prieinamumo; |
| --- | --- |

—

skatinti Europos ir tarptautinę standartizaciją suteikiant įmonėms pagalbą vertimui į oficialiąsias ES kalbas siekiant sanglaudos ir prieinamumo;

| — | remiantis Komisijos įgaliojimu plėtoti standartizacijos veiklą paslaugų srityje, kad būtų padidintas vidaus rinkos konkurencingumas ir išvengta nacionalinių standartų įvairovės; |
| --- | --- |

—

remiantis Komisijos įgaliojimu plėtoti standartizacijos veiklą paslaugų srityje, kad būtų padidintas vidaus rinkos konkurencingumas ir išvengta nacionalinių standartų įvairovės;

| — | mažinti administracinę naštą taikant vienkartines išmokas ir netikrinant faktinių sąnaudų; |
| --- | --- |

—

mažinti administracinę naštą taikant vienkartines išmokas ir netikrinant faktinių sąnaudų;

| — | įdiegti rezultatais grindžiamą sistemą grindžiamą sutartais rodikliais ir tikslais (išdirbiu ir rezultatais), siekiant padidinti našumą ir pagreitinti rezultatus bei jiems pasiekti skirtus procesus; |
| --- | --- |

—

įdiegti rezultatais grindžiamą sistemą grindžiamą sutartais rodikliais ir tikslais (išdirbiu ir rezultatais), siekiant padidinti našumą ir pagreitinti rezultatus bei jiems pasiekti skirtus procesus;

| — | Europos standartizacijos institucijos turi parengti metinę ataskaitą Komisijai ir joje, visų pirma, įvertinti finansinius, skaidrumo, tempo, supaprastinimo, dalyvavimo galimybių ir proceso kokybės aspektus. |
| --- | --- |

—

Europos standartizacijos institucijos turi parengti metinę ataskaitą Komisijai ir joje, visų pirma, įvertinti finansinius, skaidrumo, tempo, supaprastinimo, dalyvavimo galimybių ir proceso kokybės aspektus.

4.   Bendrosios pastabos

4.1   Komitetas remia Komisijos pasiūlymo tikslus, kadangi greitas, veiksmingas ir įtraukus Europos standartizacijos procesas yra ne tik svarbiausias bendrosios rinkos architektūros ramstis, bet ir svarbiausia Europos integracijos, kurios siekiama strategija „Europa 2020“, priemonė ir, svarbiausia, vienas iš Europos ekonomikos konkurencingumo veiksnių bei inovacijų varomoji jėga.

4.2   EESRK mano, kad reikia skatinti standartizacijos institucijas įgyvendinant veiklos programas, įvertinti jų vykdomą intelektinės nuosavybės teisių politiką didesnį dėmesį skiriant inovacijų skatinimui ir glaudesniems santykiams su patentų biurais, visų prima su Miuncheno patentų biuru, siekiant, kad būtų atsižvelgta į intelektinės nuosavybės teisių klausimus, kai tik jų iškyla, ir taip užtikrinti tiek patentų, tiek pačių standartų geresnę kokybę.

4.3   Todėl EESRK remia Komisijos iniciatyvą peržiūrėti Europos standartizacijos sistemą, siekiant išlaikyti daugelį jos privalumų, ištaisyti jos trūkumus, pasiekti tarptautinio, Europos ir nacionalinio aspektų tinkamą pusiausvyrą, taip pat spręsti naujus įmonėms, vartotojams, socialiniams partneriams ir visai Europos visuomenei kylančius uždavinius ir patenkinti jų lūkesčius.

4.4   Komitetas mano, kad labai svarbu paspartinti standartų rengimo tempą, taip pat išplėsti taikymo sritį paslaugų bei informacinių ir ryšių technologijų sektoriui, su sąlyga, kad bus laikomasi standartų kokybės tikslų ir ESO nepriklausančioms standartizacijos organizacijoms bus užtikrintos tokios pačios skaidrumo ir dalyvavimo garantijos, kokias turi Europos standartizacijos organizacijos.

4.4.1   Todėl Komitetas mano, kad Europos standartizacijos organizacijos ir Komisija turi vykdyti prevencinę kontrolę, kad tarptautinių pramonės forumų arba konsorciumų priimtos specifikacijos, kuriomis bus remiamasi vykdant viešuosius pirkimus, taip pat būtų parengtos nešališkai, sąžiningai ir skaidriai bei tinkamai dalyvaujant mažųjų ir vidutinių įmonių atstovams, vartotojams, aplinkosaugos organizacijoms, darbuotojams ir svarbiems socialiniams interesams atstovaujančioms struktūroms.

4.4.2   EESRK rekomenduoja, kad toks privalomas aktyvesnis dalyvavimas neapsunkintų procedūrų ir neprailgintų standartų rengimo bendru sutarimu terminų. Priešingai - šios procedūros turėtų vykti sparčiau pasinaudojant internetinėmis konsultavimo, rengimo ir keitimosi informacija platformomis (5).

4.5   Be to, Komitetas prašo reglamente numatyti parengti daugiamečius standartizacijos Europoje perspektyvinius planus, kad būtų galima veiksmingiau ir koordinuotai spręsti bendrosios politikos klausimus siekiat įveikti klimato kaitos, pažangiųjų elektros energijos tinklų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimo ir jos perdavimo iššūkius jau nekalbant apie aplinkos apsaugos ir socialinius prioritetus.

4.6   EESRK mano, kad, siekiant skatinti aktyvų visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą standartizacijos procese ir sudaryti jam palankias sąlygas tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu, reikia skatinti rengti mokymo programas ir numatyti priemones, kurios sudarytų galimybę silpnesnės nacionalinėms standartizacijos institucijoms, kurios šiuo metu neturi technikos komiteto sekretoriato, aktyviau dalyvauti standartizacijos procese.

4.7   Europos standartizacijos organizacijų, kitų techninius standartus IRT sektoriuje kuriančių struktūrų, kompetentingų Komisijos tarnybų ir nacionalinių standartizacijos institucijų darbo programų rengimas gali būti veiksminga priemonė užtikrinti kokybiškų standartų rengimo ritmą, greitumą ir apimtį, jei bus sukurtas nuoseklus ir suderintas pagrindas ir visoms suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė aktyviai dalyvauti metinių programų sudaryme.

4.8   EESRK palankiai vertina Europos standartizacijos organizacijų, nacionalinių standartizacijos institucijų ir kitų struktūrų, kurioms pavesta bendrai vykdyti standartizacijos veiklą, taip pat kitiems Europos suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančių organizacijų (išvardytų III priede) finansavimo sistemų, grindžiamų tinkamu teisiniu pagrindu, supaprastinimą.

4.8.1   EESRK kelia nerimą tai, kad šiai veiklai skirtus biudžeto asignavimus Komisija pasiūlys tik 2013 metams ir mano, kad svarbu sukurti (ir pradėti tai daryti kuo skubiau) tvirtą Europos standartizacijos sistemos finansavimo daugiamečio programavimo pagrindą.

4.9   Kalbant apie Europos darniuosius standartus, kurie garantuoja produktų atitiktį svarbiausiems ES teisės aktuose nustatytiems reikalavimams, „neturėdamos darniųjų standartų verslo įmonės negali naudoti reikiamo standarto atitikčiai užtikrinti ir turi įrodyti atitinkančios esminius reikalavimus pagal atitikties vertinimo modelį, kuris yra nustatytas taikytinuose ES teisės aktuose. Abejais atvejais verslo įmonės patiria nuostolių dėl sąnaudų, kurių susidaro dėl suskaidytos vidaus rinkos ar atitikties vertinimo procedūrų“ (6).

4.9.1   Šiuo klausimu Komitetas mano, kad reikėtų labiau skatinti savanorišką jų kūrimą ir taikymą siekiant užtikrinti vis aukštesnį produktų saugos lygį.

4.10   Komitetas mano, kad siūlomame reglamente turėtų būti numatytos nuostatos, kurios paskatintų pagal Europos standartizacijos sistemą nustatytų techninių standartų perkėlimą tarptautiniu lygmeniu ir sustiprintų nacionalinių standartizacijos organizacijų ir Europos standartizacijos organizacijų vaidmenį tarptautinėse standartizacijos organizacijose. Tai galėtų būti įgyvendinama įgyvendinant koordinuotas Europos iniciatyvas, skirtas stiprinti tarptautinį konkurencingumą ir inovacijas.

5.   Konkrečios pastabos

5.1   Komitetas mano, kad būtų naudinga I priede taip pat paminėti pripažintas nacionalines standartizacijos institucijas.

5.2   Reikėtų skirti „technines specifikacijas“ nuo oficialiųjų standartų. EESRK siūlo 19 konstatuojamąją dalį papildyti taip „geriau išnaudoti visus susijusius standartus ir technines specifikacijas“, o 20 ir 22 konstatuojamojoje dalyje terminą„standartai“ pakeisti terminu „techninės specifikacijos“.

5.3   2 straipsnį reikėtų patikslinti taip „taikymui skirta, pripažintos standartizacijos institucijos patvirtinta techninė specifikacija“ ir papildyti nauju 9 punktu (9) „Nacionalinė standartizacijos institucija“ (kuri nurodyta I priede).

5.4   Dėl 3 straipsnio EESRK mano, kad nacionalinėms standartizacijos institucijoms turi būti sudaryta galimybė pateikti pastabas dėl Europos darbo programų, netgi jei jos ir negali joms prieštarauti. Todėl Komitetas siūlo iš dalies pakeisti 5 dalį taip: „Nacionalinės standartizacijos institucijos negali prieštarauti, kad jų darbo programos standartizacijos objektas būtų nagrinėjamas Europos lygmeniu laikantis Europos standartizacijos institucijų nustatytų standartų ir jos nesiims jokių veiksmų, kurie galėtų pakenkti priimant sprendimą šiuo klausimu.“

5.4.1   Be to, EESRK siūlo tekstą taip papildyti nauja 6 dalimi„Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad, rengiant 7 straipsnyje nurodytą Europos standartą, jų standartizacijos įstaigos nesiimtų jokių veiksmų, galinčių pakenkti numatytam suderinimui, ypač kad neskelbtų šioje srityje naujo ar peržiūrėto nacionalinio standarto, kuris nevisiškai atitinka galiojantį Europos standartą.“

5.5   7 straipsnyje EESRK siūlo po 3 dalies įterpti naują 3.1 dalį: „Prašymas parengti darnųjį standartą turi būti įformintas įgaliojimu tarp Komisijos ir kompetentingos standartizacijos institucijos.“

5.5.1   EESRK mano, kad pasiūlymas leisti Europos standartizacijos organizacijoms atsakyti į Komisijos prašymą per vieną mėnesį galėtų apriboti konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais. EESRK rekomenduoja numatyti trijų mėnesių laikotarpį.

5.6   EESRK siūlo iš dalies taip pakeisti 9 straipsnio paantraštę: „Viešiesiems pirkimams skirtų IRT srities techninių specifikacijų pripažinimas“ ir taip papildyti to paties straipsnio pradžią: „Informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje [...]“.

5.7   EESRK siūlo 16 straipsnį papildyti a1) punktu:

| „a1) | atnaujinti I priede išvardytų nacionalinių standartizacijos institucijų sąrašą remiantis valstybių narių pateikta informacija, nurodyta 21 straipsnyje“. |
| --- | --- |

„a1)

atnaujinti I priede išvardytų nacionalinių standartizacijos institucijų sąrašą remiantis valstybių narių pateikta informacija, nurodyta 21 straipsnyje“.

Ir iš dalies pakeisti b punktą taip:

| „b) | viešųjų pirkimų IRT srities techninių specifikacijų pripažinimo kriterijus pritaikyti prie techninės pažangos“. |
| --- | --- |

„b)

viešųjų pirkimų IRT srities techninių specifikacijų pripažinimo kriterijus pritaikyti prie techninės pažangos“.

5.8   EESRK siūlo 17 straipsnį papildyti 2 dalimi:

„16 straipsnyje nurodyti įgaliojimai perduodami Komisijai neribotam laikotarpiui nuo 2013 m. sausio 1 d.Dėl visų su galių perdavimu susijusių veiksmų Komisija rengia ataskaitą, kuri turi būti pateikta tuo pačiu metu kaip ir 19 straipsnio 3 dalyje nurodyta ataskaita“.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. OL C 110, 2006 5 9, p. 14.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Žr. OL C 132, 2011 5 3, p. 47.

3

(4)  L'ETSI – Europos telekomunikacijų standartų institutas (angl. European Telecommunications Standards Institute, „Institut européen des normes de télécommunications“) yra ES telekomunikacijų srities nepriklausomas ir ne pelno stadartizavmo organas.

4

European Telecommunications Standards Institute, „Institut européen des normes de télécommunications“

(5)  Pagal Tarptautinę standartizacijos organizaciją ir Tarptautinę elektrotechnikos komisiją (IEC) techninės specifikacijos yra produktai, dėl kurių nepasiektas pakankamas sutarimas, kad jiems būtų suteiktas tarptautinio standarto statusas.

5

(6)  COM(2011) 315, Aiškinamojo memorandumo 1 punktas ir konstatuojamosios dalies 18 ir 36 punktai.

6

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/74 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/74

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“

COM(2010) 573 galutinis

2011/C 376/14

Pranešėjas Gabriele BISCHOFF

Bendrapranešėjis Cristian PÎRVULESCU

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2010 m. spalio 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“

COM(2010) 573 galutinis.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 158 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

EESRK:

| 1.1 | mano, jog Komisija turėtų ES lygmeniu stiprinti pagrindinių teisių kultūrą, visų pirma vykdydama stebėseną, kad užtikrintų, kad jos pasiūlymai dėl teisėkūros aktų ir visas teisėkūros procesas bei visi jos priimami aktai atitiktų Chartiją ir valstybės narės jų laikytųsi. Atsižvelgiant į tai, kad yra buvę didelių Chartijos pažeidimų, būtina neatidėliojant nustatyti stebėsenos ir greitojo reagavimo strategiją, |
| --- | --- |

1.1

mano, jog Komisija turėtų ES lygmeniu stiprinti pagrindinių teisių kultūrą, visų pirma vykdydama stebėseną, kad užtikrintų, kad jos pasiūlymai dėl teisėkūros aktų ir visas teisėkūros procesas bei visi jos priimami aktai atitiktų Chartiją ir valstybės narės jų laikytųsi. Atsižvelgiant į tai, kad yra buvę didelių Chartijos pažeidimų, būtina neatidėliojant nustatyti stebėsenos ir greitojo reagavimo strategiją,

| 1.2 | atkreipia dėmesį į teisiškai privalomą įpareigojimą propaguoti pagrindines teises, kuris turi tapti vienu svarbiausių įgyvendinimo strategijos elementų, be kita ko, imantis naujų tikslinių iniciatyvų, pabrėžia pagrindinių teisių, kurios yra mūsų visuomenės kelrodis ir Europos Sąjungos ypatumas, dinamišką pobūdį (1), |
| --- | --- |

1.2

atkreipia dėmesį į teisiškai privalomą įpareigojimą propaguoti pagrindines teises, kuris turi tapti vienu svarbiausių įgyvendinimo strategijos elementų, be kita ko, imantis naujų tikslinių iniciatyvų, pabrėžia pagrindinių teisių, kurios yra mūsų visuomenės kelrodis ir Europos Sąjungos ypatumas, dinamišką pobūdį (1),

| 1.3 | mano, kad pagrindinės socialinės teisės yra neatsiejamos nuo pilietinių ir politinių teisių, todėl joms būtinas ypatingas strateginis dėmesys, mano, kad atitinkamuose dokumentuose esamos nuostatos jau dabar yra privalomos ir turi būti stiprinamos, |
| --- | --- |

1.3

mano, kad pagrindinės socialinės teisės yra neatsiejamos nuo pilietinių ir politinių teisių, todėl joms būtinas ypatingas strateginis dėmesys, mano, kad atitinkamuose dokumentuose esamos nuostatos jau dabar yra privalomos ir turi būti stiprinamos,

| 1.4 | pažymi būtinybę užtikrinti lygybę, visų pirma moterų ir vyrų, ir konkrečiai spręsti su visomis pažeidžiamomis grupėmis, visų pirma migrantais, susijusius klausimus, |
| --- | --- |

1.4

pažymi būtinybę užtikrinti lygybę, visų pirma moterų ir vyrų, ir konkrečiai spręsti su visomis pažeidžiamomis grupėmis, visų pirma migrantais, susijusius klausimus,

| 1.5 | pabrėžia, kad ES lygmeniu Chartijoje nustatyti įpareigojimai taikomi visoms institucijoms, agentūroms ir organams, |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad ES lygmeniu Chartijoje nustatyti įpareigojimai taikomi visoms institucijoms, agentūroms ir organams,

| 1.6 | ragina valstybes nares visais vyriausybės lygmenimis ir visose politikos bei teisėkūros srityse kurti į apsaugą ir propagavimą orientuotą pagrindinių teisių kultūrą, išnagrinėti konkretų poveikį pagrindinėms teisėms vykstant teisės aktų perkėlimui į nacionalinę teisę ir tą poveikį nustatyti, |
| --- | --- |

1.6

ragina valstybes nares visais vyriausybės lygmenimis ir visose politikos bei teisėkūros srityse kurti į apsaugą ir propagavimą orientuotą pagrindinių teisių kultūrą, išnagrinėti konkretų poveikį pagrindinėms teisėms vykstant teisės aktų perkėlimui į nacionalinę teisę ir tą poveikį nustatyti,

| 1.7 | yra labai susirūpinęs dėl tam tikrų politinių pozicijų, kurios gali trukdyti propaguoti ir saugoti pagrindines teises ir tam tikrais atvejais iš tikrųjų trukdo tai daryti, plitimo, |
| --- | --- |

1.7

yra labai susirūpinęs dėl tam tikrų politinių pozicijų, kurios gali trukdyti propaguoti ir saugoti pagrindines teises ir tam tikrais atvejais iš tikrųjų trukdo tai daryti, plitimo,

| 1.8 | primygtinai ragina Komisiją vykdant savo, kaip Sutarčių sergėtojos, funkciją veiksmingai veikti ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrą taikyti neatsižvelgiant į politinius sumetimus, |
| --- | --- |

1.8

primygtinai ragina Komisiją vykdant savo, kaip Sutarčių sergėtojos, funkciją veiksmingai veikti ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrą taikyti neatsižvelgiant į politinius sumetimus,

| 1.9 | siūlo imtis tolesnių priemonių ir propaguojamosios veiklos pagrindinių teisių įgyvendinimo strategijos veiksmingumui didinti, |
| --- | --- |

1.9

siūlo imtis tolesnių priemonių ir propaguojamosios veiklos pagrindinių teisių įgyvendinimo strategijos veiksmingumui didinti,

| 1.10 | ragina visas įgyvendinant pagrindines teises dalyvaujančias ES institucijas, taip pat agentūras bei organus ir valstybes nares, visų pirma Komisiją, suteikti postūmį pilietinės visuomenės dalyvavimui. |
| --- | --- |

1.10

ragina visas įgyvendinant pagrindines teises dalyvaujančias ES institucijas, taip pat agentūras bei organus ir valstybes nares, visų pirma Komisiją, suteikti postūmį pilietinės visuomenės dalyvavimui.

2.   Pristatymas ir padėties apžvalga

2.1   Komisijos komunikatu siekiama nustatyti Chartijos įgyvendinimo naujoje teisinėje aplinkoje, kuri susiformavo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, strategiją. Komisijos politikos tikslas – užtikrinti, kad Chartijoje nustatytos pagrindinės teisės būtų kuo veiksmingesnės.

2.2   Pirmoje komunikato dalyje dėmesys sutelkiamas į tai, kad Europos Sąjunga šiuo požiūriu turėtų veikti nepriekaištingai ir turėtų rodyti pavyzdį, todėl Chartija turi būti Sąjungos politikos ir Sąjungos politikos įgyvendinimo valstybėse narėse vedlė kiekviename šio proceso etape.

2.2.1   Pirma, Komisija turi sustiprinti pagrindinių teisių kultūrą pačioje Komisijoje, visų pirma vykdydama stebėseną, kad užtikrintų savo pasiūlymų dėl teisėkūros aktų ir priimamų aktų atitiktį Chartijai. Antra, Komisija turi užtikrinti, kad kiekvienas aktas teisėkūros procese neprieštarautų Chartijos nuostatoms. Tai reiškia, kad su Chartija taip pat turi derėti visi kurio nors iš teisės aktų leidėjų pateikti pakeitimai bei tarpinstitucinis dialogas.

2.2.2   Galiausiai reikia užtikrinti, kad valstybės narės, įgyvendindamos Sąjungos teisę, nepažeistų Chartijos.

2.3   Antroje komunikato dalyje aptariama būtinybė geriau informuoti piliečius. Šiuo tikslu reikia imtis tikslinių komunikacijos priemonių, kurios būtų pritaikytos įvairioms konkrečioms situacijoms.

2.4   Trečiame Komisijos dokumento skirsnyje dėmesys sutelkiamas į metinę Chartijos taikymo ataskaitą; pirmąją tokią atskaitą Komisija ką tik patvirtino (2). Ataskaita turi du tikslus: pirma, skaidriai, nuolat ir nuosekliai apžvelgti pasiektą pažangą ir, antra, sudaryti sąlygas kasmetiniam keitimuisi nuomonėmis su Europos Parlamentu ir Taryba.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   EESRK pagrindinėms teisėms teikia didžiausią reikšmę. Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija paskelbė komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“. EESRK laiko šį požiūrį svarbiu kiekvienam ES gyvenančiam asmeniui ES pilietybės sąvokos papildymu.

3.1.1   Strategijoje įtvirtinti principai yra labai svarbūs, ir EESRK ypatingą dėmesį atkreipia į veiksmingumo, visuotinumo ir nedalomumo principus bei į aiškumą ir numatomumą. Vis dėlto EESRK laikosi nuomonės, kad daugelio svarbių aspektų buvo nepaisyta arba jie nebuvo pakankamai išsamiai apsvarstyti, taigi juos reikėtų patobulinti.

3.1.2   Vis dėlto verta atkreipti dėmesį į keletą kitų principų. Kaip pažymėta ankstesnėse nuomonėse, „EESRK siekia užtikrinti, kad pagrindinių teisių apsauga būtų iki galo įgyvendinama nuosekliai, taip pat kad būtų laikomasi lygybės ir nediskriminavimo principo neatsižvelgiant į darbuotojų imigrantų profesinę kategoriją“ (3). Be to, ES „teisėje neturi (...) būti priemonių, dėl kurių sumažėtų mastas, kuriuo jau įgyvendinami principai“ (4). Reikėtų numatyti visas galimas priemones, kurios leistų įtikinti Lenkijos, Jungtinės Karalystės ir Čekijos vyriausybes denonsuoti atsisakymo (angl. opt-out) protokolus ir sutikti bendrai taikyti Chartiją.

3.1.3   Komitetas palankiai vertina daugelį strategijoje numatytų papildomų su teisėkūros aktais susijusių elementų. Visų pirma EESRK palaiko „pavyzdinį“ ES veiksmų pagrindinių teisių srityje pobūdį, taip pat jos išorės, visų pirma prekybos, politikoje. Apskritai ES turėtų ne tik rodyti pavyzdį – ji taip pat turėtų aktyviai propaguoti demokratiją ir žmogaus teises – pilietines, politines, ekonomines ir socialines – ir pasinaudoti savo tarptautine įtaka pažangai šioje srityje siekti.

3.1.4   EESRK palankiai vertina Komisijos ir kitų ES institucijų įsipareigojimą nuodugniai persvarstyti savo teisėkūros ir darbo procedūras, visų pirma susijusias su poveikio vertinimu ir atitinkamomis įstaigomis, ir užtikrinti, kad jų darbo rezultatas atitiktų Chartijos principus ir konkretų jos turinį. Tačiau norint užtikrinti veiksmingą pagrindinių teisių apsaugą ir propagavimą, itin svarbu sutelkti dėmesį į jų įgyvendinimą valstybėse narėse ir iniciatyvią jų poziciją šiuo klausimu. Poveikio vertinimas horizontaliosios socialinės nuostatos (SESV 9 straipsnis) ir pagrindinių (socialinių) teisių atžvilgiu išsamiau nagrinėjamas kitoje EESRK nuomonėje (5).

3.2   Naujos grėsmės: krizė ir saugumo praradimas

3.2.1   Komisijos strategijoje neatsižvelgiama į pavojus veiksmingam pagrindinių teisių įgyvendinimui, kuriuos kelia įvairios svarbios naujos grėsmės. Taigi strategijoje turi būti atsižvelgta į šiuos pokyčius ir turi būti numatytas nuoseklus ir išsamus atsakas.

3.2.2   Šiuo požiūriu EESRK jau pabrėžė, kad „finansų ir ekonomikos krizės metu svarbu stiprinti valstybių, ūkio subjektų ir piliečių solidarumą, gerbti piliečių orumą ir teises“ (6). „Be to, EESRK turi abejonių dėl biudžeto išteklių, kuriais šiuo krizės laikotarpiu disponuoja ES valstybės narės, ir nežino, kiek tų išteklių valstybės narės yra pasiryžusios nacionaliniu ir Europos lygmeniu skirti veiksmingai žmogaus teisių apsaugai užtikrinti (...)“ (7).

3.2.3   Naujausioje savo nuomonėje dėl ES kovos su terorizmu politikos – politikos srities, su kuria yra susijusių daug pagrindinių teisių (žmogaus orumas, apsauga nuo kankinimo, duomenų apsauga, negrąžinimas), – EESRK nustatė praktinius sunkumus racionaliai taikant pagrindinių teisių principą politikos kūrimo ir formavimo procese. EESRK džiaugiasi, kad pagarba pagrindinėms teisėms tapo horizontaliu prioritetu šioje labai opioje srityje. Tačiau Komisijos įsipareigojimas gerbti pagrindines teises turėtų būti susietas su panašiu valstybių narių vyriausybių įsipareigojimu, visų pirma įgyvendinant ES teisę. Be to, pagrindinių teisių apsauga turėtų neapsiriboti pastangomis kurti priemones ir jomis pasinaudoti – ji taip pat turėtų apimti jų įgyvendinimą (8).

3.3   Esminis naujas matmuo: teisiškai privalomas įpareigojimas propaguoti pagrindines teises.

3.3.1   Dabar Komisija turi nuspręsti ne tik, kaip geriausiai apsaugoti pagrindines teises savo veikloje, bet ir kaip geriausiai propaguoti pagrindines teises naujomis tikslinėmis iniciatyvomis.

3.3.2   Chartijos 51 straipsnio 1 dalyje taip pat nustatytas įpareigojimas skatinti pagrindinių teisių taikymą. Šis elementas EESRK yra ypač svarbus. EESRK pažymi, kad nors Komisija ir užsimena kai kuriais atžvilgiais apie pagrindinių teisių propagavimą, tačiau ji nepabrėžia strateginės šio įpareigojimo svarbos. Strateginė orientacija, kuri strategijoje turėtų būti suteikta šiam aspektui, turi būti bent tokio pat lygio, kaip įpareigojimo gerbti pagrindines teises orientacija.

3.4   Pagrindinės socialinės teisės yra neatsiejamos nuo pilietinių ir politinių teisių, taigi joms būtina skirti ypatingą strateginį dėmesį.

3.4.1   Primindamas apie pagrindinių teisių nedalomo pobūdžio svarbą, nurodytą pačiame komunikate ir pabrėžtą keliose nuomonėse (9), EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nenumatyta jokio strateginio požiūrio į pagrindines socialines teises.

3.4.2   Atsižvelgdami į ypatingą pagrindinių socialinių teisių svarbą (10) ir ilgą jų raidos ES istoriją, manome, kad tai yra nepriimtina. Kuriant teisiškai privalomą chartiją – šis procesas prasidėjo nuo Darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos (1989 m.), kurią padėjo rengti ir EESRK (11) – taip pat buvo atsižvelgiama į Europos socialinę chartiją (ESC), kuri Amsterdamo sutartimi buvo įtraukta į pirminę ES teisę (12). Tai rodo, kad pagrindinėms socialinėms teisėms, visų pirma toms, kurios „novatoriškiausia“ forma išdėstytos Chartijos antraštinėje dalyje „Solidarumas“ (solidarumą pripažįstant viena iš Sąjungos vertybių), būtina skirti ypatingą ir strateginį dėmesį.

3.4.3   EESRK taip pat jau atkreipė dėmesį į konkretų valstybės tarnybų vaidmenį siekiant užtikrinti veiksmingą pagrindinių teisių taikymą (13). Be to, Komitetas pabrėžia Chartijoje numatytų „trečiosios kartos“ teisių ir principų, visų pirma dėl aplinkos ir vartotojų apsaugos, svarbą. Šių teisių ir principų turėtų būti nuolat laikomasi ir jie turėtų būti propaguojami, be kita ko, ir tais atvejais, kai nustatoma ir įgyvendinama išorės ir prekybos politika.

3.4.4   Dėl pagrindinių socialinių teisių lygiavertiškumo ekonominėms laisvėms principo EESRK laikosi nuomonės, kad šį požiūrį visų pirma būtina užtikrinti pirminėje teisėje. Todėl šis lygiavertiškumo principas kaip „Socialinės pažangos protokolas“ turėtų būti įtrauktas į sutartis. Komitetas primena, jog Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo preambulės 3 konstatuojamoje dalyje ir konkrečiai 151 straipsnyje nurodoma, kad reikia skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas, kad „palaikant jų gerėjimą būtų galima siekti jų suderinimo“ ir primygtinai ragina įtraukti į sutartis socialinės pažangos protokolą, siekiant užtvirtinti socialinių teisių lygiavertiškumo ekonominėms laisvėms principą ir aiškiai nurodyti, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra viršesnės už pagrindines socialines teises bei aiškiai apibrėžti Sąjungos tikslą siekti socialinės pažangos poveikis. (14)

3.5   Turi būti užtikrinta lygybė, visų pirma moterų ir vyrų, ir turi būti konkrečiai sprendžiami su visomis pažeidžiamomis grupėmis, visų pirma migrantais, susiję klausimai.

3.5.1   Svarbu, kad klausimai, susiję su visomis pagrindinėmis (socialinėmis) teisėmis, būtų sprendžiami atskirai ir lygiai taip pat svarbu išnagrinėti šių teisių taikymą ir propagavimą siekiant nediskriminavimo ir lygybės ir tą taikymą bei propagavimą užtikrinti. Tai ypač svarbu siekiant moterų ir vyrų lygybės, kuri jau pripažinta vienu iš Sąjungos tikslų ir nustatyta Chartijos 23 straipsnyje. Be to, lyčių aspektas turėtų būti įtrauktas į visas veiklos sritis.

3.5.2   Pagrindinių teisių apsaugos srityje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamoms grupėms. EESRK atkreipia dėmesį į naujausią savo nuomonę šiuo klausimu (15) ir pabrėžia būtinybę apsaugoti darbo ir socialines teises, visų pirma teisę streikuoti (16). Be to, Komitetas pabrėžia Europos integracijos forumo svarbą.

3.5.3   EESRK mano, kad žmogaus teisės yra visuotinės ir nedalomos, jos turi būti saugomos ir užtikrinamos visiems asmenims, ne tik ES piliečiams. „Teisių ir teisingumo Europa“ negali apsiriboti tik asmenimis, turinčiais vienos iš valstybių narių pilietybę, ji turi apimti visus, kurie gyvena ES teritorijoje. Priešingu atveju ES laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės taikymo sritis asmenų atžvilgiu būtų nesuderinama su vertybėmis ir principais, nediskriminavimu, vienodu požiūriu ir solidarumu, kurių pagrindu įkurta Europos Sąjunga (17). ES turi pasirūpinti iniciatyviomis priemonėmis, kuriomis būtų siekiama apsaugoti kiekvieno asmens pagrindines teises, neatsižvelgiant į jo pilietybę.

3.5.4   Reikėtų tvirčiau pabrėžti pagrindinių teisių dinamišką pobūdį ir teisės turėtų būti labiau saugomos taikant naujas, socialinius pokyčius atitinkančias apsaugos priemones. Kaip jau yra pabrėžęs, EESRK mano, kad, pavyzdžiui, skaitmeninei visuomenei - kartu ir toliau vadovaujantis Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsniu, taip pat Chartijos 7 ir 8 straipsniais - reikalinga speciali apsauga, kuri galėtų būti numatyta naujuose dokumentuose (18).

3.5.5   Vyriausybės ir policija vis dažniau savo veiksmus nutaiko į etnines mažumas, ypač romus. Kaip pabrėžta 2010 m. ataskaitoje, Komisija į tam tikrų ES valstybių narių priemones reagavo skubiai, bet neveiksmingai. Prancūzija išsiuntė romų grupes, nors Chartijoje aiškiai draudžiamas bet koks kolektyvinis išsiuntimas. ES turi užtikrinti, kad valstybės narės nustotų taikyti tokias priemones.

3.6   Būtina padidinti ne teisėkūros aktų strateginę svarbą.

3.6.1   Komunikate pateikiama labai nedaug nuorodų į ne teisėkūros aktus. Atsižvelgiant į didelį ES politinės ir finansinės veiklos mastą, ypač Komisijos atveju, šiam svarbiam aspektui būtina taikyti strateginį požiūrį, kad šiose srityse, įskaitant tokioje opioje politikos srityje, kaip prekyba su trečiosiomis šalimis, būtų laikomasi Chartijoje nustatytų įpareigojimų. Be to, strategija taip pat turėtų apimti galimus neveikimo ir (netinkamo) elgesio atvejus.

3.7   ES lygmeniu Chartijoje nustatyti įpareigojimai taikomi visoms institucijoms, agentūroms ir organams, kurių kiekvienas turi savo konkrečią atsakomybės sritį.

3.7.1   EESRK džiaugiasi, kad komunikate kelis kartus daroma nuoroda į Sąjungos institucijas. Vis dėlto į šį aspektą atsižvelgiama nesistemingai. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos institucinė struktūra apibrėžta ESS 13 straipsnio 1 dalyje ir šia struktūra „siekiama skatinti jos vertybes, siekti jos tikslų, tarnauti jos, jos piliečių ir valstybių narių interesams bei užtikrinti jos politikos ir veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir tęstinumą“. Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, turi užtikrinti nuoseklaus ir veiksmingo požiūrio taikymą. Kita vertus, EESRK mano, kad, kalbant apie pagrindinių teisių apsaugą, konkretus Komisijos vaidmuo yra Sąjungos vertybių sergėtojo.

3.7.2   Už konkrečią priežiūrą ir užtikrinimą, kad visos Komisijai atskaitingos agentūros ir organai gerbtų pagrindines teises ir jas propaguotų, atsakinga Komisija. Tai ypač pasakytina apie OLAF, FRONTEX ir kt. Naujausiose savo nuomonėse EESRK išreiškė susirūpinimą FRONTEX. Komitetui nerimą kelia valstybių narių vyriausybių ir FRONTEX agentūros vykdoma praktika, kai iš šalies išsiunčiami asmenys, kuriems gali būti reikalinga tarptautinė apsauga (19). Šie vis dažnesni ir vis platesnio masto veiksmai turėtų būti vykdomi visiškai skaidriai ir prisiimant dėl jų visą atsakomybę. Komitetas rekomenduoja, kad FRONTEX ir Europos prieglobsčio paramos biuras bendradarbiautų siekdami veiksmingai užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams. Išsiunčiant asmenis į šalis ar teritorijas, kuriose jų saugumui gresia pavojus, aiškiai pažeidžiamas negrąžinimo principas. Be to, EESRK taip pat pasiūlė FRONTEX darbuotojus specialiai mokyti, kad būtų užtikrintas aukštesnis pagrindinių teisių apsaugos lygis (20).

3.7.3   Visoms kitoms institucijoms vis dar reikės didelę savo veiklos dalį skirti nuoseklios ir veiksmingos pagrindinių teisių paisymo ir propagavimo strategijos kūrimui ir apsvarstyti galimybę patobulinti jau priimtus dokumentus (21) atsižvelgiant į šią nuomonę. Visų pirma Taryba turi rimtai žiūrėti į savo ypatingą valstybių narių platformos pagrindinių teisių apsaugai ir propagavimui funkciją.

3.8   Valstybių narių lygmeniu

3.8.1   Pagrindinės teisės yra būtinas ir pagrindinis su ES naryste susijęs įsipareigojimas, taigi valstybės narės turi atlikti svarbų vaidmenį, kad pagrindinės teisės būtų veiksmingos. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimus įgyvendinti prevencijos strategiją ir užtikrinti, kad, įgyvendindamos Sąjungos teisę, valstybės narės nepažeistų Chartijos. Bus būtina visais vyriausybės lygmenimis ir visose politikos bei teisėkūros srityse sukurti į apsaugą ir propagavimą orientuotą pagrindinių teisių kultūrą, išnagrinėti konkretų poveikį pagrindinėms teisėms teisės aktus perkeliant į nacionalinę teisę ir tą poveikį nustatyti. Vis dėlto, siekiant išvengti suteikti klaidingų lūkesčių, reikėtų pabrėžti, kad valstybės narės – nors jos ir išlieka įsipareigojusios dėl skirtingu mastu pasirašytų svarbiausių tarptautinių teisių apsaugos aktų – Chartijoje nustatytas teises ir principus saugoti ir propaguoti įpareigotos tik tais atvejais, kai jos įgyvendina ES teisę.

3.8.2   EESRK primygtinai ragina Komisiją vykdant savo, kaip Sutarčių sergėtojos, funkciją veiksmingai veikti ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrą taikyti neatsižvelgiant į politinius sumetimus. Kalbant apie pagrindinių teisių apsaugą, galiojanti procedūra įgyvendinama pernelyg lėtai ir yra visiškai netinkama. Atsižvelgiant į šios srities svarbą ir galimą pavojų gyvybei, saugumui, gerovei ir orumui, ES veiksmai turi būti greiti ir ryžtingi, jų turi būti imamasi laiku ir turi būti nedelsiant pasinaudojama visais suteiktais instituciniais įgaliojimais.

3.8.3   EESRK primygtinai pataria Komisijai vykdant pažeidimo tyrimo procedūras neteikti pirmenybės byloms, kuriose keliami principo klausimai ar kurios daro ypač didelį neigiamą poveikį ES piliečiams. Visos Chartijoje nustatytos teisės, visų pirma socialinės teisės, yra vienodai svarbios ir nė viena institucija, įskaitant Europos Komisiją, neturi teisės ar kompetencijos tam tikroms teisėms teikti prioritetą.

3.8.4   EESRK nuomone, individualios išlygos valstybėms narėms yra nepriimtinos, nes dėl tokių išimčių gali kilti situacijų, kuriose gali būti smarkiai pakenkta ES pagrindinių teisių chartijoje numatytų piliečių ir darbuotojų teisių apsaugai ar šių teisių įgyvendinimo užtikrinimui Europos Sąjungoje. Komisija ir visos kitos ES institucijos turėtų išnagrinėti galimybę šalis, kurios ir toliau netaiko Chartijos, paskatinti besąlygiškai prisiimti visus iš šios pagrindinių teisių priemonės kylančius įsipareigojimus ir galimybę kasmet pranešti apie priemones, kurių imamasi šiuo klausimu, bei apie priemones, kurių atitinkamos valstybės narės imasi, kad veiksmingai įgyvendintų Chartijoje įtvirtintas pagrindines teises.

3.9   Kitų tarptautinių įsipareigojimų vaidmuo yra nepakankamai įvertintas.

3.9.1   Komunikate daroma nemažai nuorodų į kitus tarptautinius įsipareigojimus. Deja, ir vėl trūksta išsamumo. Todėl šiuo atžvilgiu taip pat reikia taikyti strateginį požiūrį. To visų pirma reikalaujama pagal ES chartijos 53 straipsnį (kaip būtiniausia apsauga, kalbant apie JT paktus), (persvarstytą) Europos socialinę chartiją ir galiausiai EŽTK, kaip pabrėžta 52 straipsnio 3 dalyje. Iš esmės, siekiant užtikrinti būtiniausią apsaugą, tas pats taikoma ir kitų tarptautinių institucijų, visų pirma EŽTT, praktikai.

3.10   Papildomos priemonės

3.10.1   EESRK pabrėžė veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių svarbą (22). Būtina stiprinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) funkciją, susijusią su Chartijoje nustatytų teisių įgyvendinimo stebėjimu, taip pat su atitinkamais protokolais. Visų pirma turi būti viešai skelbiama teismo praktika, įskaitant praktiką, susijusią su atitinkamais protokolais.

3.10.2   Siekiant veiksmingai apsaugoti žmogaus teises visos valstybės narės turėtų laikytis visų teisinės valstybės standartų bei reguliariai rengti ataskaitas šiuo klausimu. Tai visų pirma apima teismų įgaliojimus kreiptis į aukščiausiąją teisinę instanciją su prašymu patikrinti, ar teisinės normos ir valdžios taikomos priemonės nepažeidžia pagrindinių teisių ir žmogaus teisių. Panašiai turėtų būti gerbiama piliečių teisė kreiptis į kompetentingus nacionalinius ir Europos teismus dėl pagrindinių teisių pažeidimų.

3.10.3   Visi būtini ištekliai turi būti priskirti atitinkamoms struktūroms. Tai visų pirma susiję su pačiu EESRK, Komisija ir visomis kitomis ES institucijomis. Komunikate nėra konkrečiai kalbama apie konkrečias institucinių gebėjimų stiprinimo priemones. Procesui, kuriame ES imasi veiksmų, kad saugotų pagrindines teises ir gerintų teisėkūros bei politikos procesą, reikia laiko ir didelių išteklių (pvz., personalo mokymo). Iš komunikato matyti, kad nėra jokio konkretaus perėjimo į šį etapą plano. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, nesant aiškaus ir tvirto įsipareigojimo stiprinti gebėjimus, daugumai šios politikos tikslų bus smarkiai pakenkta, bent jau trumpalaikėje perspektyvoje. Tai galioja ir pačiai Komisijai (23), ir, pvz., Pagrindinių teisių agentūrai (FRA) (24). Todėl visų pirma reikėtų stiprinti FRA ir įtraukti šią agentūrą į visas sinergijos užtikrinimo priemones. Be to, reikėtų planuoti aktyvų nacionalinių žmogaus teisių komitetų, ombudsmenų ir visų kitų žmogaus teisių gynėjų dalyvavimą.

3.11   Propaguojamoji veikla

3.11.1   Europos Sąjunga turėtų siekti stiprinti pagrindinių socialinių teisių teisinį pagrindą. Tam Europos Sąjungai reikės prisijungti prie persvarstytos Europos socialinės chartijos ir jos protokolų. Valstybėms narėms Europos Sąjunga turėtų rekomenduoti ratifikuoti visus susijusius pagrindinių (socialinių) teisių dokumentus (įskaitant taisomuosius ir papildomus (neprivalomus) protokolus). Jeigu ratifikuoti kokį nors dokumentą Europos Sąjungai neatrodo įmanoma, reikėtų išnagrinėti visus būdus užtikrinti, kad jų turinys taptų teisiškai privalomas, ir tais būdais pasinaudoti.

3.11.2   Integravimas reiškia tai, kad iš kiekvieno administracinio vieneto bus ne tik reikalaujama kruopščiai nagrinėti įprastą (ypač teisėkūros) veiklą, bet ir bus tikimasi pasiūlymų dėl vienos ar dviejų konkrečių propagavimo priemonių per metus. Be to, reikėtų papildomai ištobulinti pagrindinių teisių kontrolinį sąrašą, visų pirma atsižvelgiant į propagavimą ir lyčių aspekto integravimą bei darnų vystymąsi.

3.11.3   Komisija turėtų inicijuoti daugiau projektų. Į šiuos projektus taip pat turėtų būti įtraukta žmogaus teisių gynėjų apsauga. Reikėtų gerinti ir vidaus, ir išorės bendradarbiavimą. EESRK norėtų paminėti savo nuomonę, kurioje Komitetas prašo „Europos Sąjungos savo politikoje skirti daugiau dėmesio ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms pasitelkiant sukurtas geografines ir temines priemones, kurios užtikrino, kad buvo pripažintas socialinio dialogo“ pirmaeiliškumas (25). Be to, Komisija turėtų prašyti kitų tarptautinių organizacijų patarimų dėl žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo.

3.11.4   EESRK susirūpinęs dėl žemo piliečių informuotumo apie Chartiją ir pagrindines teises lygio. Būtina daug pastangų matomumui padidinti. Chartija yra pagrindinis dokumentas ir jos turinys turėtų būti viešinamas ir ji turėtų būti orientyru didelei daugumai europiečių. EESRK rekomenduoja Komisijai padidinti pastangas šiai problemai išspręsti. Šiuo požiūriu bendraujant su piliečiais dėmesį reikėtų sutelkti ne į ataskaitų skleidimą, verčiau reikėtų imtis aktyvių priemonių ir užtikrinti, kad Chartija taptų pamatiniu kiekvieno ES piliečio dokumentu.

3.11.5   EESRK palankiai vertina visą veiklą (įskaitant valstybių narių), kuria siekiama konkrečiai mokyti visas suinteresuotąsias grupes, visų pirma teisinį personalą, ir geriau informuoti piliečius, tačiau tai – tik vienas būtinos komunikacijos strategijos aspektų. Itin svarbu gebėti tiesiogiai bendrauti su visuomene. Tą patvirtina ir Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (angl. SOLVIT), kuriame Komisija aktyviai ieško informacijos, įskaitant atitinkamų suinteresuotųjų subjektų informaciją, patirtis. Tokį pat požiūrį reikia taikyti pagrindinėms teisėms apskritai ir konkrečiai socialinėms teisėms.

3.12   „Atsparumo bandymas“

3.12.1   Pagrindinių teisių veiksmingumas turi būti įrodomas praktikoje, ypač ekonomikos krizės laikais ar didelio politinio spaudimo atvejais. EESRK yra itin susirūpinęs, kad plinta tam tikros politinės pozicijos, dėl kurių gali būti padaromi – ir tam tikrais atvejais iš tikrųjų padaromi – šiurkštūs pagrindinių teisių pažeidimai ir gali būti trukdoma – ir tam tikrais atvejais iš tikrųjų trukdoma – propaguoti pagrindines teises ir jas saugoti.

3.12.2   ESTT jau nagrinėjo svarbius su pagrindinėmis teisėmis susijusius klausimus ir yra pripažinęs negaliojančiais tam tikrus antrinius teisės aktus, pvz., bylose dėl nediskriminavimo (26) ir duomenų apsaugos (27), ar sutrukdęs nacionalinės teisės aktuose nustatyti įkalinimo bausmę „neteisėtai esantiems trečiųjų šalių piliečiams“ (28).

3.12.3   Be to, EESRK kelia susirūpinimą masinis romų išsiuntimas, elgesys su dokumentų neturinčiais žmonėmis iš Šiaurės Afrikos, saviraiškos laisvės apribojimas, ypač žiniasklaidoje, ir t. t. Visi teisėkūros aktai, kuriuose leidžiama taikyti su pagrindinėmis (socialinėmis) teisėmis (pvz., teise apriboti didžiausią darbo valandų skaičių) susijusias išimtis ar apribojimus, turės būti konkrečiai peržiūrėti.

3.12.4   Finansų ir ekonomikos krizė pagrindinėms socialinėms teisėms daro didelį spaudimą. Jokie paktai, ekonomikos atgaivinimo planai ir kitos ES ir (arba) valstybių narių priemonės jokiu būdu neturi pažeisti pagrindinių (socialinių) teisių, kaip antai teisės į informaciją ir konsultacijas, teisės į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus esant besąlygiškai socialinių partnerių autonomijai, taip pat teisės naudotis viešosiomis ir socialinėmis paslaugomis, – verčiau jų turėtų būti paisoma ir jos turėtų būti propaguojamos.

3.13   Pilietinė visuomenė: reikėtų gerokai sustiprinti dalyvavimo aspektą.

3.13.1   Apskritai strategijoje minima būtinybė atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių nuomonę. EESRK daugelyje nuomonių atkreipė dėmesį į šį svarbų pagrindinių teisių srities aspektą (29). Sąvoka „suinteresuotosios šalys“ atrodo pakankamai plati, kad aprėptų visus subjektus. Vis dėlto EESRK itin svarbu, kad būtų aiškiai atsižvelgta į jo, kaip patariamojo organo, vaidmenį. Tas pat taikoma ir ES lygmens socialiniams partneriams (SESV 152 straipsnis).

3.13.2   Didžiausią poveikį pagrindinių teisių įgyvendinimas daro visų pirma individualiems asmenims, o apskritai – visai pilietinei visuomenei. Suinteresuotiesiems subjektams turi būti suteiktas aiškus vaidmuo. Taigi jie turi nuolat, visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti šiame procese.

3.13.3   Visų pirma į šį procesą turėtų būti įtrauktas EESRK ir su juo turėtų būti nuolat ir tinkamu laiku konsultuojamasi, ypač dėl metinės ataskaitos, kurią turi parengti Komisija. Komitetas, kaip ES vertybių sergėtojas ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, turi geriausias galimybes palaikyti ryšį su pilietine visuomene.

3.13.4   EESRK kiekvienais metais parengs nuomonę dėl Pagrindinių teisių chartijos (skirdamas ypatingą dėmesį pagrindinėms socialinėms teisėms), socialinių horizontaliųjų sąlygų (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 9, 10 straipsniai) ir kitų Lisabonos sutartyje numatytų socialinės politikos nuostatų (visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 145–166 ir 168 straipsnių), taip pat antrinės teisės ir kitų teisinių bei politinių priemonių taikymo, atsižvelgdamas į tikslų ir uždavinių laikymąsi ir propagavimą. Komitetas išnagrinės ir įvertins, kaip tai prisideda prie ES vystymosi pagrindinių teisių ir socialinės politikos srityse. Prireikus, nuomonėje bus pateikiama rekomendacijų, kaip konkrečiomis priemonėmis galima geriau įgyvendinti tikslus ir uždavinius.

Konsultacijose, kurios bus organizuojamos prieš rengiant kiekvieną nuomonę, kartu su socialiniais partneriais ir įvairių interesų grupių atstovais, savo konkrečias nuomones ir pranešimus socialinės srities klausimais galės pateikti ir kitos didelės, atstovaujamosios pilietinės visuomenės organizacijos. Ši kasmetinė EESRK nuomonė bus pateikiama ir paaiškinama ES institucijų atstovams, visų pirma Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Parlamentui, Komisijai, Europos Teisingumo Teismui ir Europos centriniam bankui.

Be to, bus rengiamos konferencijos, skirtos užtikrinti veiksmingą Chartijos įgyvendinimą. Konferencijos taip pat padės stiprinti ryšius su Pagrindinių teisių agentūra.

3.13.5   Metinė ataskaita yra naudinga priemonė politikos pažangai vertinti. Ji turėtų būti lengvai prieinama. EESRK ragina Komisiją ir Pagrindinių teisių agentūrą pasinaudoti galimybe įtraukti į ataskaitos rengimą pilietinę visuomenę, ir atsižvelgti į nepriklausomas pagrindinių teisių apsaugos apžvalgas ES lygmeniu ir už ES ribų. Komitetas, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, yra pasirengęs palengvinti šį procesą ir prisidėti prie metinės apžvalgos. Metinėje ataskaitoje turi būti atsižvelgta į atvejus, kuriais dėl įvairių priežasčių nepateikiamos peticijos ir nepareiškiami ieškiniai teisme. Šiuo požiūriu ataskaitai turėtų būti naudinga ir ji turėtų būti grindžiama visa informacija, kurią teikia įvairios pagrindinių teisių srityje dirbančios organizacijos.

3.13.6   Nors EESRK pripažįsta metinės ataskaitos svarbą, Komitetas mano, kad pirmojoje metinėje ataskaitoje trūksta nuoseklaus dėmesio visoms Chartijoje numatytoms pagrindinėms teisėms. Ataskaitos skirsnyje „Svarbiausios tendencijos“ pabrėžiama nemažai svarbių sričių, tačiau atrankos kriterijai neaiškūs. Toks selektyvus metodas nepadeda nustatyti jokių įgyvendinimo spragų ir – tai kelia dar didesnį nerimą – gali rodyti, kad tam tikroms pagrindinėms teisėms suteikiamas didesnis prioritetas nei kitoms.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė „Transatlantinių santykių ir Europos socialinio modelio sklaidos tarptautiniu mastu“, 2011 2 17, OL C 51/20.

1

(2)  COM(2011)160 galutinis, priimta 2011 m. kovo 30 d.

2

(3)  EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių Europos imigracijos teisės aktuose, OL C 128, 2010 5 18, p. 29, 4.2.3 punktas.

3

(4)  EESRK nuomonė dėl ES pagrindinių teisių chartijos kūrimo, OL C 367, 2000 12 20, p. 26, 3.1.3 punktas.

4

(5)  EESRK nuomonė dėl ES sanglaudos ir socialinės politikos koordinavimo stiprinimo (dar nepaskelbta OL).

5

(6)  EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 4.2.4.2 punktas.

6

(7)  EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių Europos imigracijos teisės aktuose, OL C 128, 2010 5 18, p. 29, 4.3.4 punktas.

7

(8)  EESRK nuomonė dėl ES kovos su terorizmu politikos (OL C 218, 2011 7 23, p. 91), SOC/388, 4.5.1–4.5.2 punktai.

8

(9)  EESRK nuomonė dėl ES pagrindinių teisių chartijos kūrimo, OL C 367, 2000 12 20, p. 26, 3.1.1 punktas; EESRK nuomonė dėl Pagrindinių teisių agentūros, OL C 88, 2006 4 11, p. 37, 2.1 punktas; EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 3.5 punktas.

9

(10)  EESRK nuomonė dėl ES pagrindinių teisių chartijos kūrimo, OL C 367, 2000 12 20, p. 26, 3.1.3 punktas.

10

(11)  EESRK nuomonė dėl pagrindinių Bendrijos socialinių teisių, OL C 126, 1989 5 23, p. 4.

11

(12)  ESS 5 konstatuojamoji dalis ir SESV 151 straipsnio 1 dalis.

12

(13)  EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių Europos imigracijos teisės aktuose, OL C 128, 2010 5 18, p. 29, 4.3.4 punktas.

13

(14)  EESRK nuomonė „Socialinė darbotvarkė“, OL C 182, 2009 08 04, p. 65 ir „Vidaus rinkos socialinė dimensija“, OL C 44, 2011 02 11, p. 90.

14

(15)  EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių Europos imigracijos teisės aktuose, OL C 128, 2010 5 18, p. 29.

15

(16)  EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 4.1.9 punktas.

16

(17)  EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 3.5 punktas.

17

(18)  EESRK nuomonė „Skaitmeninės kultūros, skaitmeninių įgūdžių ir skaitmeninės įtraukties didinimas“, 1182/2011, 2011 7 14, 7 punktas.

18

(19)  EESRK nuomonė dėl Bendros Europos prieglobsčio sistemos papildomos naudos, OL C 44, 2011 2 11, p. 17, 4.19 punktas.

19

(20)  EESRK nuomonė dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse būtiniausių reikalavimų, OL C 18, 2011 1 19, p. 85, 4.2.1.9 punktas.

20

(21)  2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija; 2011 m. vasario 24–25 d. Tarybos išvados.

21

(22)  EESRK nuomonė dėl ES pagrindinių teisių chartijos kūrimo, OL C 367, 2000 12 20, p. 26, 3.1.4 ir 3.3.3 punktai.

22

(23)  EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 1.4 punktas; EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių Europos imigracijos teisės aktuose, OL C 128, 2010 5 18, p. 29, 2.15 punktas.

23

(24)  EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 3.7 punktas; EESRK nuomonė dėl pagrindinių teisių agentūros įkūrimo, OL C 88, 2006 4 11, p. 37.

24

(25)  EESRK nuomonė dėl Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (nuomonė savo iniciatyva), 1.1 ir 1.2 punktai.

25

(26)  2011 m. kovo 1 d. Teisingumo Teismo (Didžioji kolegija) sprendimas Association belge des Consommateurs Test-Achats ASBL, C-236/09 (atsižvelgimas į lyties kriterijų kaip veiksnį atliekant draudimo rizikos įvertinimą).

26

(27)  2010 m. lapkričio 9 d. Teisingumo Teismo (Didžioji kolegija) sprendimas Volker und Markus Schecke, C-92/09 ir C-93/09 (asmens duomenų tvarkymas dėl informacijos apie paramos žemės ūkiui gavėjus skelbimo).

27

(28)  2011 m. balandžio 28 d. Teisingumo Teismo (Pirmoji kolegija) sprendimas El Dridi, C-61/11 PPU (teisės aktas, „kuriame numatyta skirti laisvės atėmimo bausmę neteisėtai esančiam trečiosios šalies piliečiui vien dėl tos priežasties, kad jis tos valstybės teritorijoje be pateisinamos priežasties gyvena pažeisdamas įpareigojimą per nustatytą terminą iš jos išvykti“).

28

(29)  EESRK nuomonė dėl ES pagrindinių teisių chartijos kūrimo, OL C 367, 2000 12 20, p. 26, 3.4 punktas; EESRK nuomonė dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės piliečių labui, OL C 128, 2010 5 18, p. 80, 4.3 punktas.

29

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2010-2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“

COM(2010) 636 galutinis

2011/C 376/15

Pranešėjas Ioannis VARDAKASTANIS

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. sausio 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2010 –2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“

COM(2010) 636 galutinis.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (2011 m. rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 151 nariui balsavus už, nė vienam – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK teigiamai vertina 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios ir laiko ją aktyvia politikos priemone Jungtinių Tautų (JT) neįgaliųjų teisių konvencijai ir su šios konvencijos sudarymų susijusiems įsipareigojimams įgyvendinti. Šia strategija ES oficialiai patvirtina JT neįgaliųjų teisių konvenciją, pripažindama, kad ši yra teisiškai privaloma. EESRK ragina ES žengti kitus ne mažiau svarbius žingsnius ir ratifikuoti konvencijos fakultatyvų protokolą bei užtikrinti, kad galiojančiuose ir būsimuose antrinės teisės aktuose būtų paisoma JT konvencijos nuostatų. EESRK mano, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija nustato aiškų pagrindą, kuris, garantavus neįgaliųjų dalyvavimą ir įtraukimą, leidžia jiems prisidėti prie savo galimybių realizavimo.

1.2   EESRK siūlo susieti Europos strategijos dėl negalios ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų įtraukti konkrečius su neįgaliaisiais susijusius tikslus į savo nacionalines reformų programas tam, kad būtų nustatytas skurdo, užimtumo ir švietimo lygis.

1.3   EESRK teigiamai vertina Europos Komisijos iniciatyvą dėl antidiskriminacinės direktyvos (1), paremtą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsniu (2). Komitetas ragina valstybes nares ir Europos Parlamentą, jeigu straipsniai dėl negalios pripažinimo būtų iš dalies pakeisti pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, priimti griežtus ir tinkamus ES teisės aktus, kurie neįgaliųjų teises gintų ne tik užimtumo srityje.

1.4   EESRK pabrėžia, kad konsultavimasis su neįgaliųjų organizacijomis ir jų aktyvus įtraukimas į teisės aktų ir politikos strategijų kūrimą ir įgyvendinimą pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos 4 straipsnio 3 dalį ir ES sutarties 11 straipsnį, duotų papildomos naudos. Socialiniai partneriai taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį ir savo derybose turėtų dar dažniau kelti su negalia susijusius klausimus. EESRK ragina įgyvendinti 2010 m. kovo 25 d. Europos socialinių partnerių sudarytą bendrąjį susitarimą dėl įtraukiųjų darbo rinkų ir prašo valstybių narių imtis konkrečių finansinių priemonių kolektyvinėms deryboms negalios klausimais skatinti. Komitetas pažymi, kad įgyvendinant neįgaliųjų užimtumo politiką turi būti skiriamas dėmesys tam, kaip apskritai palengvinti neįgaliųjų profesinį gyvenimą (angl. life-streaming), visų pirma mokymuisi visą gyvenimą, įdarbinimui, užimtumo tęstinumui ir sugrąžinimui į darbą, taip pat užtikrinant, kad valstybės pagalbą reglamentuojančiuose teisės aktuose būtų numatyta pozityvi diskriminacija. Komitetas taip pat palankiai vertina bendrus profesinių sąjungų ir asociacijų veiksmus ir ragina jų imtis, pavyzdžiui, organizuoti bendrą Europos profesinių sąjungų konfederacijos ir Europos neįgaliųjų forumo konferenciją.

1.5   EESRK mano, kad Europą be kliūčių, kurioje būtų užtikrinta neįgaliųjų judėjimo laisvė, galima sukurti priėmus Europos prieinamumo aktą, t. y. griežtą ir tinkamą privalomą teisės aktą, kuriuo neįgaliesiems būtų užtikrinta judėjimo laisvė bei prekių, paslaugų ir fizinės infrastruktūros prieinamumas. Europos ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų nustatyti tinkamą ir efektyvų taikymo ir stebėsenos mechanizmą.

1.6   Prieinamumo sąlygų gerinimas prisidėtų prie ES konkurencingumo didinimo ir spartesnio ekonomikos atsigavimo, nes būtų sukurtos naujos pagalbinių prekių ir paslaugų rinkos ir naujos darbo vietos. EESRK palankiai vertina Europos strategijos dėl negalios pasiūlymą iki 2015 m. užtikrinti visišką viešojo sektoriaus interneto svetainių ir svetainių, kuriose teikiamos pagrindinės viešosios paslaugos, prieinamumą.

1.7   EERSK mano, kad Europos mobilumo kortelė būtų konkreti ir efektyvi priemonė neįgaliųjų judėjimo laisvei skatinti, nes suteiktų neįgaliesiems galimybę pasinaudoti paslaugomis visoje ES. Įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios Europos mobilumo kortelę reikėtų įvesti visose valstybėse narėse.

1.8   Formuojant ES politiką EESRK ragina laikytis žmogaus orumo ir lygybės principų. Komitetas kviečia didinti visuomenės, taip pat ir šeimų sąmoningumą, atkreipiant dėmesį į neįgaliųjų padėtį, pagarbą neįgaliųjų teisėms ir orumui. Taip pat reikėtų kovoti su stereotipais, susijusiais su neįgaliaisiais užimtumo, švietimo ir kitose srityse. EESRK tiki ES veiksmų, skirtų panaikinti neįgaliųjų padėties valstybėse narėse atotrūkiui, pridėtine verte. Reikėtų skatinti visas žiniasklaidos priemones propaguoti neįgaliųjų gebėjimus ir jų indėlį. EESRK rekomenduoja nustatyti negalios rodiklius, pagal kuriuos būtų renkami nuoseklūs duomenys visose asmens gyvenimo srityse ir stebimas neįgaliųjų skaičius, tam, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, skurdą ir nedarbo lygį.

1.9   EESRK mano, kad reikia sudaryti Europos negalios komitetą, kuris užtikrintų Europos strategijos dėl negalios struktūruotą valdymą, taip pat reikėtų griežtesnio ir veiksmingesnio mechanizmo koordinuoti ir stebėti, kaip Europoje ir valstybėse narėse pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 1 dalį įgyvendinama konvencija. EESRK taip pat nuolat vertins įgyvendinimą.

1.10   EESRK apgailestauja dėl neigiamo finansų krizės poveikio neįgaliųjų gyvenimui ir jų galimybėms pasinaudoti savo teisėmis. Komitetas ragina remti neįgaliuosius ir krizės sąlygomis ir rekomenduoja nemažinti socialinių išlaidų biudžeto taupymo tikslais. Šiam tikslui pasiekti ir Europos strategijos dėl negalios ir JT neįgaliųjų teisės konvencijos įgyvendinimo finansavimui turėtų būti naudojami Europos struktūriniai fondai ir kitos finansinės priemonės. Reikia papildomų mechanizmų, pavyzdžiui, susijusių su struktūriniais fondais. Tai gali būti ir tiesioginis finansavimo skyrimas (angl. ringfencing) neįgaliesiems ir kitoms pažeidžiamų asmenų grupėms skirtoms priemonėms. Būsima sanglaudos politika taip pat turi atitikti JT neįgaliųjų teisių konvenciją. Reikia veiksmingai įgyvendinti dabartinio reglamento 16 straipsnį.

1.11   EESRK įsitikinęs, jog visi, įskaitant ir psichosocialinės negalios žmones, asmenis, kuriems reikia intensyvesnės paramos, neįgalius vaikus ir moteris, turėtų turėti tokias pačias žmogaus teises ir pagrindines laisves kaip ir kiti žmonės. Komitetas pripažįsta ir propaguoja teisę gyventi savarankiškai ir ragina remti perėjimą nuo institucinės prie bendruomeninės globos.

1.12   EESRK rekomenduoja 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje pripažinti teisinį Europos strategijos dėl negalios ir JT neįgaliųjų teisių konvencijos statusą ES ir numatyti finansavimą strategijos ir konvencijos integravimui ir įgyvendinimui. Daugiametė finansinė programa turi remti pagrindinių teisių užtikrinimo ir neįgaliųjų įtraukties tikslus ir turėtų investuoti į kovą su diskriminacija ir prieinamumo gerinimą.

2.   Įžanga

2.1   2010 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos priimtas komunikatas yra pagrindinė neįgaliesiems skirta politikos priemonė. Europos strategija dėl negalios nustato aštuonias pagrindines sritis: prieinamumas, dalyvavimas, lygybė, užimtumas, švietimas ir mokymas, socialinė apsauga, sveikata ir išorės veiksmai. Kiekvienoje srityje numatyti svarbūs veiksmai 2010–2015 m. laikotarpiui, kuriuos įgyvendinus bus parengtos naujos iniciatyvos, o strategija – persvarstyta. Europos strategija dėl negalios siekiama padėti įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir sukurti konvencijos įgyvendinimo mechanizmus ES politikoje ir ES institucijose. Strategijoje taip pat nurodoma, kokios paramos reikės finansavimui, moksliniams tyrimams, visuomenės švietimui, statistikai ir duomenų rinkimui. Prie komunikato pridedami du svarbūs dokumentai: 2010–2015 m. planuojamų konkrečių veiksmų sąrašas (3) ir darbo dokumentas (4), kuriame strategija aiškinama atsižvelgiant į JT neįgaliųjų teisių konvenciją.

2.2   EESRK ragina siekti veiksmingo JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo persvarstant ir rengiant Europos teisės aktus.

2.3   EESRK mano, kad ES politika turėtų atspindėti JT neįgaliųjų teisių konvencijos įdiegtą perėjimą nuo medicininės prie žmogaus teisių paradigmos, ir pats įsipareigoja negaliai taikyti socialinį modelį.

2.4   EESRK rekomenduoja įtraukti JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatą, kad neįgalieji – „tai asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie sąveikaudami su įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiai su kitais asmenimis“ (5).

2.5   EESRK yra įsitikinęs, kad kiekvienas žmogus turi teisę į gyvybę, ir pabrėžia, kad neįgalieji turi lygiai tokią pačią teisę.

2.6   EESRK piktinasi sunkiomis neįgaliųjų gyvenimo sąlygomis: jie diskriminuojami dėl įvairių priežasčių: lyties, rasės, odos spalvos, etninės arba socialinės kilmės, genetinių savybių, kalbos, religijos arba tikėjimo, politinės arba kitokios nuomonės, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo, amžiaus, seksualinės orientacijos arba kitokio statuso.

2.7   EESRK pripažįsta, kad neįgalieji sudaro apie 16 proc. ES gyventojų, t. y. 80 milijonų žmonių. Tai sudaro šeštadalį ES darbo jėgos, o 75 proc. šių žmonių, kuriems gali reikėti intensyvios paramos, neturi galimybės įsidarbinti. 38 proc. 16–34 metų amžiaus neįgaliųjų uždirba 36 proc. mažiau nei įgalūs žmonės (6).

2.8   Kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse (7), EESRK pakartoja savo pasiryžimą siekti neįgaliųjų lygybės ir įtraukties, tiek įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios, tiek JT neįgaliųjų teisių konvenciją, tiek ES išorės veiksmus.

2.9   EESRK ragina imtis efektyvių priemonių spręsti mokyklos nebaigimo problemą, nes mano, kad skirtingai nuo įgalių žmonių, neįgaliųjų atveju dvigubai mažiau tikėtina, kad jiems pavyks pasiekti aukštąjį (tretinį) mokslą.

2.10   EESRK ragina persvarstyti Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, suderinant ją su JT neįgaliųjų teisių konvencija. Iš esmės, jeigu būtų laikomasi JT neįgaliųjų teisių konvencijos, taikant ir perkeliant direktyvą į nacionalinę teisę atsisakymas tinkamai pritaikyti sąlygas turėtų būti laikomas viena iš diskriminacijos rūšių. EESRK ragina valstybes nares direktyvą įgyvendinti teisingai, o Europos Komisiją – deramai stebėti direktyvos įgyvendinimą.

2.11   EESRK sutinka, kad struktūrinius fondus reikėtų naudoti ekonomikos atgaivinimui ir socialinei sanglaudai (8). Būsimuose teisės aktuose nediskriminavimas ir prieinamumas turėtų likti horizontaliaisiais principais, reikėtų pripažinti neįgaliųjų organizacijų dalyvavimo visuose proceso etapuose (kūrimo, įgyvendinimo, valdymo, įvertinimo ir stebėsenos) pridėtinę vertę. Nediskriminavimo ir prieinamumo nuostatas reikėtų sugriežtinti – jos turi tapti reglamento kriterijais. Reikėtų sugriežtinti ir dabartinio reglamento 16 straipsnį, o Europos Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti jo įgyvendinimą.

2.12   Taip pat reikėtų išnagrinėti atitinkamus finansinės paramos mechanizmus (9), pavyzdžiui, tiesioginį finansavimo skyrimą neįgaliesiems (10) ir kitoms pažeidžiamoms grupėms skirtoms priemonėms (angl. ringfencing), tuo stengiantis orientuoti sanglaudos politiką į reikiamus prioritetus (11). EESRK jau rekomendavo, kad finansavimas būtų skiriamas konkretiems su socialine įtrauktimi susijusiems tikslams (12). Be to, siekiant užtikrinti reikiamą paramą JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir Europos strategijos dėl negalios principams įgyvendinti, neįgaliųjų socialinė įtrauktis turėtų tapti atskira išlaidų kategorija.

2.13   EESRK tvirtina, kad negalios vaikai turėtų naudotis tokiomis pačiomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis kaip ir kiti, ir primena Vaiko teisių konvenciją ir su ja susijusiais įsipareigojimais.

2.14   EESRK ragina pereiti nuo institucinės prie bendruomeninės neįgaliųjų globos, kad būtų gerbiamos neįgaliųjų teisės gyventi savarankiškai. Europos finansavimas turėtų būti naudojamas ne globos įstaigoms statyti ar remontuoti, bet remti perėjimą nuo institucinės prie bendruomeninės neįgaliųjų globos, įskaitant globos įstaigų pertvarkymą į bendruomenines tarnybas. Komitetas pabrėžia, jog būtina užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį ir aktyvų senėjimą.

3.   2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įvertinimas

3.1   EESRK mano, kad Europos strategijoje dėl negalios iš dalies atspindėti JT neįgaliųjų teisių konvencijos tikslai, ir mano, kad strategijoje numatytos veiksmų sritys yra aktualios ir turėtų būti sustiprintos atsižvelgus į konvenciją.

3.2   EESRK apgailestauja, kad lyčių lygybė nėra kompleksiškai nagrinėjama Europos strategijoje dėl negalios. Komitetas ragina pagal lytis grupuoti negalios duomenis, o renkant statistinius duomenis apie lyčių padėtį rinkti duomenis ir apie neįgalias moteris. EESRK rekomenduoja negaliai skirtose ES finansinėse priemonėse numatyti atskirus biudžetus skirtingų lyčių neįgaliesiems. Lyčių lygybės klausimo integravimas turėtų būti garantuotas įgyvendinant Europos strategiją dėl negalios.

3.3   EESRK palankiai vertina faktą, kad Europos strategijoje dėl negalios kalbama apie tai, jog trūksta su negalia susijusių duomenų, ir ragina nustatyti rodiklius, kuriuos naudojant būtų galima įvertinti neįgaliųjų užimtumo ir skurdo lygį ir jų galimybes įgyti išsilavinimą.

3.4   Pripažindamas prevencijos svarbą, apie kurią kalbama sveikatai skirtame Europos strategijos dėl negalios skyriuje, EESRK pažymi, kad strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti neįgaliųjų teisių pripažinimui, šias teises atskiriant nuo prevencijos.

3.5   EESRK palankiai vertina strategijos siekį didinti prieinamumą ir jo teigiamą poveikį visuomenei (pavyzdžiui, vyresniems ir riboto judrumo žmonėms). Neįgaliesiems prieinamos prekybos vietos pritrauktų daugiau klientų (15 proc. vartotojų). Nauji gaminiai sukuria naujas rinkas, jie yra tvaraus ekonomikos augimo šaltinis (13). EESRK primena Europos Sąjungos Tarybos rezoliuciją, kurioje teigiama, kad „toks pritaikymas yra įtrauktimi grindžiamos visuomenės, kurioje užtikrinamas nediskriminavimas, pagrindas“ (14).

3.6   EESRK ragina iš struktūrinių fondų užtikrinti pakankamą strategijos finansavimą. Visų pirma Komitetas siūlo veiksmingiau naudoti Europos socialinį fondą (ESF) integracijos į darbo rinką skatinti ir Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) aukštam prieinamumo lygiui Europoje užtikrinti.

3.7   EESRK mano, kad strategija turėtų toliau skatinti neįgaliųjų savarankiškumą, teikiant priežiūrą bendruomenėse ir atsisakant globos įstaigose. Europos lėšomis reikėtų finansuoti neįgaliųjų priežiūrą bendruomenėse ir užtikrinti, kad tokia priežiūra atitiktų reikiamus standartus.

3.8   EESRK pabrėžia (13), kad aktyvi įtrauktis turi būti susieta su darbo rinka, kad turi būti užtikrintos tinkamo dydžio pajamos ir galimybė pasinaudoti aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis. Dėl šių galimybių turi gerėti ir žmonių, nutolusių nuo darbo rinkos, gyvenimo lygis (15).

3.9   EESRK mano, kad ES, kaip didžiausia pasaulyje išorės pagalbos teikėja, turėtų rodyti pavyzdį ir stengtis integruoti negalios klausimą į savo bendradarbiavimo veiklą.

3.10   EESRK ragina kurti įtraukiąją bendrą rinką ir organizuojant viešuosius pirkimus atsižvelgti į socialinius klausimus. Ypač reikėtų didinti prieinamumą – priimant toli siekiantį ir teisiškai privalomą Europos prieinamumo aktą – ir skatinti užimtumą, nediskriminavimą bei kokybiškas socialines paslaugas. Komitetas teigiamai vertina Europos standartizacijos įgaliojimą Nr. 473 (16) ir ragina nustatyti privalomus prieinamumo standartus, kuriais, remiantis JAV prieinamumo teisės aktų pavuzdžiu, būtų papildyti viešųjų pirkimų įstatymai (17). EESRK pripažįsta, jog nustatant tokius standartus svarbus yra institucijų, pramonės ir pilietinės visuomenės dialogas (18). Vis dėlto praktinė patirtis, susijusi su tokiais standartais, nėra labai sėkminga, todėl ateityje reikės teisiškai privalomo ir labiau struktūruoto mechanizmo.

3.11   EESRK ragina Europos Parlamentą, Europos Tarybą ir Regionų komitetą ryžtingai ginti neįgaliųjų teises ir užtikrinti, kad Europos Sąjungoje JT neįgaliųjų teisių konvencija būtų tinkamai įgyvendinama.

4.   Įgyvendinimas ir valdymas

4.1   EESRK ragina pereiti prie struktūruoto Europos strategijos dėl negalios valdymo, kuris būtų patikėtas Europos negalios komitetui. Šis komitetas savo veikla konkrečiai sustiprintų dabar veikiančią negalios reikalų aukšto lygio grupę ir taptų pagal JT konvencijos 33 straipsnio 1 dalį vykdomo konvencijos įgyvendinimo ir stebėsenos koordinatoriumi.

4.2   EESRK mano, kad reikėtų steigti nacionalinius negalios reikalų komitetus, kurie nacionaliniu lygmeniu koordinuotų Europos strategijos dėl negalios ir JT konvencijos įgyvendinimą. Nacionalinis komitetas turėtų užtikrinti, kad koordinavimo procese dalyvautų neįgaliųjų organizacijos, turėtų palaikyti ryšius su kitų valstybių įgaliotomis institucijomis ir atitinkamais Europos subjektais.

4.3   EESRK mano, kad Europos negalios komiteto sudėtis turėtų užtikrinti neįgaliųjų atstovavimą ir konsultavimąsi su EESRK bei kitais suinteresuotaisiais subjektais ir neįgaliųjų organizacijomis.

4.4   EESRK įsipareigoja aktyviai propaguoti JT neįgaliųjų teisių konvenciją, kaip pirmą ES ratifikuotą tarptautinę žmogaus teisių sutartį. Komitetas sieks vidinio strategijos ir JT konvencijos įgyvendinimo. EESRK taip pat didins visuomenės sąmoningumą, kartu su kitomis ES institucijomis ir neįgaliųjų organizacijų atstovais organizuodamas įvairius renginius, pavyzdžiui, aukšto lygio konferencijas.

4.5   EESRK ragina atkreipti dėmesį į JT neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 1 ir 2 dalis, kurios turėtų būti įgyvendinamos nedelsiant ir bendradarbiaujant su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis. EESRK pabrėžia, kad įgaliotoji institucija turi būtų tiesiogiai atskaitinga Komisijos generaliniam sekretoriui, ir kad reikia užtikrinti visišką stebėsenos mechanizmo nepriklausomumą ir pliuralizmą.

4.6   EESRK primena apie JT neįgaliųjų teisių konvencijos 33 straipsnio 3 dalimi ir ES sutarties 11 straipsniu nustatytą įpareigojimą įtraukti neįgaliuosius ir jiems atstovaujančias organizacijas į JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimą ir stebėseną.

4.7   EESRK mano, kad svarbu stebėti nacionalinių veiksmų, kurie pagal Europos strategiją dėl negalios bus vykdomi iki 2015 m., įgyvendinimą ir užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų pažangos ataskaitas. Europos Komisija taip pat turėtų pateikti ES lygmeniu padarytos pažangos ataskaitą. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimas turėtų būti susietas su strategija „Europa 2020“. Valstybės narės turėtų įtraukti konkrečius su neįgaliaisiais susijusius tikslus į savo nacionalines reformų programas tam, kad būtų nustatytas skurdo, užimtumo ir švietimo lygis.

4.8   Būsimomis Europos Komisijos finansavimo programomis, kuriomis bus pakeista PROGRESS programa, turėtų būti remiamas neįgaliųjų organizacijų, atstovaujančių ir kompleksinę negalią, ir kokį nors vieną sutrikimą turintiems asmenims, dalyvavimas. Tai padės įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją.

4.9   EESRK ragina suinteresuotuosius subjektus, t. y. profesines sąjungas, darbdavius, paslaugų teikėjus ir neįgaliųjų organizacijas, laikantis savo įsipareigojimų ir vaidmens, aktyviai dalyvauti Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo procese.

4.10   EESRK mano, kad socialinės ekonomikos subjektams tenka svarbus vaidmuo gerinant neįgaliųjų aplinką ir įsidarbinimo galimybes, taip pat prekių ir paslaugų prieinamumą.

4.11   EESRK ragina profesines sąjungas ir darbdavius įtraukti su negalia susijusias nuostatas į kolektyvines derybas ir taip skatinti įtraukias darbo rinkas ir Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų numatyti konkrečias finansines priemones tokioms deryboms paremti.

4.12   EESRK mano, kad Europos strategija dėl negalios turėtų skatinti nacionalinių neįgaliųjų organizacijų bei ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų bendradarbiavimą, siekiant skleisti strategijos nuostatas nacionaliniu lygmeniu.

4.13   EESRK siūlo į visas Europos strategijos dėl negalios sritis įtraukti asmenų, kuriems reikalinga intensyvi parama, ir psichosocialinės negalios asmenų poreikius.

5.   Europos strategijos dėl negalios persvarstymas 2015 m. ir nauja programa po 2020 m.

5.1   EESRK ragina atidžiai persvarstyti Europos strategiją dėl negalios ir sąrašą plataus užmojo veiksmų kovai su diskriminacija ir lygybei ES užtikrinti po 2015 m.

5.2   EESRK ragina persvarstyti galiojančius ES teisės aktus ir sistemingai remtis JT neįgaliųjų teisių konvencijos principais naujuose ES teisės aktuose ir politikoje.

5.3   EESRK ragina iki 2013 m. atlikti išsamų Europos strategijos dėl negalios persvarstymą, suderinant strategiją su JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatomis, kad strategija, be kita ko, apimtų tokias sritis, kaip teisė į gyvybę ir teisinis asmens pripažinimas.

5.4   EESRK mano, kad svarbiausi Europos strategijos dėl negalios tikslai yra lygybė užimtumo, švietimo, judėjimo laisvės ir kitose neįgaliųjų gyvenimui aktualiose srityse.

5.5   EESRK pakartoja, kad su juo turi būti konsultuojamasi prieš pateikiant ES įgyvendinimo ataskaitą JT neįgaliųjų teisių komitetui.

5.6   EESRK primena apie nuoseklių duomenų svarbą politikos formavimui ir tinkamam Europos strategijos dėl negalios įvertinimui, ir ragina ES lygmeniu nustatyti negalios rodiklius.

Pirmieji pasiūlymai dėl naujo Europos strategijos dėl negalios veiksmų sąrašo po 2015 m.

5.7   EESRK pasirengęs įdėmiai stebėti Europos prieinamumo akto įgyvendinimą valstybėse narėse po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba priims Europos Komisijos pasiūlymą dėl šio teisės akto ir jis taps privalomu. EESRK ragina sudaryti konkretų planą, kad visos ES institucijos (jų infrastruktūra, įdarbinimo procedūros, posėdžiai, tinklalapiai ir informacija) būtų prieinamos neįgaliesiems.

5.8   EESRK pabrėžia, jog svarbu iš dalies pakeisti su negalia susijusius Europos Komisijos pasiūlymo dėl antidiskriminacinės direktyvos straipsnius, kad jie neprieštarautų JT neįgaliųjų teisių konvencijai. Komitetas ragina valstybes nares nuosekliai priimti griežtus Europos teisės aktus, kuriuose neįgaliųjų teisės būtų ginamos ne tik užimtumo srityje.

5.9   EESRK mano, kad naujajame veiksmų, kurių reikės imtis po 2015 m., sąraše turėtų būti priemonės, specialiai skirtos psichosocialinės negalios žmonėms, neįgalioms moterims ir mergaitėms, vaikams ir pagyvenusiems žmonėms, taip pat žmonėms, kuriems reikia didesnės paramos.

5.10   EESRK pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad žmonės su negalia turėtų visišką judėjimo laisvę. EESRK mano, kad reikia įvesti Europos mobilumo kortelę, kuri visose ES šalyse būtų pripažinta parama natūra neįgaliesiems. Tokia kortelė suteiktų galimybę neįgaliems žmonėms, taip, kaip kitiems ES piliečiams, laisvai keliauti po ES. Mobilumo kortelės, kaip ir Europos automobilių statymo kortelės, tikslas turėtų būti užtikrinti galimybę pasinaudoti įvairiomis viešųjų ir privačių institucijų siūlomomis lengvatomis, pavyzdžiui, galimybe naudotis viešuoju transportu, patekti į muziejus ir kt. EESRK laukia konkrečių pasiūlymų, kurie pašalintų kliūtis perkelti invalidumo pašalpas ir konkrečios paramos paslaugas, pavyzdžiui, valstybės paramą ir techninės pagalbos priemones.

5.11   EESRK siūlo sukurti negalios observatoriją, kuri stebėtų neįgaliųjų padėtį ES, keistųsi gerosios praktikos pavyzdžiais ir remtų politikos pokyčius.

5.12   EESRK ragina sukurti teisiškai privalomą Europos Sąjungos bendruomenės paslaugų kokybės sistemą, kuri būtų vystoma ir įgyvendinama valstybėse narėse.

5.13   EESRK teigia, kad pagrindinė švietimo sistema turi būti įtrauki. Komitetas siūlo mokyti ženklų kalbos pradinėse mokyklose, įdarbinti mokytojus, mokančius Brailio raštą ir naudotis kitomis priemonėmis, kuriomis galima padėti neįgaliems mokiniams.

5.14   EESRK ragina sukurti bendrą Europos Sąjungos negalios įvertinimo sistemą, grindžiamą žmogaus teisėmis (19).

5.15   EESRK siūlo siekti, kad neįgalieji būtų lygūs įstatymui. Europos Teisingumo Teismas ir nacionaliniai teismai turi būti prieinami ir imtis visų būtinų priemonių kovai su diskriminacija.

5.16   EESRK primena, kad teisė balsuoti yra žmogaus teisė, kuri JT neįgaliųjų teisių konvencijoje pripažįstama visiems neįgaliesiems. Komitetas primena visoms suinteresuotosioms institucijoms, kad asmens tinkamumą balsuoti ar kelti savo kandidatūrą rinkimuose turi lemti tik amžiaus ir pilietybės reikalavimai. EESRK griežtai ir nevienareikšmiškai atmeta idėją, kad teisė balsuoti arba kelti savo kandidatūrą rinkimuose gali būti atimta dėl negalios, nesvarbu, ar teismo sprendimu, ar kokiu kitu būdu. EESRK ragina ES institucijas ir valstybes nares atsisakyti diskriminuojančių globos įstatymų, kad visi neįgalieji taip pat, kaip ir kiti žmonės, galėtų pasinaudoti savo politinėmis teisėmis. Komitetas pažymi, kad būtina tinkamai pritaikyti balsavimo procedūras, patalpas, įrangą ir balsavimo medžiagą, nes tik taip bus garantuota teisė dalyvauti nacionaliniuose ir Europos Parlamento rinkimuose.

5.17   EESRK ragina surinkti įrodymus apie dabartinių politikos priemonių, kuriomis gerinama neįgaliųjų padėtis, veiksmingumą. Komitetas siūlo tai padaryti finansuojant ES projektus, tyrimus ir mokslinius tyrimus.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ir ekonomikos socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, SEC(2008) 2180, SEC(2008) 2181.

1

(2)  Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, 19 straipsnio 1 dalis: „Nepažeisdama kitų Sutarčių nuostatų ir neviršydama Sąjungai jomis suteiktų įgaliojimų, Taryba spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir Europos Parlamentui pritarus, gali vieningai imtis atitinkamų veiksmų, siekdama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.“

2

(3)  SEC(2010) 1323 galutinis.

3

(4)  SEC(2010) 1324 galutinis.

4

(5)  JT neįgaliųjų teisių konvencijos 1 straipsnis: http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=261.

5

(6)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/themes.

6

(7)  OL C 354, 2010 12 28, p. 8–15.

7

(8)  OL C 132, 2011 5 3, p. 8–14.

8

(9)  Ten pat.

9

(10)  COM(2010) 636 galutinis.

10

(11)  OL C 234, 2005 9 22, p. 27–31; OL C 162, 2008 6 25, p. 92–95; OL C 354, 2010 12 28, p. 8–15; COM(2010) 636 galutinis.

11

(12)  OL C 120, 2008 5 16, p. 73–81, 4.5.2 punktas.

12

(13)  OL C 354, 2010 12 28, p. 8–15.

13

(14)  Tarybos rezoliucija (2008/C 75/01).

14

(15)  EUROFOUND.

15

(16)  M/473 – Standartizacijos įgaliojimas CEN, CENELEC ir ETSI įtraukti „Tinkamumą visiems“ į atitinkamas standartizacijos iniciatyvas.

16

(17)  OL C 354, 2008 12 28, p. 8–15. Neįgaliųjų amerikiečių aktas yra teisės aktas, draudžiantis diskriminuoti neįgalius žmones užimtumo, transporto srityse, viešojo naudojimo vietose, komunikacijų srityje ir vyriausybės veikloje. Šis įstatymas nustato reikalavimus ir telekomunikacijų perdavimo paslaugoms.

17

(18)  Žr. pagal įgaliojimus Nr. 376 ir Nr. 420 jau įgyvendinamus standartus ir nuorodą

18

http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/M420%20Mandate%20Access%20Built%20Environment.pdf.

(19)  Bendra negalios įvertinimo sistema remtųsi teisėmis, įtvirtintomis JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, peržiūrėjus Tarptautinę funkcionavimo, negalios ir sveikatos klasifikaciją (ICF).

19

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/87

---

Europos eknomikos ir socialianių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu

COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS)

ir Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis

COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060 (CNS)

2011/C 376/16

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. balandžio 26 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

| | Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu

  COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS)
  ir |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu

COM(2011) 126 galutinis – 2011/0059 (CNS)

ir

| | Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis

  COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060(CNS). |
| --- | --- |

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis

COM(2011) 127 galutinis – 2011/0060(CNS).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos pareikštai nuostatai, kad reikia pašalinti neaiškumus ir diskriminaciją, susijusius su tarptautinių porų nuosavybės teisėmis, ir mano, kad tikslinga priimti teisės aktų rinkinį, sudarytą iš dviejų atskirų reglamentų dėl sutuoktiniams ir registruotoms partnerystėms taikomo režimo.

1.2   EESRK mano, kad bet koks šios srities reglamentavimas turi būti pagrįstas teisiniu tikrumu, numatomumu, supraprastinimu ir galimybe skubiai kreiptis į teismą, tinkamais sprendimais, prieinamomis kainomis ir trumpais terminais, išskyrus tik tuos atvejus, kurie yra susiję su viešąja tvarka.

1.3   EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti, kad visomis numatytomis teisinėmis nuostatomis būtų aiškiai ir skaidriai saugomos ne tik su sutuoktinių ir registruotų partnerių turtiniu režimu susijusios teisės, bet ir trečiųjų šalių interesai ir teisės. Todėl sprendimas dėl taikomos teisės ir jurisdikcijos privalo būti priimtas sudarant sąjungą.

1.4   EESRK mano, kad šioje srityje būtų galima nustatyti neprivalomą europinę alternatyvą, t. y. taip vadinamąjį „28-ąjį režimą“, kuris užtikrintų vienodą tarptautinių porų apsaugą, susijusią su jų turtiniu režimu ir turtinėmis pasekmėmis.

1.4.1   Be to, tai sudarytų galimybę lengviau kreiptis į arbitražą arba taikyti neteisminius susitarimus.

1.5   EESRK pakartoja, kad svarbu užtikrinti neatidėliotiną sprendimų vykdymą nepradedant įgyvendinti tolesnių procedūrų, nors jos ir būtų supaprastintos siekiant sumažinti piliečių patiriamas išlaidas ir sutrumpinti laiko terminus, taip pat teisminėms sistemoms tenkančias sąnaudas ir administracinę naštą.

1.6   EESRK rekomenduoja pradėti taikyti kompetentingų teisminių institucijų, teisininkų ir gyventojų informavimo ir mokymo sistemą ir šiuo tikslu visomis oficialiomis kalbomis sukurti internetinį portalą, taip pat profesinės patirties ir praktikos mainų sistemą.

1.7   EESRK ragina įsteigti nemokamą Europos nacionalinių techninės ir teisinės pagalbos centrų tinklą, kuris būtų pavaldus Pagrindinių teisių agentūrai, siekiant užtikrinti, kad visos poros galėtų sąmoningai ir tikslingai pasinaudoti savo teisėmis.

1.8   EESRK pabrėžia, kad įvairias paveldėjimo, santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium ir sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo likvidavimo bylas svarbu spręsti vienoje teisminėje institucijoje.

1.9   Galiausiai, EESRK primygtinai rekomenduoja užtikrinti visišką jau įsigaliojusių teisės aktų, šiuo metu keičiamų ar rengiamų teisės aktų nuoseklumą, kad sutuoktinių turtui taikoma teisinė sistema būtų vienoda, supaprastinta ir prieinama visiems Europos piliečiams.

2.   Dabartinė teisinė sistema

2.1   EESRK nuomone, labai svarbu užtikrinti, kad piliečiai galėtų laisvai judėti visose Europos Sąjungos valstybėse narėse norėdami jose gyventi, kurti šeimą ar Europos Sąjungoje įsigyti turto nesusiduriant su sunkumais ir netikrumu.

2.2   Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje garantuojamos laisvo judėjimo ir apsigyvenimo teisės, teisė kreiptis į teismą ir pagrindinės teisės, būtent: nuosavybės teisė, visų piliečių lygybė prieš įstatymą, nediskriminavimo principas, teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, teisė tuoktis ir kurti šeimą pagal nacionalinės teisės aktus ir teisė į veiksmingą teisinę gynybą.

2.3   Dėl didėjančio gyventojų judumo Europos Sąjungoje nuolat daugėja „tarptautinių“ santuokų ir porų, t. y. skirtingą pilietybę turinčių sutuoktinių, skirtingose valstybėse narėse gyvenančių sutuoktinių arba sutuoktinių, gyvenančių valstybėje narėje, kurios pilietybės neturi.

2.4   EESRK suvokia galimybės naudotis šiomis teisėmis vidaus sienų neturinčioje erdvėje reikšmę, nesvarbu, kokie santykiai besietų skirtingų valstybių narių piliečius, kurie galbūt gyvena valstybėje narėje neturėdami šios šalies pilietybės. Taip gyvendami jie dažnai turi nekilnojamo ir (arba) kilnojamo turto daugiau nei vienoje ES valstybėje narėje.

2.5   Šiuo metu Europoje gyvena apie 16 milijonų tarptautinių porų. 2007 m. iš 2,4 milijono naujų santuokų 13 proc. (310 000) turėjo tarptautinių aspektų. Analogiškai tais pačiai metais iš 211 000 ES užregistruotų partnerysčių 41 000 buvo tarptautinės poros.

2.6   Penkiose šalyse santuoką gali sudaryti tos pačios lyties asmenys (Nyderlanduose nuo 2001 m., Belgijoje nuo 2003 m., Ispanijoje nuo 2005 m., Švedijoje nuo 2009 m. ir Portugalijoje nuo 2010 m.), o „registruota partnerystė“ yra naujesnis teisinis institutas, pripažįstamas 14 valstybių narių (1). Visose šiose 14 šalių leidžiama registruoti tos pačios lyties asmenų partnerystes, tačiau priešingos lyties asmenų ir tos pačios lyties asmenų partnerystės registruojamos tik Belgijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge ir Nyderlanduose.

2.7   2006 m. Komisijai konsultuojantis dėl žaliosios knygos dėl teisės normų, reguliuojančių sutuoktinių turto teisinį režimą, kolizijos, EESRK iš esmės palankiai įvertino (2) Reglamento (EB) Nr. 2201/2003 pakeitimus, kuriais buvo išplėsta su santuoka susijusi jurisdikcija ir taikoma teisė, teigdamas, kad pakeitimai šiais klausimais papildys reglamentą, nustatantį teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir vaikų globa, pripažinimo taisykles. Savo poziciją jurisdikcijos ir taikytinos teisės klausimu EESRK jau pareiškė, kai buvo pristatyta Žalioji knyga dėl santuokos nutraukimo, dėl kurios parengė labai išsamią nuomonę ir su kuria siūlo susipažinti (3).

2.8   EESRK kėlė klausimą, ar tikslinga atskirai svarstyti bendro turto (pastatų, baldų ir kitų turtinių teisių) pasidalijimo klausimą į šio pasidalijimo nuostatų taikymo sritį ratiae personae įtraukiant ir nesusituokusias poras (kurios taip pat gali turėti bendrų vaikų).

2.9   Galbūt būtų buvę tikslingiau nagrinėti, pirma, visas su santuokos nutraukimu susijusias pasekmes ir, antra, visas nesusituokusios poros, sudariusios registruotą partnerystę, išsiskyrimo pasekmes pagal vieną teisinę sistemą.

2.10   Tada taikytina teisė būtų aiškesnė ir lengviau suprantama, o vieno galutinio teismo sprendimo, kuriuo dažniausiai nustatomos visos santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium sąlygos, pripažinimas būtų paprastesnis.

2.11   Atsižvelgdamas į abiejų santuokai ir registruotai partnerystei būdingus ypatumus ir skirtingas teisines pasekmes, kurių gali turėti šios dvi sąjungos formos, EESRK sutinka, kad reikia dviejų atskirų teisinių priemonių: vienos dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su sutuoktinių turto teisiniu režimu, o kitos – dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis.

2.12   EESRK mano, kad galbūt reikėtų apsvarstyti galimybę parengti vieną kompleksinę priemonę – neprivalomą Europos alternatyvą („28-ąjį režimą“) (4), kuriuo tiek susituokusios, tiek partnerystę užregistravusios poros galėtų laisva valia pasinaudoti be jokios diskriminacijos. Šioje srityje būtų galima remtis Prancūzijos ir Vokietijos pavyzdžiu, t. y. susitarimu dėl bendro sutuoktinių turtui taikomo režimo nustatymo (5).

2.12.1   Sutuoktinių ir registruotos partnerystės turtiniai aspektai dažnai sprendžiami ne ginčo procesu. Todėl EESRK mano, kad būtų tikslinga „28-ajame režime“ numatyti tam tikras išlygas dėl neteisminių arbitražo susitarimų (6) galiojimo. Tai Europos piliečiams suteiktų tam tikrų privalumų.

2.13   EESRK nuomone, abi teisinės priemonės turėtų užtikrinti:

| — | taikomos teisės nuspėjamumą ir tikrumą taikant aiškias ir vienodas taisykles, |
| --- | --- |

—

taikomos teisės nuspėjamumą ir tikrumą taikant aiškias ir vienodas taisykles,

| — | civilinių teismų bendradarbiavimo nuoseklumą, ypač šeimos teisės srityje, |
| --- | --- |

—

civilinių teismų bendradarbiavimo nuoseklumą, ypač šeimos teisės srityje,

| — | automatinį sprendimų pripažinimą ir jų vykdymą, taikant supaprastintą vienodą tvarką, užtikrinant teismo sprendimų judėjimą jų vykdymo pripažinimui netaikant egzekvatūros procedūros, |
| --- | --- |

—

automatinį sprendimų pripažinimą ir jų vykdymą, taikant supaprastintą vienodą tvarką, užtikrinant teismo sprendimų judėjimą jų vykdymo pripažinimui netaikant egzekvatūros procedūros,

| — | jurisdikcijos ir taikomos teisės taisyklių suderinimą numatant vieną teisminę instituciją visiems poros padėties aspektams nagrinėti ir reikalavimą poroms padaryti tokį pasirinkimą, |
| --- | --- |

—

jurisdikcijos ir taikomos teisės taisyklių suderinimą numatant vieną teisminę instituciją visiems poros padėties aspektams nagrinėti ir reikalavimą poroms padaryti tokį pasirinkimą,

| — | nuoseklios, struktūruotos ir lengvai prieinamos teisinės sistemos sukūrimą suvienodinant ir suderinant visų sričių terminus, sąvokas ir reikalavimus taikomi panašioms šių sričių taisyklėms (pvz., lis pendens taisyklė, išlygos dėl jurisdikcijos ir kt.). |
| --- | --- |

—

nuoseklios, struktūruotos ir lengvai prieinamos teisinės sistemos sukūrimą suvienodinant ir suderinant visų sričių terminus, sąvokas ir reikalavimus taikomi panašioms šių sričių taisyklėms (pvz., lis pendens taisyklė, išlygos dėl jurisdikcijos ir kt.).

3.   Komisijos pasiūlymai

3.1   Dokumente „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (7) Komisija nurodė, kad tarptautinių porų netikrumas dėl teisių į nuosavybę yra viena pagrindinių kliūčių, su kuriomis ES piliečiai vis dar susiduria kasdieniame gyvenime.

3.2   Komisijos pasiūlymai grindžiami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalimi.

3.3   Tarybai buvo pristatytos dvi Komisijos iniciatyvos dėl tarptautinių porų nuosavybės teisėms taikomos teisės: pirmoji dėl sutuoktinių turto teisinio režimo jurisdikcijos, taikomos teisės ir sprendimų pripažinimo bei vykdymo užtikrinimo, o antrojoje nagrinėjami tie patys klausimai, susiję su registruotų partnerysčių turtinėmis pasekmėmis.

3.4   Komisijos pasiūlymais siekiama šalinti skirtingų ES veikiančių teisinių sistemų skirtumus ir palengvinti tarptautinių porų gyvenimą nederinant ir nekeičiant su santuoka ir registruotomis partnerystėmis susijusios valstybių narių materialinės teisės, o siekiant:

| — | sudaryti susituokusioms tarptautinėms poroms galimybę pasirinkti teisę, taikomą jų bendram turtui sutuoktinio mirties ar santuokos nutraukimo atveju, |
| --- | --- |

—

sudaryti susituokusioms tarptautinėms poroms galimybę pasirinkti teisę, taikomą jų bendram turtui sutuoktinio mirties ar santuokos nutraukimo atveju,

| — | padidinti teisinį tikrumą tarptautinių aspektų turinčioms registruotoms partnerystėms, tokių porų turtui dažniausiai taikant šalies, kurioje partnerystė buvo įregistruota, teisę, |
| --- | --- |

—

padidinti teisinį tikrumą tarptautinių aspektų turinčioms registruotoms partnerystėms, tokių porų turtui dažniausiai taikant šalies, kurioje partnerystė buvo įregistruota, teisę,

| — | padidinti teisinį tikrumą tarptautinėms poroms (tiek susituokusioms, tiek ir įregistravusioms partnerystę) nustatant nuoseklių taisyklių rinkinį, pagal kurį priimamas sprendimas dėl atsakingos jurisdikcijos ir taikomos teisės remiantis pirmumo tvarka išdėstytais objektyviais kriterijais, |
| --- | --- |

—

padidinti teisinį tikrumą tarptautinėms poroms (tiek susituokusioms, tiek ir įregistravusioms partnerystę) nustatant nuoseklių taisyklių rinkinį, pagal kurį priimamas sprendimas dėl atsakingos jurisdikcijos ir taikomos teisės remiantis pirmumo tvarka išdėstytais objektyviais kriterijais,

| — | užtikrinti tarptautinėms poroms didesnį numatomumą ir šiuo tikslu supaprastinti teismo sprendimų ir dokumentų pripažinimo tvarką visoje Europos Sąjungoje suteikiant piliečiams galimybę įvairius ieškinius nagrinėti tame pačiame teisme. |
| --- | --- |

—

užtikrinti tarptautinėms poroms didesnį numatomumą ir šiuo tikslu supaprastinti teismo sprendimų ir dokumentų pripažinimo tvarką visoje Europos Sąjungoje suteikiant piliečiams galimybę įvairius ieškinius nagrinėti tame pačiame teisme.

3.5   Pasiūlymuose taip pat numatyta „Europos teisminiame tinkle civilinėse ir komercinėse bylose“ sukurti tinklalapį, kuriame būtų nurodyti sutuoktinių turto režime naudojami registrai ir nacionalinės taisyklės.

3.6   Pasiūlymams turi vieningai pritarti ES Ministrų Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.

4.   Bendrosios pastabos

4.1   EESRK mano, kad susituokusioms poroms taikoma teisė turėtų būti nustatyta sudarant santuoką siekiant išvengti, kad pasirinkta teisė teisiniu požiūriu neturės jokių sąsajų su santuoka. Jau sudarytoms santuokoms, kai taikoma teisė nebuvo pasirinkta, reikia parengti objektyvių kriterijų sąrašą, pagal kurį būtų nustatoma taikytina teisė kaip numatyta pagal neseniai priimtame reglamente „Roma III“ numatytą sistemą (8).

4.1.1   EESRK nuomone, taisyklės, pagal kurias sutuoktiniams suteikiama ribota galimybė pasirinkti taikomą teisę, padidintų teisinį tikrumą ir suteiktų suinteresuotosioms šalims tam tikrą laisvę pasirinkti savo turtui taikomą teisę ir tuo pačiu metu apsaugotų trečiųjų šalių interesus.

4.1.2   Registruotų partnerysčių atveju būtų pasirenkama tos valstybės, kurioje partnerystė įregistruojama, teisė.

4.1.3   EESRK pabrėžia, kad būtina nustatyti tinkamą ir aiškią sistemą, pagal kurią būtų informuojama apie teisės pasirinkimą, kaip nurodoma Reglamente (EB) Nr. 1259/2010 ir pasiūlyme, išdėstytame dokumente COM(2011) 126 galutinis, kad poros galėtų gerai suprasti santuokos nutraukimo įstatymus ir sutuoktinių turtiniams santykiams taikomus įstatymus.

4.1.4   Komitetas mano, kad teisinis tikrumas yra prioritetas, todėl jam kelia susirūpinimą tai, ar iš tiesų bus galima suderinti poros pasirinktą taikytiną teisę, taikomą jos turtui, ir faktinę turto buvimo vietą, jeigu tas turtas yra kitoje šalyje, nei ta, kurios teisę pora pasirinko.

4.1.4.1   EESRK nuomone, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir kartu sutuoktinių teisę išsaugoti savo kilnojamo ir nekilnojamo turto vertę, būtų tikslinga nustatyti turto tikrąją vertę sudarant santuoką ir gyvenimo skyrium arba santuokos nutraukimo momentu.

4.1.4.2   EESRK ragina visuose su sutuoktinių turtu susijusiuose dokumentuose nurodyti, koks teisinis režimas jiems taikomas. Tai labai svarbu, jeigu turima vertybinių popierių ir akcijų, gyvybės draudimo polisų, pensijų fondų ir kito turto.

4.1.5   EESRK norėtų sužinoti, kokios pasekmės galimos trečiosioms šalims tais atvejais, kai pasirinkta teisė, taikoma turtiniam režimui, neatitinka faktinės turto buvimo vietos, kuri gali būti ir už Europos Sąjungos ribų.

4.2   Komitetas mano, kad svarbu išspręsti problemas, susijusias su teismo sprendimų ir dokumentų pripažinimu, ir taip užtikrinti pažangą išlaidų mažinimo ir teismo sprendimų pripažinimo spartos požiūriu užkertant kelią galimybei teikti ieškinius teismams skirtingose valstybėse narėse.

4.3   Taisyklės dėl jurisdikcijos, taikomos sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo likvidavimui, išplėstų santuokos nutraukimo arba paveldėjimo bylą svarstančio teismo įgaliojimus, į juos įtraukiant ir klausimus, susijusius su turtui taikomo teisinio režimo likvidavimu. Tai suteiktų piliečiams didesnį teisinį tikrumą, nes santuokos nutraukimo ar paveldėjimo bylą nagrinėjantis teismas būtų įgaliotas ir likviduoti sutuoktinių turtui taikomą teisinį režimą.

4.3.1   Komitetas susirūpinęs dėl laiko, kurio prireiks valstybėms narėms pritaikyti savo nacionalinę teisę, ir dėl sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo reglamentų įsigaliojimo datos.

4.4   EESRK mano, kad labai svarbu užtikrinti laisvą teismo sprendimų judėjimą automatiškai pripažįstant juos visoje Europos Sąjungoje, taip pat jų vykdymą taikant vienodą supaprastintą tvarką garantuojant būtiną teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose nuoseklumą.

4.5   EESRK nuomone, esminis tikslas turėtų būti sukurti vieningos struktūros ir lengvai prieinamą teisinę sistemą. Jis mano, kad šiuo tikslu reikia suvienodinti ir suderinti visų sričių terminus, sąvokas ir reikalavimus, taikomus panašioms šių sričių taisyklėms (pvz., lis pendens taisyklė, išlygos dėl jurisdikcijos, nuolatinė gyvenamoji vieta ir kt.).

4.6   Be to, Komitetas mano, kad svarbu užtikrinti teismo sprendimų pripažinimą, vykdymą ir judėjimą netaikant egzekvatūros procedūros vidaus rinkoje laikantis civilinių ir komercinių bylų taisyklių pasiūlytų pakeitimų (9), išdėstytų Tarybos reglamente (EB) Nr. 44/2001, išskyrus tik tuos atvejus, kurie yra susiję su viešąja tvarka ir nepažeidžiant Pagrindinių teisių chartijos nuostatų.

4.7   EESRK sutinka, kad būtų tikslinga vienoje teisminėje institucijoje spręsti įvairias santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium ir sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo likvidavimo bylas. Kompetentingos teisminės institucijos yra tos pačios, kurios nurodytas „Briuselio II bis reglamente“.

4.7.1   Komitetas pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią bylos nagrinėjimui kelete teisminių institucijų ir skirtingų šalių materialinės teisės taikymui susituokusių ar partnerystę įregistravusių porų turtui.

4.8   EESRK pabrėžia, kad ypatingai svarbu imtis ES lygmens veiksmų mokant kompetentingų teismų darbuotojus ir praktikuojančius teisininkus, kurie turės taikyti naująją susituokusių ir partnerystę įregistravusių porų turto teisinio režimo reguliavimo sistemą.

4.9   Susituokusioms ir partnerystę įregistravusioms poroms turi būti suteikta tinkama informacija apie pasirinktos teisės, taikomos jų turtui, pasekmes turto perdavimo atveju, ypač jei pasirinkta teisė skiriasi nuo šalies, kurioje yra faktinė turto buvimo vieta, teisės.

4.10   2011 m. vasario 24–25 d. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų tarybos išvadose nurodoma, kad „į pagarbą pagrindinėms teisėms taip pat turėtų būti atsižvelgta rengiant teisės aktus, kuriems priimti netaikoma teisėkūros procedūra“ (10). Komitetas mano, kad Pagrindinių teisių agentūra galėtų ir turėtų atlikti aktyvų vaidmenį teikdama techninę ir teisinę pagalbą poroms, kad jos galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis.

5.   Konkrečios pastabos

5.1   Siūlomi reglamentai dėl sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo

5.1.1   EESRK sutinka, kad sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo apibrėžtis apimtų aspektus, susijusius su sutuoktinių kasdieniniu turto valdymu ir turtui taikomu teisinio režimo likvidavimu nepažeidžiant daiktinių teisių, turto ir teisių klasifikavimo, tokių teisių turėtojų išimtinių teisių nustatymo, išskyrus su viešąją tvarka susijusius atvejus, kaip nustatyta valstybių narių įstatymuose.

5.1.2   Komitetas mano, kad labai svarbu užtikrinti nuoseklumą, susijusį su jurisdikcija tarp pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1259/2010 (santuokos nutraukimas ir gyvenimas skyrium), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (santuoka) taikytinų taisyklių ir taisyklių, numatytų Pasiūlyme dėl reglamento dėl sutuoktinių turtui taikomo teisinio režimo (žr. II skyriaus 4–5 straipsnius ir III skyriaus 15–18 straipsnius).

5.1.2.1   EESRK mano, kad įvairiais atvejais dėl skirtingų taisyklių– jas bus leista pasirinkti šalims – padėtis gali tapti pernelyg sudėtinga, galimi jurisdikcijos konfliktai ir su jais susijusios pasekmės, dėl to labai padidėtų išlaidos ir pailgėtų laiko terminai. EESRK mano, kad būtų tikslinga nustatyti jurisdikciją sudarant santuoką.

5.1.3   Komiteto nuomone, abipusio pripažinimo principas teismo sprendimų, autentiškų dokumentų ir teisminių susitarimų, susijusių su sutuoktiniu turtui taikomu teisiniu režimu, laisvo judėjimo srityje turėtų pašalinti tolesnio bylinėjimosi galimybę, kaip siūloma. Bet kokios rūšies egzekvatūros procedūra (Žr. reglamentus Briuselis I ir Briuselis II) padidintų išlaidas ir prailgintų laiko terminus.

5.1.4   EESRK mano, kad abiejų reglamentų 4 straipsnyje reikėtų panaikinti galimybę reikalauti šalių susitarimo norint išplėsti teismo, nagrinėjančio santraukos nutraukimo arba pripažinimo negaliojančia bylą, jurisdikciją priimti sprendimą ir dėl iš bylos kylančių turtinių pasekmių.

5.2   Siūlomos taisyklės dėl partnerystę įregistravusių porų turtui taikomo teisinio režimo

5.2.1   EESRK mano, kad itin svarbu atsižvelgti į registruotai partnerystei būdingus ypatumus siekiant nustatyti partnerystę įregistravusioms poroms kylančias teisines pasekmes, susijusias su turtiniais aspektams partneriams ir trečiosioms šalims.

5.2.2   EESRK yra susirūpinęs, kad pasiūlyme dėl reglamento Nr. 127/2011 (registruotos partnerystės) III skyriuje išdėstytos nuostatos gali prieštarauti šalies, kuri yra faktinė turto buvimo vieta, įstatymams.

5.2.3   Atsižvelgiant į registruotas partnerystes pripažįstančių valstybių režimų skirtumus ir siekiant geriau užtikrinti registruotų partnerių ir trečiųjų šalių teises, būtų tikslinga suderinti informacines sistemas, viešo skelbimo tvarką ir galimybę pasinaudoti su turtu susijusiomis teisėmis, ypač jeigu turtas yra valstybėse, kurios tokios partnerystės nepripažįsta.

5.3   Galimybė gauti informacijos apie valstybių narių turtui taikomus teisinius režimus

5.3.1   EESRK pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tinkamas galimybes gauti informacijos visų pirma susituokusioms ir partnerystę įregistravusioms poroms, tačiau ir jurisdikcijos teismams bei praktikuojantiems teisininkams; šiuo tikslu reikėtų ES kalbomis jiems parengti praktinius vadovus ir sukurti interneto svetainę visomis oficialiomis ES kalbomis.

5.3.2   Komitetas mano, kad būtina parengti teisminių institucijų, teisininkų ir teisės naudotojų mokymo programą, taip pat dalytis patirtimi siekiant ugdyti jų profesines žinias ir juos supažindinti su atitinkamomis nacionalinėmis teisinėmis sistemomis.

5.3.3   EESRK ragina įsteigti Europos nacionalinių techninės pagalbos centrų tinklą, kuris būtų pavaldus Pagrindinių teisių agentūrai, siekiant užtikrinti, kad susituokusios ir partnerystę įregistravusios poros galėtų nemokamai sąmoningai ir tikslingai pasinaudoti savo teisėmis, susijusiomis su turtui taikomu teisiniu režimu.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Airijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Jungtinėje Karalystėje, Čekijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Vengrijoje.

1

(2)  OL C 325, 2006 12 30, p. 71.

2

(3)  OL C 24, 2006 1 31, p. 20.

3

(4)  OL C 26, 2011 1 21, p. 26.

4

(5)  Žr. Prancūzijos ministrų taryba, 2011 m. kovo 23 d.

5

(6)  Italijos teisingumo ministerijos pasiūlymas. Taip pat žr. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo AFF C-185/07 West Tankers byloje 26 punktą dėl arbitražo išlygos galiojimo.

6

(7)  Priimtas 2010 m. spalio 27 d.

7

(8)  Žr. 2010 m. gruodžio 20 d. Reglamentas (EB) Nr. 1259/2010, OL L 343, 2010 12 29, p. 10.

8

(9)  Žr. COM(2010) 748 galutinis.

9

(10)  Žr. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos Tarybos vaidmens užtikrinant veiksmingą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimą, 2011 m. vasario 24–25 d.

10

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/92 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/92

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžios“

COM(2010) 743 galutinis

ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos viešųjų paslaugų sąveikumo užtikrinimas“

COM(2010) 744 galutinis

2011/C 376/17

Pranešėjas Raymond HENCKS

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2010 m. gruodžio 15 ir 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

| | Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžios“

  COM(2010) 743 galutinis ir |
| --- | --- |

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžios“

COM(2010) 743 galutinis ir

| | Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos viešųjų paslaugų sąveikumo užtikrinimas“

  COM (2010) 744 galutinis. |
| --- | --- |

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos viešųjų paslaugų sąveikumo užtikrinimas“

COM (2010) 744 galutinis.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 7 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 161 nariui balsavus už, 1 - prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Šioje nuomonėje apžvelgiamas veiksmų planas parengtas 2009 m. Malmės mieste vykusios ministrų konferencijos dėl e. valdžios prašymu. Šios konferencijos metu ES ministrai įsipareigojo skatinti prieinamesnes, sąveikesnes ir naudotojų poreikius labiau atitinkančias internetines tarpvalstybines viešąsias paslaugas. Be to, prisiimti su skaitmenine darbotvarke ir strategija „Europa 2020“ susiję įsipareigojimai.

1.2   Kadangi Komisija pagal savo įgaliojimus šioje srityje gali tik siūlyti sąlygas ir veiksmus, kurie padėtų darniai plėtoti e. valdžios tarpvalstybines operacijas Europoje, EESRK norėtų atkreipti dėmesį, kad Malmėje prisiimtų įsipareigojimų vykdymą galiausiai teks užtikrinti valstybėms narėms.

1.3   Kad būtų išvengta painiavos su kito pobūdžio paslaugomis, EESRK siūlo šiuo atveju vartoti ne terminą „Europos viešosios paslaugos“, o „Europos internetinės tarpvalstybinės viešosios paslaugos“.

1.4   EESRK pritaria Komisijos pristatytam darnios ir novatoriškos e. valdžios veiksmų planui, atveriančiam kelią naudotojų poreikius geriau atitinkančioms ir sąveikesnėms paslaugoms, kurias teikiant bus geriau atsižvelgiama į naudotojų, kurie raginami aktyviau dalyvauti apibrėžiant internetines viešąsias paslaugas, poreikius ir lūkesčius.

1.5   Skatinant e. valdžią kartu turi būti vykdoma valdžios ir jos santykių su naudotojais reforma, visų pirma užtikrinama pagalba naudotojams atliekant e. valdžios procedūras.

1.6   Sąjunga ir valstybės narės turi imtis visų priemonių, kad, vadovaudamosi strategija „Europa 2020“ ir Sutarties dėl ES veikimo 9 straipsniu, į skaitmeninę visuomenę įtrauktų visas visuomenės grupes, įskaitant neturtinguosius.

1.7   Su sąveikumu, elektroniniu parašu ir e. atpažintimi susijusias kliūtis dažnai lemia tarpvalstybinės teisinės bazės nebuvimas, nacionalinių teisės aktų skirtingumas ir tarpusavyje nesuderinami valstybių narių priimti sprendimai. Reikalingas geras ir veiksmingas daugiašalis sistemų valdymas, pagrįstas žmonėmis ir tinkamomis priemonėmis.

1.8   Įgyvendinat Europos sąveikumo sistemą, EESRK remia bendrų sąsajos standartų plėtotės viziją ir pritaria, kad būtų sukurta platforma, skirta keistis informacija, patirtimi ir kodais, grindžiamais atvirąja programine įranga, visų pirma atvirais duomenų formatais užtikrinančias sąveiką, kad būtų galima atlikti pataisymus ir pakeitimus. Reikėtų pasinaudoti kai kurių administravimo įstaigų (pvz., muitinių) įgyta patirtimi sistemų techniniam, semantiniam ir organizaciniam sąveikumui numatyti prieš jas tarpusavyje sujungiant, pasižyminės nustačius bendras taisykles ir tvirtą teisinį pagrindą bus garantuotas susitarimų vykdymas ir stabilus veikimas.

1.9   Sąveikumo idėją būtina įgyvendinti dabar, tačiau tik toms paslaugoms, kurioms ji naudinga. Sąveikumas yra labai sudėtingas dalykas ir reikalauja sujungti daugelį veiksmų ir techninių priemonių, kurios užtikrintų sandorių tarp piliečių saugumą. Be to, ši sąvoka evoliucionuoja.

1.10   Prieš pradedant keistis duomenimis, reikės rekomenduoti valstybių narių administravimo įstaigoms imtis atsijojimo, kad internete būtų pateikiami tik tie duomenys, kuriais naudinga keistis, visų pirma užtikrinant esamų teisės aktų laikymąsi.

1.11   Turi būti saugomi piliečių asmens, įmonių ir asociacijų duomenys ir gerbiama jų teisė į užmarštį. Duomenų apsauga turi būti užtikrinama ir garantuojama, pradedant pačia mainų idėja, Europos mastuserverių, programinės įrangos, saugojimo, mainų ir t. t. lygmeniu. Galimam atvejui, kad duomenys bus pakartotinai naudojami trečiųjų šalių, turi būti taikomos tos pačios taisyklės ir reikalavimai.

2.   E. valdžios propagavimas

2.1   Nuo 1993 m. Sąjunga stengiasi koordinuoti valstybių narių veiksmus siekiant skatinti skaitmeninę konvergenciją ir įveikti informacinės visuomenės iššūkius (programos IDA IDAI, IDAII, IDABC, ISA) (1), kad būtų sukurta bendra Europos informacinė erdvė, kurioje užtikrinamas nebrangus ir saugus plačiajuostis ryšys, taip pat gausus ir įvairus naudotojų poreikius atitinkantis turinys.

2.2   Tokiu būdu Sąjunga nustatė politines gaires, atitinkančias daugelį komunikatų ir veiksmų planų. Kai kurių iš jų tikslas – sparčiau diegti e. valdžią remiantis penkiais prioritetais:

| — | prieiga visiems, |
| --- | --- |

—

prieiga visiems,

| — | didesnis veiksmingumas, |
| --- | --- |

—

didesnis veiksmingumas,

| — | didelio poveikio internetinės paslaugos, |
| --- | --- |

—

didelio poveikio internetinės paslaugos,

| — | pagrindinių priemonių įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

pagrindinių priemonių įgyvendinimas,

| — | aktyvesnis visuomenės dalyvavimas demokratiškame sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

—

aktyvesnis visuomenės dalyvavimas demokratiškame sprendimų priėmimo procese.

2.3   Naujasis veiksmų planas yra neatsiejama skaitmeninės darbotvarkės dalis. Sąjunga ir valstybės narės turi imtis visų priemonių, kad, vadovaudamosi strategija „Europa 2020“ ir Sutarties dėl ES veikimo 9 straipsniu, į skaitmeninę visuomenę įtrauktų visas visuomenės grupes, įskaitant neturtinguosius.

3.   Naujos Komisijos iniciatyvos

3.1   2009 m. Malmės mieste vykusioje penktojoje ministrų konferencijoje dėl e. valdžios ES ministrai įsipareigojo skatinti Europos konkurencingumą taupant laiką ir pinigus. Tai gali padėti pasiekti prieinamesnės, sąveikesnės ir naudotojų poreikius labiau atitinkančios internetinės viešosios paslaugos.

3.2   Taigi Komisija siūlo naują e. valdžios veiksmų planą, kuriuo siekiama konkrečiai įgyvendinti Malmės konferencijoje pateiktą prašymą ir prisidedama prie dviejų svarbiausių Europos skaitmeninės strategijos tikslų. Pagal šią strategiją iki 2013 m. valstybės narės privalo suderinti savo nacionalines sąveikumo sistemas su Europos lygmeniu taikomomis sąveikumo sistemomis, o viešojo administravimo institucijos turės propaguoti e. valdžią, kad iki 2015 m. e. valdžios internetinėmis paslaugomis naudotųsi 50 proc. piliečių ir 80 proc. įmonių.

3.3   2011–2015 m. veiksmų plane numatyta 40 priemonių, susijusių su keturiomis sritimis:

| A. | — | paslaugų kūrimas atsižvelgiant į naudotojų poreikius, |
| --- | --- | --- |

A.

—

paslaugų kūrimas atsižvelgiant į naudotojų poreikius,

| — | bendradarbiavimu grindžiamas paslaugų kūrimas taikant, pavyzdžiui, antrosios kartos žiniatinklio (angl. Web 2.0) technologijas, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu grindžiamas paslaugų kūrimas taikant, pavyzdžiui, antrosios kartos žiniatinklio (angl. Web 2.0) technologijas,

| — | viešojo sektoriaus informacijos pakartotinis naudojimas, |
| --- | --- |

—

viešojo sektoriaus informacijos pakartotinis naudojimas,

| — | skaidrumo didinimas, |
| --- | --- |

—

skaidrumo didinimas,

| — | piliečių ir įmonių dalyvavimas politikos kūrimo procesuose. |
| --- | --- |

—

piliečių ir įmonių dalyvavimas politikos kūrimo procesuose.

| B. | — | įmonėms sklandžiai teikiamos paslaugos, |
| --- | --- | --- |

B.

—

įmonėms sklandžiai teikiamos paslaugos,

| — | tarpvalstybinių paslaugų diegimas ES. |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinių paslaugų diegimas ES.

| C. | — | organizacinių procedūrų tobulinimas (elektroniniai viešieji pirkimai, spartesnis duomenų apdorojimas ir kt.), |
| --- | --- | --- |

C.

—

organizacinių procedūrų tobulinimas (elektroniniai viešieji pirkimai, spartesnis duomenų apdorojimas ir kt.),

| — | administracinės naštos mažinimas, |
| --- | --- |

—

administracinės naštos mažinimas,

| — | ekologiškos valdžios institucijos (elektroninis archyvavimas, vaizdo konferencijos, tokiu būdu ribojant kelionių skaičių, ir pan.). |
| --- | --- |

—

ekologiškos valdžios institucijos (elektroninis archyvavimas, vaizdo konferencijos, tokiu būdu ribojant kelionių skaičių, ir pan.).

| D. | — | atviros specifikacijos ir sąveikumas (Europos sąveikumo sistemos taikymas), |
| --- | --- | --- |

D.

—

atviros specifikacijos ir sąveikumas (Europos sąveikumo sistemos taikymas),

| — | pagrindinių veiksnių užtikrinimas (Elektroninio parašo direktyvos persvarstymas, pasiūlymas dėl sprendimo, kuriuo ES būtų užtikrintas e. atpažinties ir e. tapatumo nustatymo tarpusavio pripažinimas). |
| --- | --- |

—

pagrindinių veiksnių užtikrinimas (Elektroninio parašo direktyvos persvarstymas, pasiūlymas dėl sprendimo, kuriuo ES būtų užtikrintas e. atpažinties ir e. tapatumo nustatymo tarpusavio pripažinimas).

3.4   Konkrečiai veiksmų plane numatytos šios priemonės:

| — | taikyti vienkartinio ir patikimo institucijoms pateikiamų duomenų registravimo principą (kad nereikėtų keletą kartų įvairioms institucijoms teikti tos pačios informacijos), |
| --- | --- |

—

taikyti vienkartinio ir patikimo institucijoms pateikiamų duomenų registravimo principą (kad nereikėtų keletą kartų įvairioms institucijoms teikti tos pačios informacijos),

| — | visoje ES plačiau diegti e. atpažinties sistemas (eID) siekiant palengvinti kai kuriuos tarpvalstybinio pobūdžio formalumus, pavyzdžiui, steigiant įmonę kitoje valstybėje, persikraustant arba vykstant darbo tikslais į kitą šalį, perkeliant teises į pensiją į kitą šalį ar registruojantis į švietimo arba aukštojo mokslo įstaigą užsienyje, |
| --- | --- |

—

visoje ES plačiau diegti e. atpažinties sistemas (eID) siekiant palengvinti kai kuriuos tarpvalstybinio pobūdžio formalumus, pavyzdžiui, steigiant įmonę kitoje valstybėje, persikraustant arba vykstant darbo tikslais į kitą šalį, perkeliant teises į pensiją į kitą šalį ar registruojantis į švietimo arba aukštojo mokslo įstaigą užsienyje,

| — | sudaryti sąlygas piliečiams ir įmonėms tikruoju laiku sekti, kaip institucija nagrinėja su jais susijusią bylą, tokiu būdu užtikrinant didesnį skaidrumą ir atvirumą, |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas piliečiams ir įmonėms tikruoju laiku sekti, kaip institucija nagrinėja su jais susijusią bylą, tokiu būdu užtikrinant didesnį skaidrumą ir atvirumą,

| — | kurti naudotojų poreikius atitinkančias internetines paslaugas siekiant geriau atsižvelgti į konkrečius jų poreikius, pavyzdžiui, užtikrinti saugų ir greitą dokumentų ir informacijos perdavimą skaitmeniniu formatu, |
| --- | --- |

—

kurti naudotojų poreikius atitinkančias internetines paslaugas siekiant geriau atsižvelgti į konkrečius jų poreikius, pavyzdžiui, užtikrinti saugų ir greitą dokumentų ir informacijos perdavimą skaitmeniniu formatu,

| — | suteikti galimybę trečiosioms šalims pakartotinai naudoti duomenis siekiant sudaryti sąlygas diegti naujas taikomąsias programas ir viešąsias paslaugas. |
| --- | --- |

—

suteikti galimybę trečiosioms šalims pakartotinai naudoti duomenis siekiant sudaryti sąlygas diegti naujas taikomąsias programas ir viešąsias paslaugas.

4.   Bendrosios pastabos

EESRK pritaria, kad būtinai reikia skatinti darnią ir novatorišką e. valdžią, taip pat tarpvalstybinį sąveikumą be kliūčių.

4.1   Todėl primena, kad svarbiausias Komisijos uždavinys šioje srityje – sukurti palankesnes sąlygas plėtoti e. valdžios operacijas, ir visų pirma išankstines sąlygas, pavyzdžiui, sąveikumą, e. parašą ir e. atpažintį, ir koordinuoti valstybių narių veiksmus turint omenyje tai, kad Malmės deklaracijoje politinius įsipareigojimus prisiėmusios valstybių narių vyriausybės atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant numatytas priemones.

4.2   EESRK visų prima norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad terminas „Europos viešosios paslaugos“, kurį Komisija vartoja savo komunikate dėl sąveikumo, yra netinkamas ir klaidinantis. Savo nuomonėje dėl Visuotinės ekonominės svarbos paslaugų: kaip turėtų būti padalyta atsakomybė tarp ES ir valstybių narių?
   (2) EESRK minėjo viešąsias paslaugas, kurios negali apsiriboti vien tik nacionaliniu ar vietos lygmeniu, todėl galėtų būti vadinamos Bendrijos visuotinės svarbos paslaugomis. Tarpvalstybinės e. valdžios paslaugos, nors turi tam tikrą europinį aspektą, kadangi yra tarpvalstybinės, vis dėlto yra visiškai kitokio pobūdžio nei paslaugos, kurias galėtume vadinti Europos viešosiomis paslaugomis.

4.3   EESRK pritaria naujajai strategijai, kuria siekiama pereiti nuo ankstesnio veikiau universalaus prie individualiais poreikiais grindžiamo metodo, kuris atveria galimybę kurti sąveikesnes ir geriau naudotojų lūkesčius bei poreikius atitinkančias viešąsias paslaugas. Šis metodas grindžiamas naujos kartos atviromis, lanksčiomis ir vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu sklandžiai teikiamomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis.

4.4   EESRK palankiai vertina Komisijos siekį suteikti naudotojams (piliečiams, įmonėms, NVO, taip pat oficialioms Komisijos pripažintoms dialogo struktūromis) galimybę ateityje atlikti aktyvesnį vaidmenį apibrėžiant jų poreikius atitinkančias internetines viešąsias paslaugas.

4.5   EESRK pritaria naujam Komisijos pristatytam veiksmų planui, kuriuo visiems suinteresuotiesiems subjektams sudaroma galimybė naudotis greitesnėmis ir geresnės kokybės viešosiomis paslaugomis ir kuris padės viešojo administravimo institucijoms peržiūrėti savo požiūrį į teikiamas paslaugas ir jų vidaus procedūras siekiant kuo geriau patenkinti naujus spartumo, prieinamumo ir paprastumo poreikius.

4.6   Vis dėlto negalima atsikratyti įspūdžio, kad pernelyg dažnai didžiausias valdžios institucijų dėmesys skiriamas ne naudotojams: e. valdžia organizuota atsižvelgiant į viešosios valdžios institucijų vidaus struktūrą, o ne į žmones, kuriuos ji valdo, dėl to naudotojams kyla prieinamumo problemų, trūksta matomumo ir grafinio apipavidalinimo vientisumo.

4.7   EESRK apgailestauja, kad Komisija nepalietė duomenų apsaugos ir jų atsijojimo klausimo. Su tuo susijęs 2001 m. reglamentas turi būti visiškai įgyvendintas, ir jokiais piliečių asmens duomenimis negali būti keičiamasi visiškai neužtikrinus jų konfidencialumo, „teisės į užmarštį“ ir nenustačius reikalavimų, kurie garantuotų jų laikymąsi. EESRK atsargiai vertina galimybę trečiosioms šalims pakartotinai naudoti duomenis.

4.8   Negalima nuvertinti techninių ir informatikos klausimų reikšmės, nes nuo jų priklauso duomenų sąveikumas ir saugumas (techninis, semantinis ir organizacinis sąveikumas). E. valdžios paslaugomis turėtų būti siekiama pertvarkyti valdžios paslaugas ir jos santykius su naudotoju; įdiegus e. valdžios paslaugas, gerų rezultatų visiems bus pasiekta tik tuo atveju, jeigu e. valdžia nebus pats sau tikslas, o priemonė keisti padėtį, ir apims mokymą, individualią ir kolektyvinę priežiūrą ir komunikaciją. Taigi tai nereiškia, kad žmones reikia pakeisti informatikos priemonėmis, tiesiog šios priemonės jiems suteiks daugiau laisvo laiko, kurį jie galės skirti svarbesniems darbams, pavyzdžiui, galės padėti piliečiams susipažinti su e. valdžios paslaugomis ir jomis naudotis (3), ypač turint omenyje tai, kad Komisija konstatuoja, jog tarpvalstybinėmis e. valdžios paslaugomis naudojamasi palyginti retai, ir net ir tais atvejais, kai internetinės paslaugos yra siūlomos, dauguma europiečių nenoriai jomis naudojasi.

4.9   Propaguojant e. valdžios paslaugas negalima pamiršti sąveikumo, įgūdžių ir skaitmeninės įtraukties (3).

4.10   Iš tiesų šiuo metu siūloma jau gana daug e. valdžios paslaugų ir jų kokybė kiekvienais metais gerėja. Vis dėlto EESRK santūriai vertina Komisijos pateiktą e. valdžios lyginamąją analizę, kurioje remiamasi pernelyg ribotu išanalizuotų paslaugų skaičiumi ir kuri neatspindi realios padėties. Pavyzdžiui, teigiama, kad Portugalijoje 100 proc. paslaugų teikiama internetu, bet tai toli gražu neatspindi tikrovės. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad ne visoms administracinėms paslaugoms reikalingas tarpvalstybinis sąveikumas.

4.11   Vis dėlto reikėtų pasirūpinti, kad skaitmeninė atskirtis nevirstų administracine atskirtimi. Viena iš priežasčių, kodėl piliečiai nenoriai naudojasi e. valdžios paslaugomis, tikriausiai yra ta, kad jie nepasitiki duomenų saugumu ir apsauga. Todėl EESRK mano, kad būtina įvesti realią demokratinę duomenų naudojimo ir taikomų metodų kontrolę ir tai daryti pavesti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, o jeigu tai nebus padaryta, Komitetas nesutinka, kad duomenis pakartotinai naudotų trečiosios šalys, kaip rekomenduoja Komisija, taip tikėdamasi, kad atsiras naujų e. valdžios paslaugų. EESRK nuomone, šiandien būtina įsteigti e. valdžios konsultacinį komitetą, kurį sudarytų Europos Sąjungos, nacionalinių valdžios institucijų, socialinių partnerių ir naudotojų atstovai.

4.12   EESRK nori priminti, kad šiuo atveju labai reikalingas specialus skaitmeninių paslaugų naudotojų teisių „kodeksas“ (kitaip tariant, privalomų taisyklių rinkinys), kurį reikėtų suderinti su pilietinės visuomenės atstovais.

4.13   Europos Sąjungoje internetu vykdoma apie 60 proc. viešųjų pirkimų (viešieji prekių, paslaugų ir darbų pirkimai sudaro apie 18 proc. ES BVP ir yra vieni iš dvylikos svarbiausių Bendrosios rinkos akto elementų), tačiau iki pirmajame i2010 veiksmų plane 2010 metais numatyto pasiekti 100 proc. tikslo dar toli.

4.14   Savo nuomonėje (4) dėl žaliosios knygos dėl platesnio e. viešojo pirkimo sistemos naudojimo EESRK rekomendavo įdiegti įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą su e. viešuoju pirkimu susijusiai pažangai, kliūtims ir taisomiesiems veiksmams stebėti įdiegiant e. viešojo pirkimo sistemą valstybėse narėse.

4.15   Toje pačioje nuomonėje EESRK priduria, kad diegiant e. viešojo pirkimo sistemą valstybės narės turėtų būti skatinamos ieškoti novatoriškų sprendimų, siekiant spręsti su komercinėmis procedūromis ir kalbiniais aspektais susijusias problemas, tuo tarpu Europos Komisija, kaip lyderė, turėtų visiems parodyti pavyzdį ir įdiegti e. viešojo pirkimo sistemą visose savo institucijose.

4.16   Skaitmeninis sąveikumas, elektroninis parašas ir e. atpažintis yra veiksmingos priemonės skatinti tarpvalstybinių e. valdžios paslaugų plėtojimą, tačiau kai nėra tarpvalstybinio ir tarpsektorinio teisinio pagrindo, kyla sąveikumui trukdančių kliūčių, taip pat problemų dėl nacionalinių teisių skirtumų ir tarpusavyje nesuderintų valstybių narių sprendimų.

4.17   Siekiant užpildyti infrastruktūros, architektūros ir bendrų pagrindinių gairių trūkumą, dėl kurio gali būti dažniau priimami nesąveikūs sprendimai, reikia plėtoti bendrą viziją ir bendrus standartus.

4.18   EESRK remia Komisijos pastangas siekiant sąveikumo tokiose srityse kaip patikimas keitimasis informacija, sąveikumo architektūra ir naujų ES teisės aktų poveikio IRT vertinimas, visa tai atliekant pagal Europos sąveikumo strategiją.

4.19   EESRK taip pat pritaria, kad naudojant Europos sąveikumo sistemą (angl. EIF, European interoperabilty framework) kartu su visomis norinčioms bendradarbiauti ir bendrai teikti viešąsias paslaugas organizacijomis būtų siekiama nustatyti tokius bendruosius elementus: žodyną, sąvokas, principus, politikos gaires, standartus, specifikacijas ir metodus atsižvelgiant į tai, kad reikia skatinti daugiakalbystę ir kad būtų privaloma šiuos dalykus nuolat atnaujinti.

4.20   Diegdamos tarpvalstybines internetines paslaugas, valdžios institucijos turi sąveikumo susitarimus pagrįsti jau galiojančiomis oficialiomis specifikacijomis, o jeigu jų nėra, bendradarbiauti su tose pačiose srityse dirbančiomis bendruomenėmis. Atlikdamos jų vertinimą ir rinkdamosi oficialias specifikacijas, valdžios institucijos turi laikytis tam tikros struktūros, elgtis skaidriai ir būti objektyvios.

4.21   EESRK remia Komisijos ketinimą netrukus paskelbti valdžios institucijoms skirtą komunikatą, kuriame bus pateiktos IRT standartizavimo ir viešųjų pirkimų susiejimo gairės, o tai galėtų būti veiksminga priemonė suteikiant didesnes galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir supaprastinant su tuo susijusius administracinius formalumus.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 249, 1993 9 13, p. 6; OL C 214, 1998 7 10, p. 33; OL C 80, 2002 4 3, p. 21; OL C 80, 2004 3 30, p. 83; OL C 218, 2009 9 11, p. 36.

1

(2)  OL C 128, 2010 5 18, p. 65.

2

(3)  OL C 318, 2011 10 29, p. 9.

3

(4)  OL C 318, 2011 10 29, p. 99.

4

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“

COM(2011) 21 galutinis

2011/C 376/18

Pranešėjas Lutz RIBBE

Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. sausio 26 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“

COM(2011) 21 galutinis.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2011 m. rugsėjo 6 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 120 narių balsavus už, 13 – prieš ir 10 susilaikius.

1.   Santrauka

1.1   EESRK džiaugiasi, kad buvo paskelbta pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, tačiau mano, kad jai trūksta konkretumo. Turėdamas omenyje svarbių aplinkos temų pasaulinį matmenį, Komitetas nurodo savo pasiūlymus dėl 2012 m. JT konferencijos tvaraus vystymosi klausimais ir savo darbą, susijusį su Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planu (1).

1.2   Komitetas tikisi, kad 20-yje Komisijos paskelbtų atskirų iniciatyvų bus labai tiksliai aprašyta,

| — | kas yra „tausus išteklių naudojimas“, |
| --- | --- |

—

kas yra „tausus išteklių naudojimas“,

| — | ką jau galima pasiekti tobulinant technologijas arba |
| --- | --- |

—

ką jau galima pasiekti tobulinant technologijas arba

| — | kokiuose sektoriuose, kaip skelbiama, būtini „esminiai pokyčiai“, kokie jie turėtų būti ir kokiomis priemonėmis norima juos įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

kokiuose sektoriuose, kaip skelbiama, būtini „esminiai pokyčiai“, kokie jie turėtų būti ir kokiomis priemonėmis norima juos įgyvendinti,

| — | kokie konkretūs gamintojų ir vartotojų elgesio pokyčiai vertinami kaip būtini ir kaip galima šiuos pokyčius paspartinti. |
| --- | --- |

—

kokie konkretūs gamintojų ir vartotojų elgesio pokyčiai vertinami kaip būtini ir kaip galima šiuos pokyčius paspartinti.

1.3   Visiškai aišku, kad strategija „Europa 2020“ turi būti nustatytos esminės kryptys tvariai ir tausiai išteklius naudojančiai ekonomikai. Nepaisant to, būtų tikslinga atskirti tvarumo strategijos ir strategijos „ES 2020“ uždavinius.

1.4   EESRK nesupranta, kodėl tausaus išteklių naudojimo iniciatyva įtraukta į strategiją „Europa 2020“. Komitetui tai veikiau 2001 m. priimtos ir 2006 m. peržiūrėtos tvarumo strategijos sukonkretinimas jau vien dėl to, kad ji apima daug ilgesnį laikotarpį nei iki 2020 m. EESRK pasisako už tai, kad būtų atgaivinta tvarumo strategija, kuriai, Komiteto nuomone, Komisija skiria pernelyg mažai dėmesio.

2.   Įžanginė pastaba

2.1   Prieš pat Komisijai pateikiant EESRK prašymą parengti šią nuomonę dėl „Išteklius tausiai naudojančios Europos“, Komiteto biuras priėmė sprendimą parengti nuomonę savo iniciatyva dėl esamos ES tvarumo strategijos padėties.

2.2   EESRK organai nusprendė abi temas nagrinėti šioje nuomonėje.

3.   Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“

3.1   Komisijos paskelbta ir šioje nuomonėje nagrinėjama pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ yra viena iš septynių naujų pavyzdinių iniciatyvų, kurias Komisija įtraukia į strategiją „Europa 2020“.

3.2   Komisija komunikate aprašo (jau ne pirmą kartą), kad intensyvus išteklių naudojimas yra ne tik labai didelė našta aplinkai Žemėje, bet ir kelia pavojų apsirūpinimo saugumui, nes besiformuojančios ekonomikos šalys ir besivystančios šalys nori pasiekti panašų gerovės lygį. Lygį, kurio pagrindas – netvarūs gamybos metodai ir vartojimo įpročiai.

3.3   Pagal šią pavyzdinę iniciatyvą dar 2011 m. turi būti paskelbta 20 atskirų iniciatyvų, kurios padėtų sukurti tausiai išteklius naudojančią Europą. Komisijos nuomone, kad tai pasiektume, „turime tobulinti technologijas ir iš esmės keisti energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto sistemas, taip pat gamintojų ir vartotojų elgseną“.

3.4   Komisija nurodo, kad būtina „kurti naujus gaminius ir teikti naujas paslaugas, ieškoti naujų būdų mažinti sąnaudas“ ir kad tam reikia koordinuotai imtis priemonių, kurios turėtų politinio svorio.

3.5   Pirmiausiai reikia „nuosekliai išanalizuoti netausaus kai kurių išteklių naudojimo priežastis“ ir tada įgyvendinti „sudėtingą ir globalų požiūrį [...] vykdant mišrią politiką, kuria kuo geriau išnaudojama sinergija ir ieškoma įvairių politikos sričių kompromisų“.

3.6   Pagrindinis šios pavyzdinės iniciatyvos tikslas – susitarti „dėl ilgalaikės vizijos“, kaip iki 2050 m. sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kaip pakeisti energetikos ir transporto sistemą ir kaip „atsieti ekonomikos augimą nuo išteklių naudojimo“.

4.   Bendrosios pastabos dėl pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir dėl sąsajų su tvarumo strategija

4.1   EESRK džiaugiasi Komisijos iniciatyva, kurią vertina kaip svarbią, netgi pagrindinę tvarumo strategijos dalį, tačiau kuri pastarosios negali pakeisti.

4.2   Komitetas pritaria Komisijai, kad strategijoje „Europa 2020“ turi būti nustatytos vystymosi gairės iki 2050 m. ir vėliau. Vis dėlto Komitetui neaišku, kodėl Komisija šią pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ susieja su strategija „Europa 2020“, o nepateikia jos kaip sukonkretintos tvarumo strategijos redakcijos, nes tai būtų daug tikslingiau. Jau vien tai, kad Komisijos komunikate dažniau minimas laikotarpis iki 2050 m., o ne iki 2020 m. rodo, kad kalbama apie ilgalaikį uždavinį.

4.3   Komisijos teiginys, kad reikia tobulinti technologijas ir iš esmės keisti energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto sistemas, taip pat gamintojų ir vartotojų elgseną, sutampa su EESRK pozicija, kurią Komitetas pateikė savo 2004 m. balandžio 28 d. tiriamojoje nuomonėje „ES tvaraus vystymosi strategijos vertinimas“. Jau tada EESRK nurodė, kad tam, kad tvarumo politika būtų sėkminga, būtina kuo konkrečiau išdėstyti, kokie pokyčiai yra būtini ir kaip jie turi būti įgyvendinti.

4.4   Būtent to komunikatui ir trūksta. Komunikatas lengvai skaitomas, bet yra labai nekonkretus. Todėl, EESRK nuomone, būtina vėliau pateiktinose 20 atskirų iniciatyvų labai tiksliai aprašyti, kas ir kaip turi keistis, kur tikimasi pasipriešinimo pokyčiams ir kokiomis konkrečiomis priemonėmis galima šį pasipriešinimą įveikti.

4.5   EERSK nuomone, Komisijos suskirstymas į

| — | technologijų tobulinimą, |
| --- | --- |

—

technologijų tobulinimą,

| — | esminius pokyčius ir |
| --- | --- |

—

esminius pokyčius ir

| — | gamintojų bei vartotojų elgsenos pokyčius |
| --- | --- |

—

gamintojų bei vartotojų elgsenos pokyčius

yra labai naudingas. Todėl Komisija turėtų aiškiai nurodyti, ką galima pasiekti patobulinus technologijas ir kur yra tobulinimo ribos, dėl kurių galiausiai būtini esminiai pokyčiai tam tikrose gyvenimo ir ekonomikos srityse.

4.6   Tačiau prieš tai iš tikrųjų reikia „nuosekliai išanalizuoti“, kodėl šiuo metu vis dar netausojami ištekliai. Šios analizės nebuvimas vertinamas kaip komunikato trūkumas.

4.7   EESRK tik iš dalies sutinka su Komisijos teiginiu, kad ištekliai naudojami netausiai, nes nėra informacijos apie tai, kiek tai visuomenei iš tikrųjų kainuoja. Nes, pavyzdžiui, ryškėjanti klimato kaita labai vaizdžiai aprašyta vadinamojoje „Stern“ ataskaitoje, o biologinės įvairovės mažėjimas – „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos“ ataskaitoje. Tačiau ir tai nieko iš esmės nepakeitė.

4.8   Dabartinio netausaus naudojimo priežastys greičiausiai yra šios:

| a) | a) nėra tikro visuomenės sutarimo, kaip vertinti dabartinę padėtį („Kas yra tausu arba netausu? Kokiu mastu tvariai ar netvariai elgiamės mes arba kokiu mastu tvarios arba netvarios šiuo metu iš tikrųjų tam tikros ekonomikos sritys?“), |
| --- | --- |

a)

a) nėra tikro visuomenės sutarimo, kaip vertinti dabartinę padėtį („Kas yra tausu arba netausu? Kokiu mastu tvariai ar netvariai elgiamės mes arba kokiu mastu tvarios arba netvarios šiuo metu iš tikrųjų tam tikros ekonomikos sritys?“),

| b) | labai neaišku, ką konkrečiai reiškia „žalioji ekonomika“ arba „tausiai išteklius naudojanti ekonomika“. Nėra aiškios bendros nuomonės arba apibrėžties, ką tai reiškia atskiroms politikos sritims, |
| --- | --- |

b)

labai neaišku, ką konkrečiai reiškia „žalioji ekonomika“ arba „tausiai išteklius naudojanti ekonomika“. Nėra aiškios bendros nuomonės arba apibrėžties, ką tai reiškia atskiroms politikos sritims,

| c) | atsižvelgiant į interesus, esama visiškai skirtingų nuomonių apie tai, kas konkrečiai turi pasikeisti tiek kiekybiniu, tiek kokybiniu požiūriu, taigi, kuo raida ateityje turi skirtis nuo raidos šiuo metu ir koks bus jos poveikis kasdieniam gyvenimui ir verslui. |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į interesus, esama visiškai skirtingų nuomonių apie tai, kas konkrečiai turi pasikeisti tiek kiekybiniu, tiek kokybiniu požiūriu, taigi, kuo raida ateityje turi skirtis nuo raidos šiuo metu ir koks bus jos poveikis kasdieniam gyvenimui ir verslui.

4.9   Komisija yra teisi savo komunikate teigdama, kad šiandien netvari ekonomika yra gerovės, kuria daug žmonių mėgaujasi (kiti neturi galimybių ja naudotis), pagrindas. Neigiamas netvarios ekonomikos pasekmes visu stiprumu pajus ir turės su jomis susidoroti ateities kartos.

4.10   Tai pripažinti ir padaryti reikiamas išvadas sunku tiek ekonomikai ir politikai, tiek pilietinei visuomenei. Sunku dar ir dėl to, kad vargu ar kas nors įsivaizduoja, kaip galima užtikrinti „naują gerovę“, pavyzdžiui, vartojant tik vieną dešimtadalį energijos. Dėl šio netikrumo kyla baimė ir neužtikrintumas, kuriuos reikia labai atsargiai vertinti (2).

Techninis optimizavimas, esminiai pokyčiai ir elgsenos keitimas

4.11   Palyginti su pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ naujai suformuluotais tikslais (80–95 proc. sumažinti išmetamą CO2 kiekį), iki šiol ES nustatyti kokybiniai tikslai, pavyzdžiui, iki 2020 m. 20 proc. sumažinti išmetamą CO2 kiekį, atrodo „lengvi“. Turint galvoje, kad dabartinė sistema vis dar techniškai neefektyvi, ir naudojant naujas optimizuotas technologijas, galima palyginti lengvai 20 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tačiau įgyvendinant ligšiolinį akivaizdžiai dar nepakankamą tikslą vis dažniau pasigirsta „įspėjančių“ nuomonių, kad paskelbtos techninės priemonės ir optimizavimas gali kelti pavojų „ekonomikos konkurencingumui“. Pasekmė – netgi tai, ką galima pasiekti techniniu optimizavimu nemažinant vartojimo, šiuo metu nėra nuosekliai įgyvendinama. Akivaizdu, kad pasipriešinimas platesnio užmojo priemonėms (t. y. esminiams pokyčiams) bus dar didesnis.

4.12   EESRK mano, jog derėtų labai aiškiai nurodyti, kad techninis efektyvumo optimizavimas, nors ir yra svarbus tikslų siekimui, tačiau netgi labai tausiai išteklius naudojančių technologijų negalima automatiškai tapatinti su „tvarumu“. Pavyzdžiui, Vokietijos automobilių pramonė, kuriai pasisekė sukliudyti Komisijai nustatyti planuotą griežtą didžiausiąją leidžiamą taršą (120 g CO2/km), didžiuojasi savo naujais technologiniais laimėjimais. Pavyzdžiui, Audi puikuojasi tuo, kad naujasis A7 klasės automobilis (darbinis tūris – 2,7 l.), kurio galingumas 180 AG sunaudoja „tik“ 6,8 l. dyzelino 100 km. (taigi, išskiria 180 g CO2/km). Jei lyginsime su teršalų kiekiu, kurį išskirdavo atitinkamos transporto priemonių klasės automobiliai, žinoma, pasiekta pažanga efektyvumo srityje, tačiau su tvarumu tai neturi nieko bendro. „Audi A7“ nėra nei tvarus, nei tausiai naudoja išteklius! Tai nėra naujosios „žaliosios ekonomikos“ išraiška, veikiau puikus įrodymas, kad sumažėjusias žaliavas galima sunaudoti ir taikant tariamai efektyvias technologijas, todėl reikalinga visiškai nauja žmonių ir prekių judumo politika.

4.13   EESRK apgailestauja, kad Komisija pavyzdinėje iniciatyvoje tik tarp kitko ir tik kelete sakinių nagrinėja esminį klausimą, kad būtent dabartinis Vakarų pasaulio visuomenės gerovės modelis pernelyg didele dalimi grindžiamas pigios energijos naudojimu ir vis dažnesniu, dažnai neefektyviu medžiagų naudojimu ir apykaita.

4.14   Būtent šie faktai turi būti daug išsamiau nagrinėjami pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, tiksliau – atnaujintoje tvaraus vystymosi strategijoje. Nors Komisijos komunikate kelete vietų ir minimi „vieni kitiems prieštaraujantys interesai“, kurie trukdo taikyti tausesnio išteklių naudojimo požiūrį, tačiau jie nėra aiškiai aprašyti ir nepaaiškinta, kaip politikai ketina elgtis.

4.15   Kaip sunku suderinti tokius prieštaraujančius interesus, rodo Vokietijos, kurioje nuspręsta iš esmės restruktūrizuoti energetikos ūkį nenagrinėjant išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslo, pavyzdys.

Esminis pertvarkymas

4.16   Didelis mums tenkantis uždavinys – aprašyti, išplėtoti ir įgyvendinti esminį pertvarkymą, „naują“ ekonomiką ir galiausiai naują ekonomikos konkurencingumą (taip pat pasaulio mastu). Dėl pereikvojimo jau baigiasi pigios energijos ir pigių žaliavų laikai ir mūsų pareiga išmokti dalintis šiais senkančiais ekologiniais ištekliais su ateities kartomis. Todėl politikai turi daug aiškiau pasakyti, kad iš tiesų ekonomikos, kuri grindžiama pigia energija ir gamtos išteklių pereikvojimu ir kuri netgi gali perkelti aplinkosaugos išlaidas, konkurencingumo ilgalaikiu laikotarpiu tikrai nebus galima išlaikyti. Visuomeninės politikos požiūriu svarbu, kad būtų siekiama ne išsaugoti tokią ekonomiką, o ją restruktūrizuoti.

4.17   Prie to gali svariai prisidėti pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, tačiau jos vienos tikslui pasiekti neužteks. Nes tausaus išteklių naudojimo klausimas neapima kitų tvarumo aspektų. Todėl buvo parengta tvaraus vystymosi strategija, kurioje turi aprašyti ir pradėti palaipsnį Europos visuomenės ir ekonomikos pertvarkymą ir jo susiejimą su tokiais klausimais kaip vienos kartos teisingumas kitai kartai ir paskirstymo teisingumas.

4.18   Pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ net nepavyko apibrėžti sąvokos „tausus išteklių naudojimas“. Tai yra dar vienas trūkumas, į kurį EERSK norėtų atkreipti dėmesį. Būtų sveikintina, jei pavieniams produktams, procesams ir sritims būtų tiksliai apibrėžtos geriausios technologijos, vertinamos kaip tausiai naudojančios išteklius, ir jos būtų skatinamos pagal vadinamąjį geriausių eksploatacinių savybių (angl. top-runner) principą. Komisija, įvedusi, pavyzdžiui, šaldymo aparatų energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistemą, jau žengė pirmuosius žingsnius šia kryptimi.

4.19   Neabejojama tuo, kad įgyvendinant tausaus išteklių naudojimo struktūras reikia taikyti įvairias priemones. Viena iš jų yra produktų kainų nustatymas, kuri, kaip teigia Komisija, ateityje vaidins svarbų vaidmenį. Todėl Komisija teisingai nurodo, kad „reikia labiau pabrėžti [...] kainų nustatymo aspektą ir užtikrinti kainų skaidrumą, kad jos visiškai atspindėtų visuomenei tenkančias išteklių naudojimo išlaidas“. Tačiau ši išvada tikrai nėra naujas 2011 m. mokslo laimėjimas. Kaip ir nėra nauja, kad EESRK ne kartą ragino atitinkamai „internalizuoti išorės sąnaudas“. Tik, deja, mažai kas vyksta ir tai nėra vien tik Komisijos ir valstybių narių kaltė. Tai veikiau lemia tam tikrų ekonomikos sektorių pasipriešinimas, nes jie nemato iš to naudos, netgi priešingai, mano, kad reikalaujamas esminis pertvarkymas jiems darytų „neigiamą“ poveikį. Politika turi palaipsniui įveikti šiuos prieštaravimus.

4.20   Norint tai pasiekti, būtina išdėstyti, kaip ketinama siekti „tinkamo kainų nustatymo ir užtikrinti kainų skaidrumą“. Tačiau tai strategijoje nenurodoma.

5.   Politikos ir pilietinės visuomenės, tausaus išteklių naudojimo, strategijos „Europa 2020“ ir tvarumo sąveika. Arba: reikalingas geras valdymas

5.1   Kai sunkiai sekasi pasiekti tvarų vystymąsi, įtvirtinti „žaliąją ekonomiką“ arba restruktūrizuoti ekonomiką, kad ji tausiai naudotų išteklius, politikai teisingai pasielgtų išsamiai išnagrinėję, kur slypi to priežastys. Keletą atsakymų į šį klausimą EESRK jau pateikė pirmiau.

5.2   Iš lėto, labai iš lėto pripažįstama, kad pokyčiai šiandieninėje mūsų ekonomikos sistemoje turi būti esminiai, kad galėtume iš tikrųjų kalbėti apie tvarų vystymąsi. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate šiuo klausimu pateikiami konkretūs skaičiai, pavyzdžiui, kad iki 2050 m. Europos Sąjungoje išmetamas CO2 kiekis turėtų būti sumažintas 80–95 proc. ES Komisijos pirmininkas José Manuel Barosso, kai pirmą kartą buvo paminėti šie tikslai, kalbėjo apie „naują pramoninę revoliuciją“, kuri mūsų laukia arba kurią turime įgyvendinti.

5.3   EESRK, atsižvelgdamas į šią būsimą diskusiją dar kartą nurodo, kad, jo nuomone, jau vėluojama išsamiai aptarti „augimo apibrėžtį“. Atitinkamos Komiteto nuomonės tema „Ne vien tik BVP“ Komisijai ir Tarybai yra žinomos. Jose paaiškinama, kad sena liaudies ekonomikos formulė „augimas reiškia gerovę“ šiandien jau nebetinka.

5.4   Tačiau tiek pavyzdinėje iniciatyvoje „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, tiek strategijoje „ES 2020“ šis klausimas nepakankamai nagrinėjamas. Priešingai, iš to kas parašyta, gali kilti įspūdis, kad „augimas“ savaime yra vertybė.

5.5   Strategijoje „ES 2020“ rašoma, kad „Europos strategijos pagrindas“ turėtų būti trys prioritetai:

| — | „pažangus augimas – žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas, |
| --- | --- |

—

„pažangus augimas – žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas,

| — | tvarus augimas – tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas, |
| --- | --- |

—

tvarus augimas – tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas,

| — | integracinis augimas – didelio užimtumo ūkio, kuriame užtikrinta ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas. |
| --- | --- |

—

integracinis augimas – didelio užimtumo ūkio, kuriame užtikrinta ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas.

Šie prioritetai papildo vienas kitą; tai XXI amžiaus Europos socialinės rinkos ekonomikos vizija.“

5.6   EESRK kyla klausimas, ką tokiais teiginiais Komisija ir Taryba nori pasakyti. Ar visuomenė turėtų suprasti, kad ankstesnis augimas nebuvo grindžiamas žiniomis ir inovacijomis? Argi ne visada politikos tikslas buvo aukštas užimtumo lygis ir socialinė bei teritorinė sanglauda? Ar šios įvairios „augimo filosofijos“ automatiškai užtikrina tvarų vystymąsi? Jei taip, tai kodėl Komisija arba tiksliau Europos Vadovų Taryba nebevartoja sąvokos „tvarumas“? Kodėl aprašoma „XXI amžiaus Europos socialinės rinkos ekonomikos vizija“ o ne „socialinė ir ekologinė rinkos ekonomika“?

5.7   Komisija labai gerai žino, kad, pavyzdžiui, nuosekli išteklių apsauga gali prisidėti ne prie bendrojo vidaus produkto didėjimo, o jo mažėjimo. Jei visos įprastos elektros lemputės laikantis draudimo jas parduoti bus pakeistos į energiją taupančias lemputes, bus nuosekliai šiltinami pastatai ir įgyvendinamos energijos taupymo priemonės, drastiškai sumažės energijos suvartojimas, taigi, ir BVP. Todėl EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad

| — | reikia iš naujo apibrėžti „augimą“, |
| --- | --- |

—

reikia iš naujo apibrėžti „augimą“,

| — | BVP nėra vienetas, suteikiantis informacijos apie laimę, gerovę, aplinkos padėtį, sveikatą ar socialinį teisingumą. |
| --- | --- |

—

BVP nėra vienetas, suteikiantis informacijos apie laimę, gerovę, aplinkos padėtį, sveikatą ar socialinį teisingumą.

Nauja pramonės „revoliucija“ – atsakomybės revoliucija

5.8   Kalbėdamas apie „naują pramonės revoliuciją“, Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso yra teisus tik dėl galimų pokyčių radikalumo. Ateityje būtinas naujas gamybos ir vartojimo modelis. Žinoma, J. M. Barroso puikiai žino, kad sąvoka „revoliucija“ visuomeninės politikos požiūriu yra visiškai netinkamai vartojama ir gali padidinti baimę. Revoliucijas sukelia engiama dauguma, norinti sukilti prieš „valdovus“ ir greitai bei ilgam laikui pakeisti nepriimtiną padėtį.

5.9   Tačiau tokia situacija nesusidaro diskutuojant apie tvarų vystymąsi arba tausų išteklių naudojimą. Priešingai, neįmanoma suburti engiamos daugumos, kuri priešintųsi valdingoms struktūroms. Veikiau linkstama prie to, kad gana gerai gyvename visuomenėje, kuri kiekvienais metais sunaudoja tiek naftos, kiek susidarė per maždaug 5 mln. metų, ir dėl kurios kasmet išnyksta 10 000 rūšių daugiau nei išnyktų dėl evoliucijos.

5.10   Todėl keliamas uždavinys ir klausimas, kaip galima išugdyti šiuo metu gyvenančių žmonių bendrą atsakomybės jausmą ateities kartų atžvilgiu? Kaip daryti spaudimą siekiant tikrų pokyčių, kurie gali reikšti ir tam tikrų dalykų atsisakymą?

5.11   Šiuo požiūriu labai svarbu, kad pilietinė visuomenė ir ekonomika nuo pradžios galėtų deramai dalyvauti procese. Būtent tai yra ir iki šiol buvo ES tvarumo strategijos, kuri buvo priimta 2001 m. Geteborge, uždavinys.

Dėl ES tvarumo strategijos būklės

5.12   EESRK daugelį metų labai atidžiai ir aktyviai stebėjo šią ES tvarumo strategiją, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2001 m. Dar pradžioje EESRK ragino didžiausią dėmesį skirti būtent šiai ilgalaikei strategijai.

5.13   EESRK pastoviai (ir dažnai) kartojo, kad tvarumo strategija piliečiams, ekonomikai ir organizacijoms bei politikams turi suteikti aiškias gaires, taigi kokybinius ir kiekybinius tikslus. Į tai orientuojantis turi būti priimami sprendimai trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu ir visos ES politikos sritys turi būti nukreiptos į tvarumo strategijos siekiamą viziją.

5.14   Taip pat dažnai EESRK apgailestavo, kad, jo nuomone, tvarumo strategija yra ne tik pernelyg nekonkreti, bet ir politikai su ja elgiasi kaip su podukra.

5.15   Komitetas taip pat džiaugėsi, kad Europos Vadovų Taryba 2006 m. peržiūrėtoje tvarumo strategijoje jam skyrė ypatingą vaidmenį – teikti informaciją kas dveji metai ES Komisijos rengiamoms pažangos ataskaitoms. Nors Komisija 2007 m. ir 2009 m. paskelbė atitinkamas pažangos ataskaitas, kurias Komitetas aptarė ir įvertino po jų paskelbimo, tačiau prieš rengdama šias ataskaitas Komisija nesikreipė į EESRK, kuris iš tikrųjų turėjo prisidėti savo indėliu.

5.16   Kita pažangos ataskaita pagal Europos Vadovų Tarybos nustatytą 2 metų ritmą iš tikrųjų turėtų būti paskelbta šiais metais, tačiau dėl daugelio priežasčių atrodo, kad to nebus. Komisija iki šiol nesikreipė į EESRK, kad šis pateiktų savo indėlį.

5.17   „2011 m. Komisijos darbo programoje“ (3) nėra nuorodos, kad Komisija rengiasi pateikti tokią tarpinę ataskaitą ir apskritai 51 puslapio dokumente neužsimenama apie tvarumos strategiją. Nuorodos daromos į begalę įvairiausių ES strategijų, tačiau ne į tvaraus vystymosi strategiją. EESRK dėl to labai apgailestauja.

5.18   Visos diskusijos itin aprimo, EESRK nuomone, netgi pernelyg aprimo dėl tvarumo strategijos. Liko neišpildyta daug politinių pažadų, pateiktų tvarumo strategijoje, pavyzdžiui, pateikti aplinkai žalą darančių subsidijų sąrašą. Kasdieninėje politinėje veikloje svarbi tik strategija „Europa 2020“, kuri iš tikrųjų neturi jokios sąsajos su tvarumo strategija.

5.19   Tai gali būti blogas ženklas pilietinei visuomenei, kad apie tvarumo strategiją politikai beveik nediskutuoja ir neteikia apie ją informacijos. EESRK kyla klausimas, kodėl taip yra ir kaip visuomenė tai turėtų suprasti. Komisijai turėtų būti aišku, kad gali kilti įspūdis, jog daugelis paskutinių mėnesių ir metų krizių (4) pareikalavo viso politikų dėmesio ir todėl ilgalaikė politika buvo visiškai nustumta į šoną.

5.20   Tačiau vis daugiau žmonių kyla klausimas, EESRK nuomone, pagrįstai, ar tik šios labai skirtingose politikos srityse vis dažniau kylančios krizės a) nėra tarpusavyje susijusios ir b) yra netvarios ekonomikos išraiška arba tiksliau pasekmė.

5.21   Iš pirmininkaujančios valstybės ataskaitos „ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūra“ (5) galima suprasti, kad bent jau Tarybai aišku, kad yra būtent taip. Jau pirmame dokumento sakinyje teigiama: „Dabartinė įvykių raida daugeliu požiūrių nėra tvari; viršijamos Žemės galimybių ribos, o socialinis ir ekonominis kapitalas patiria spaudimą. Nors ne kartą buvo kartota, kad reikia permainų, rezultatų nedaug.“ Ataskaitoje iš esmės remiama tvaraus vystymosi strategija, kuri yra „ilgalaikė vizija ir bendra politinė sistema, kurioje pateikiamos rekomendacijos dėl visų ES politikos sričių ir strategijų. Reikia užtikrinti, kad TVS turėtų realios įtakos ES politikai, įskaitant kitas kompleksines ES strategijas, užtikrinti darną tarp trumpalaikių ir ilgalaikių tikslų bei tarp įvairių sektorių.“

5.22   Bendras politinis pagrindas, kurį EESRK ragino sukurti, o Taryba vertino kaip būtiną, ir kurį turi sudaryti ES tvarumo strategija, šiuo metu egzistuoja geriausiu atveju kaip reikalavimas senuose dokumentuose ir kai kuriose kalbose, bet ne politinėje realybėje. Šios spragos negali užpildyti nei pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, nei strategija „Europa 2020“.

5.23   EESRK nuomone, kyla didelis pavojus, kad piliečiai nebegalės susiorientuoti. Ne vien tik dėl to, kad tapo visiškai neaišku, kokia dabar yra privaloma strategija, bet ir dėl to, kad ir klaidina vartojamos sąvokos. Dabar strategijoje „ES 2020“ dažnai kalbama apie įvairiausias augimo formas, tačiau visiškai neminimos sąvokos „tvarumas“ arba „tvarus augimas“.

5.24   Todėl EESRK mano, kad derėtų Komisijai netrukus labai vienprasmiškai paaiškinti, kaip tarpusavyje yra susijusios strategija „ES 2020“ ir tvarumo strategija. Komitetas dar kartą pasisako už tvarumo strategijos atgaivinimą ir už tai, kad strategija „ES 2020“ būtų vertinama kaip ypač svarbi pagrindinių ekonomikos sektorių pertvarkymo gairių dalis.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlio į JT konferenciją tvaraus vystymosi klausimais Rio de Žaneire (Rio+20) ir EESRK nuomonė dėl Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (žr. šio OL, 110 p.).

1

(2)  Dar 2004 m. EESRK savo tiriamojoje nuomonėje dėl ES tvaraus vystymosi strategijos vertinimo (žr. OL C 117, 2004 4 30, p. 22–37) būtent į tai atkreipė dėmesį ir bergždžiai Komisijos prašė šioms aplinkybėms skirti ypatingą reikšmę.

2

ES tvaraus vystymosi strategijos vertinimo

(3)  COM (2010) 623 galutinis (2010 10 27).

3

(4)  Galima paminėti keletą jų: finansų krizė / euro krizė, energijos krizė, klimato krizė, biologinės įvairovės krizė, bado problematika.

4

(5)  Žr. Tarybos dokumentą 16818/09, 2009 12 1.

5

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/102 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/102

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: „Rio+20“: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai“

COM(2011) 363 galutinis

Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlis

2011/C 376/19

Pranešėjas Hans-Joachim WILMS

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. birželio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui:„Rio+20“: ekologiškos ekonomikos ir geresnio valdymo siekiai

COM (2011) 363 galutinis.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2011 m. rugsėjo 6 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 11 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad 2012 m. Jungtinių Tautų konferencija tvaraus vystymosi klausimais pasaulio bendruomenei turi pasiųsti aiškų signalą ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip pereiti prie kokybišku augimu pagrįstos ekonomikos, kuri padėtų panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugotų natūralią gyvenamąją aplinką būsimoms kartoms. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad 2012 m. Jungtinių Tautų konferencija tvaraus vystymosi klausimais pasaulio bendruomenei turi pasiųsti aiškų signalą ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip pereiti prie kokybišku augimu pagrįstos ekonomikos, kuri padėtų panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugotų natūralią gyvenamąją aplinką būsimoms kartoms.

| 1.2 | Komitetas palankiai vertina Komisijos komunikatą (1) ir laiko jį svarbiu atskaitos tašku ES institucijoms atliekant bendrą analizę ir nustatant savo poziciją rengiantis „Rio+20“ konferencijai. Šiuo atžvilgiu Komitetas atkreipia dėmesį į savo darbą, susijusį su pavyzdine iniciatyva dėl efektyvaus išteklių vartojimo ir su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planu (2). Atsižvelgdamas į šias aplinkybes, Komitetas norėtų išskirti šiuos esminius punktus. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas palankiai vertina Komisijos komunikatą (1) ir laiko jį svarbiu atskaitos tašku ES institucijoms atliekant bendrą analizę ir nustatant savo poziciją rengiantis „Rio+20“ konferencijai. Šiuo atžvilgiu Komitetas atkreipia dėmesį į savo darbą, susijusį su pavyzdine iniciatyva dėl efektyvaus išteklių vartojimo ir su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planu (2). Atsižvelgdamas į šias aplinkybes, Komitetas norėtų išskirti šiuos esminius punktus.

| 1.3 | EESRK yra įsitikinęs, kad perėjimas prie tvarios ekonomikos turi būti integruotas į visa apimančią tvaraus vystymosi strategiją ir įgyvendinamas laikantis teisingumo principo. Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija taip pat sprendžia socialinį tvaraus vystymosi aspektą. Komitetas pageidautų, kad šis aspektas būtų labiau akcentuojamas. Svarbiausios prielaidos yra: socialinė sanglauda, teisingumas, įskaitant teisingumu grindžiamus kartų santykius ir perskirstymą bei socialinių problemų, pavyzdžiui, augančios nelygybės, negalėjimo naudotis plačiu išteklių spektru, skurdo ir nedarbo, sprendimus. |
| --- | --- |

1.3

EESRK yra įsitikinęs, kad perėjimas prie tvarios ekonomikos turi būti integruotas į visa apimančią tvaraus vystymosi strategiją ir įgyvendinamas laikantis teisingumo principo. Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija taip pat sprendžia socialinį tvaraus vystymosi aspektą. Komitetas pageidautų, kad šis aspektas būtų labiau akcentuojamas. Svarbiausios prielaidos yra: socialinė sanglauda, teisingumas, įskaitant teisingumu grindžiamus kartų santykius ir perskirstymą bei socialinių problemų, pavyzdžiui, augančios nelygybės, negalėjimo naudotis plačiu išteklių spektru, skurdo ir nedarbo, sprendimus.

| 1.4 | Komitetas remia TDO politines rekomendacijas dėl ekologiškų darbo vietų ir ypač pabrėžia, kad būtinas aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas kuriant ekologiškesnę darbo aplinką. Be to, EESRK visiškai pritaria Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvai, kuria siekiama visiems numatyti pagrindines socialines teises ir išmokas ir užtikrinti būtiną aprūpinimo prekėmis ir socialinėmis paslaugomis lygį. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas remia TDO politines rekomendacijas dėl ekologiškų darbo vietų ir ypač pabrėžia, kad būtinas aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas kuriant ekologiškesnę darbo aplinką. Be to, EESRK visiškai pritaria Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvai, kuria siekiama visiems numatyti pagrindines socialines teises ir išmokas ir užtikrinti būtiną aprūpinimo prekėmis ir socialinėmis paslaugomis lygį.

| 1.5 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikatą bendrai paskelbė už aplinką ir vystymąsi atsakingi Komisijos nariai. Tai aiškiai rodo aplinkos, tvaraus vystymosi ir paramos vystymuisi sąsają. Komitetas siekia, kad naujai apibrėžiant ES paramos vystymuisi politiką, būtų remiamasi tvaraus vystymosi koncepcija ir kad tai atsispindėtų tiek priimant sprendimus dėl paramos teikimo, tiek rengiant vietinius paramos vystymuisi projektus. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikatą bendrai paskelbė už aplinką ir vystymąsi atsakingi Komisijos nariai. Tai aiškiai rodo aplinkos, tvaraus vystymosi ir paramos vystymuisi sąsają. Komitetas siekia, kad naujai apibrėžiant ES paramos vystymuisi politiką, būtų remiamasi tvaraus vystymosi koncepcija ir kad tai atsispindėtų tiek priimant sprendimus dėl paramos teikimo, tiek rengiant vietinius paramos vystymuisi projektus.

| 1.6 | EESRK itin smerkia tai, jog milijardas žmonių įvairiose pasaulio vietose ir ypač besivystančiose šalyse kenčia badą. Ši padėtis iš esmės prieštarauja tikslui pasiekti pirmąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą. Komitetas yra įsitikinęs, kad išteklių, maisto ir energijos prieinamumo užtikrinimas privalo tapti prioritetais įgyvendinant pasaulinę darnaus vystymosi darbotvarkę. Įgyvendinant šiuos tikslus nepaprastai svarbus vaidmuo tenka aktyviam pilietinės visuomenės dalyvavimui priimant politinius sprendimus vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Besivystančiose šalyse ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų vaidmeniui. |
| --- | --- |

1.6

EESRK itin smerkia tai, jog milijardas žmonių įvairiose pasaulio vietose ir ypač besivystančiose šalyse kenčia badą. Ši padėtis iš esmės prieštarauja tikslui pasiekti pirmąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą. Komitetas yra įsitikinęs, kad išteklių, maisto ir energijos prieinamumo užtikrinimas privalo tapti prioritetais įgyvendinant pasaulinę darnaus vystymosi darbotvarkę. Įgyvendinant šiuos tikslus nepaprastai svarbus vaidmuo tenka aktyviam pilietinės visuomenės dalyvavimui priimant politinius sprendimus vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Besivystančiose šalyse ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų vaidmeniui.

| 1.7 | Komitetas mano, kad norint pereiti prie ekologiškos ekonomikos, reikalingos politikos priemonės tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiu, galinčios taikyti gausius politikos instrumentus. Tai visų pirma apima priemones, skirtas užtikrinti, kad rinkos kainos tinkamai atspindėtų su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas, ekologiškesnės fiskalinės politikos, numatančios perėjimą nuo darbo apmokestinimo prie išteklių suvartojimo apmokestinimo. Valstybės išlaidų programos turi būti orientuotos į investicijų į darnias technologijas ir projektus skatinimą. Aplinkai žalingos subsidijos turi būti panaikintos, deramą dėmesį skiriant socialiniam šio panaikinimo poveikiui. Viešųjų pirkimų programos turi būti naudojamos aplinką tausojantiems produktams ir paslaugoms skatinti. Reikėtų imtis priemonių, kad pasaulinė prekyba ir tvarus vystymasis geriau vienas kitą papildytų. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas mano, kad norint pereiti prie ekologiškos ekonomikos, reikalingos politikos priemonės tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiu, galinčios taikyti gausius politikos instrumentus. Tai visų pirma apima priemones, skirtas užtikrinti, kad rinkos kainos tinkamai atspindėtų su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas, ekologiškesnės fiskalinės politikos, numatančios perėjimą nuo darbo apmokestinimo prie išteklių suvartojimo apmokestinimo. Valstybės išlaidų programos turi būti orientuotos į investicijų į darnias technologijas ir projektus skatinimą. Aplinkai žalingos subsidijos turi būti panaikintos, deramą dėmesį skiriant socialiniam šio panaikinimo poveikiui. Viešųjų pirkimų programos turi būti naudojamos aplinką tausojantiems produktams ir paslaugoms skatinti. Reikėtų imtis priemonių, kad pasaulinė prekyba ir tvarus vystymasis geriau vienas kitą papildytų.

| 1.8 | Reikia nustatyti aiškius rodiklius, kurie atspindėtų padarytą pažangą pereinant prie didesnio tvarumo. Reikia sukurti metodus, skirtus įvertinti ekonominę pažangą ne tik pagal BVP kriterijus, bet ir pagal bendros gerovės ir gyvenimo kokybės pagerėjimą, atsižvelgiant į kovą su skurdu, deramų darbo sąlygų sudarymą ir gamtinės aplinkos išsaugojimą. Atsižvelgdamas į savo nuomonę „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (3), Komitetas planuoja dar iki „Rio+20“ konferencijos pateikti savo poziciją, kaip pilietinę visuomenę reikėtų įtraukti į šių rodiklių rengimą. |
| --- | --- |

1.8

Reikia nustatyti aiškius rodiklius, kurie atspindėtų padarytą pažangą pereinant prie didesnio tvarumo. Reikia sukurti metodus, skirtus įvertinti ekonominę pažangą ne tik pagal BVP kriterijus, bet ir pagal bendros gerovės ir gyvenimo kokybės pagerėjimą, atsižvelgiant į kovą su skurdu, deramų darbo sąlygų sudarymą ir gamtinės aplinkos išsaugojimą. Atsižvelgdamas į savo nuomonę „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (3), Komitetas planuoja dar iki „Rio+20“ konferencijos pateikti savo poziciją, kaip pilietinę visuomenę reikėtų įtraukti į šių rodiklių rengimą.

| 1.9 | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, „Rio+20“ konferencijoje turėtų būti patvirtinti įgaliojimai sukurti ekologišką ekonomiką. Šiuos įgaliojimus turėtų ryžtingai įgyvendinti Jungtinės Tautos. Šie įgaliojimai turėtų apimti šešis pagrindinius punktus:






  — | pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytos pažangos vertinimą, |
| --- | --- | --- |

1.9

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, „Rio+20“ konferencijoje turėtų būti patvirtinti įgaliojimai sukurti ekologišką ekonomiką. Šiuos įgaliojimus turėtų ryžtingai įgyvendinti Jungtinės Tautos. Šie įgaliojimai turėtų apimti šešis pagrindinius punktus:

—

pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytos pažangos vertinimą,

| — | reguliavimo priemones, skatinančias pereiti prie ekologiškos ekonomikos, |
| --- | --- |

—

reguliavimo priemones, skatinančias pereiti prie ekologiškos ekonomikos,

| — | švietimą tvaraus vystymosi klausimais propaguojant ekologišką ekonomiką, |
| --- | --- |

—

švietimą tvaraus vystymosi klausimais propaguojant ekologišką ekonomiką,

| — | fiskalinės politikos priemones ekologiškai ekonomikai skatinti, |
| --- | --- |

—

fiskalinės politikos priemones ekologiškai ekonomikai skatinti,

| — | valstybės išlaidas ir investicijas į ekologišką ekonomiką, |
| --- | --- |

—

valstybės išlaidas ir investicijas į ekologišką ekonomiką,

| — | rodiklių ekologiškai ekonomikai nustatymą. |
| --- | --- |

—

rodiklių ekologiškai ekonomikai nustatymą.

| 1.10 | Remiantis šiais įgaliojimais atliktų darbų rezultatai turėtų būti naudojami nacionaliniu lygiu rengiant perėjimo prie ekologiškos ekonomikos veiksmų planus ir strategijas, kiekvienu atveju atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus. |
| --- | --- |

1.10

Remiantis šiais įgaliojimais atliktų darbų rezultatai turėtų būti naudojami nacionaliniu lygiu rengiant perėjimo prie ekologiškos ekonomikos veiksmų planus ir strategijas, kiekvienu atveju atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus.

| 1.11 | Tarptautinis ir JT lygmens tvaraus vystymosi ir aplinkos valdymas privalo nedelsiant būti geriau integruotas ir sustiprintas, norint, kad pasaulio bendruomenė imtųsi reikiamų veiksmų tvariam vystimuisi užtikrinti. „Rio+20“ konferencija turi sukurti tvirtą institucinę struktūrą JT lygmeniu. Reikėtų stiprinti Jungtinių Tautų aplinkos programą (JTAP) ir toliau vystyti ją kaip instituciją. Komitetas mano, kad aukščiausio lygio Tvaraus vystymosi tarybos, kuriai priklausytų JT šalių politiniai lyderiai ir tiesiogiai atskaitingos generalinei asamblėjai, koncepcija yra tinkama įveikiant iššūkius, susijusius su veiksmais, būtinais tvariam vystimuisi ir ekologišką ekonomikai. |
| --- | --- |

1.11

Tarptautinis ir JT lygmens tvaraus vystymosi ir aplinkos valdymas privalo nedelsiant būti geriau integruotas ir sustiprintas, norint, kad pasaulio bendruomenė imtųsi reikiamų veiksmų tvariam vystimuisi užtikrinti. „Rio+20“ konferencija turi sukurti tvirtą institucinę struktūrą JT lygmeniu. Reikėtų stiprinti Jungtinių Tautų aplinkos programą (JTAP) ir toliau vystyti ją kaip instituciją. Komitetas mano, kad aukščiausio lygio Tvaraus vystymosi tarybos, kuriai priklausytų JT šalių politiniai lyderiai ir tiesiogiai atskaitingos generalinei asamblėjai, koncepcija yra tinkama įveikiant iššūkius, susijusius su veiksmais, būtinais tvariam vystimuisi ir ekologišką ekonomikai.

| 1.12 | Sėkmingas perėjimas prie darnios ekonomikos priklauso nuo visuomenės pritarimo ir paramos. Todėl Komitetas ragina užtikrinti, kad pilietinės visuomenės atstovai aktyviai dalyvautų tiek rengiantis „Rio+20“ konferencijai, tiek vykdant tolesnį darbą ir kad konferencijos derybų metu bei įgyvendinant jos rezultatus į jų nuomonę būtų atsižvelgta. Reikėtų išanalizuoti šiuo metu paplitusias dalyvavimo formas ir įvertinti, ar jas taikant galima veiksmingai atlikti šią užduotį. Rengdamas konferencijas su pilietine visuomene ir konsultuodamasis su Europos pilietinės visuomenės ir kitų pasaulio regionų atstovais, Komitetas jau dabar remia šį procesą dar neprasidėjus „Rio+20“ konferencijai. |
| --- | --- |

1.12

Sėkmingas perėjimas prie darnios ekonomikos priklauso nuo visuomenės pritarimo ir paramos. Todėl Komitetas ragina užtikrinti, kad pilietinės visuomenės atstovai aktyviai dalyvautų tiek rengiantis „Rio+20“ konferencijai, tiek vykdant tolesnį darbą ir kad konferencijos derybų metu bei įgyvendinant jos rezultatus į jų nuomonę būtų atsižvelgta. Reikėtų išanalizuoti šiuo metu paplitusias dalyvavimo formas ir įvertinti, ar jas taikant galima veiksmingai atlikti šią užduotį. Rengdamas konferencijas su pilietine visuomene ir konsultuodamasis su Europos pilietinės visuomenės ir kitų pasaulio regionų atstovais, Komitetas jau dabar remia šį procesą dar neprasidėjus „Rio+20“ konferencijai.

| 1.13 | Tvaraus vystymosi valdymą reikėtų stiprinti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis bei įmonių valdymo lygmenimis. Tam būtinas veiksmingas ir formalus pilietinės visuomenės dalyvavimas per demokratinius procesus ir dialogo sistemas ekonomikos ekologiškumui ir tvariam vystymuisi svarbiose srityse ir projektuose. Remdamasi Orhuso konvencija, Europa turėtų savo teigiamą patirtį teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais srityse aptarti „Rio+20“konferencijoje ir dėti pastangas, kad panašios struktūros būtų sukurtos pasaulio lygmeniu. |
| --- | --- |

1.13

Tvaraus vystymosi valdymą reikėtų stiprinti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis bei įmonių valdymo lygmenimis. Tam būtinas veiksmingas ir formalus pilietinės visuomenės dalyvavimas per demokratinius procesus ir dialogo sistemas ekonomikos ekologiškumui ir tvariam vystymuisi svarbiose srityse ir projektuose. Remdamasi Orhuso konvencija, Europa turėtų savo teigiamą patirtį teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais srityse aptarti „Rio+20“konferencijoje ir dėti pastangas, kad panašios struktūros būtų sukurtos pasaulio lygmeniu.

| 1.14 | Siekdamas užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į ilgalaikius tvarumo interesus ir jiems suteiktas teisinis pagrindas, Komitetas remia Pasaulio ateities tarybos iniciatyvą JT ir nacionaliniu lygmeniu paskirti ateities kartų ombudsmeną. |
| --- | --- |

1.14

Siekdamas užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į ilgalaikius tvarumo interesus ir jiems suteiktas teisinis pagrindas, Komitetas remia Pasaulio ateities tarybos iniciatyvą JT ir nacionaliniu lygmeniu paskirti ateities kartų ombudsmeną.

| 1.15 | ES ir valstybės narės turėtų savo namuose išspręsti visus klausimus, nuo kurių priklauso tvarus vystymasis ir perėjimas prie ekologiškos ekonomikos. EESRK yra įsitikinęs, kad ES derybinė pozicija per Rio+20 bus tvirtesnė, jei ji laikysis savo istorinės atsakomybės ir užsibrėš plataus užmojo tvaraus vystymosi tikslus. Kelete sričių jai tai jau pavyko, kitose dar reikia daug nuveikti, o kai kuriais atvejais dar reikia padaryti pradžią. Komitetas ragina Tarybą, Komisiją ir Europos Parlamentą iki 2020 m. visiškai įvykdyti šiuo metu nustatytus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslus ir išanalizuoti, ar 2020 m. nustatyto šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslo nereikėtų padidinti iki 25 proc., kad būsimus tikslus būtų galima pasiekti mažomis sąnaudomis ir būtų galima parengti dirvą tolesniems pasauliniams susitarimams. Valstybės narės turi nedelsiant imtis visų reikiamų priemonių įgyvendinti tikslą iki 2020 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 20 proc.. Naujosios daugiametės finansinės programos apibrėžtyje ir formuodama pagrindinių sričių (pavyzdžiui, žemės ūkio, sanglaudos, prekybos ir vystymo politikos bei tolesnio strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo) politiką, ES turėtų nurodyti perėjimo prie ekologiškesnės ekonomikos ir tvaraus vystymosi politikos reikšmę. Po „Rio+20“ konferencijos ES turėtų peržiūrėti savo tvarumo strategiją. |
| --- | --- |

1.15

ES ir valstybės narės turėtų savo namuose išspręsti visus klausimus, nuo kurių priklauso tvarus vystymasis ir perėjimas prie ekologiškos ekonomikos. EESRK yra įsitikinęs, kad ES derybinė pozicija per Rio+20 bus tvirtesnė, jei ji laikysis savo istorinės atsakomybės ir užsibrėš plataus užmojo tvaraus vystymosi tikslus. Kelete sričių jai tai jau pavyko, kitose dar reikia daug nuveikti, o kai kuriais atvejais dar reikia padaryti pradžią. Komitetas ragina Tarybą, Komisiją ir Europos Parlamentą iki 2020 m. visiškai įvykdyti šiuo metu nustatytus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslus ir išanalizuoti, ar 2020 m. nustatyto šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslo nereikėtų padidinti iki 25 proc., kad būsimus tikslus būtų galima pasiekti mažomis sąnaudomis ir būtų galima parengti dirvą tolesniems pasauliniams susitarimams. Valstybės narės turi nedelsiant imtis visų reikiamų priemonių įgyvendinti tikslą iki 2020 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 20 proc.. Naujosios daugiametės finansinės programos apibrėžtyje ir formuodama pagrindinių sričių (pavyzdžiui, žemės ūkio, sanglaudos, prekybos ir vystymo politikos bei tolesnio strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo) politiką, ES turėtų nurodyti perėjimo prie ekologiškesnės ekonomikos ir tvaraus vystymosi politikos reikšmę. Po „Rio+20“ konferencijos ES turėtų peržiūrėti savo tvarumo strategiją.

2.   Padėties apžvalga

| 2.1 | 2009 m. gruodžio 24 d. JT generalinė asamblėja priėmė rezoliuciją dėl naujos JT tvaraus vystymosi konferencijos (JT Tvaraus vystymosi komisija) surengimo 2012 m. Rio de Žaneire. |
| --- | --- |

2.1

2009 m. gruodžio 24 d. JT generalinė asamblėja priėmė rezoliuciją dėl naujos JT tvaraus vystymosi konferencijos (JT Tvaraus vystymosi komisija) surengimo 2012 m. Rio de Žaneire.

| 2.2 | 2010 m. EESRK aptarė ES požiūrį į šį svarbų renginį ir 2010 m. rugsėjo mėn. parengė nuomonę šia tema (4). Nuo tada vyko parengiamieji susitikimai Niujorke ir kitur, o Europos Komisija paskelbė komunikatą (COM (2011) 363 galutinis) dėl galimų ES gairių derybų „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimo metu. EESRK, remdamasis plačiomis diskusijomis su organizuotos pilietinės visuomenės atstovais, šioje nuomonėje toliau plėtoja savo poziciją ir ragina į ES derybų strategiją „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime įtraukti keletą pagrindinių punktų. |
| --- | --- |

2.2

2010 m. EESRK aptarė ES požiūrį į šį svarbų renginį ir 2010 m. rugsėjo mėn. parengė nuomonę šia tema (4). Nuo tada vyko parengiamieji susitikimai Niujorke ir kitur, o Europos Komisija paskelbė komunikatą (COM (2011) 363 galutinis) dėl galimų ES gairių derybų „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikimo metu. EESRK, remdamasis plačiomis diskusijomis su organizuotos pilietinės visuomenės atstovais, šioje nuomonėje toliau plėtoja savo poziciją ir ragina į ES derybų strategiją „Rio+20“ aukščiausiojo lygio susitikime įtraukti keletą pagrindinių punktų.

| 2.3 | Generalinės asamblėjos rezoliucijoje nustatyta, kad ši konferencija turėtų turėti tris tikslus:






  — | išsaugoti atnaujintą politinį įsipareigojimą siekti tvaraus vystymosi, |
| --- | --- | --- |

2.3

Generalinės asamblėjos rezoliucijoje nustatyta, kad ši konferencija turėtų turėti tris tikslus:

—

išsaugoti atnaujintą politinį įsipareigojimą siekti tvaraus vystymosi,

| — | išmatuoti iki šiol padarytą pažangą ir trūkumus, likusius įgyvendinant pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimų tvaraus vystymosi klausimais rezultatus, |
| --- | --- |

—

išmatuoti iki šiol padarytą pažangą ir trūkumus, likusius įgyvendinant pagrindinių aukščiausiojo lygio susitikimų tvaraus vystymosi klausimais rezultatus,

| — | spręsti naujai iškylančius uždavinius. |
| --- | --- |

—

spręsti naujai iškylančius uždavinius.

| 2.4 | Dabartinė padėtis: nors per pastaruosius 20 metų padaryta pažanga kai kuriais tvaraus vystymosi aspektais, daugelyje sričių padėtis blogėja:






  — | išaugo visuotinis skurdas. 2,6 mlrd. žmonių turi pragyventi iš mažiau nei 2 eurų per dieną; |
| --- | --- | --- |

2.4

Dabartinė padėtis: nors per pastaruosius 20 metų padaryta pažanga kai kuriais tvaraus vystymosi aspektais, daugelyje sričių padėtis blogėja:

—

išaugo visuotinis skurdas. 2,6 mlrd. žmonių turi pragyventi iš mažiau nei 2 eurų per dieną;

| — | 1,5 mlrd. dirbančiųjų, t.y. pusė visų dirbančiųjų pasaulyje, dirba nesaugiomis sąlygomis. 2010 m. užfiksuotas didžiausias nedarbo lygis per visą jo registravimo istoriją; |
| --- | --- |

—

1,5 mlrd. dirbančiųjų, t.y. pusė visų dirbančiųjų pasaulyje, dirba nesaugiomis sąlygomis. 2010 m. užfiksuotas didžiausias nedarbo lygis per visą jo registravimo istoriją;

| — | išmetamas anglies dioksido kiekis ir anglies dioksido lygis atmosferoje toliau didėja, o klimato kaita daugelyje pasaulio vietų daro vis didesnį neigiamą poveikį gyvenimo sąlygoms; |
| --- | --- |

—

išmetamas anglies dioksido kiekis ir anglies dioksido lygis atmosferoje toliau didėja, o klimato kaita daugelyje pasaulio vietų daro vis didesnį neigiamą poveikį gyvenimo sąlygoms;

| — | pasaulio mastu didėja migracija, daranti papildomą poveikį aplinkai ir aprūpinimo saugumui; |
| --- | --- |

—

pasaulio mastu didėja migracija, daranti papildomą poveikį aplinkai ir aprūpinimo saugumui;

| — | dabartinės demografinės tendencijos rodo, kad iki 2050 m. žmonių skaičius pasaulyje gali siekti 9 mlrd. Tai dar labiau užaštrins šias problemas. |
| --- | --- |

—

dabartinės demografinės tendencijos rodo, kad iki 2050 m. žmonių skaičius pasaulyje gali siekti 9 mlrd. Tai dar labiau užaštrins šias problemas.

| 2.5 | Nauji uždaviniai. Augantis žmonių skaičius pasaulyje ir su gyvenimo sąlygomis susiję lūkesčiai bei vartojimas pradeda daryti spaudimą pasaulio maisto, energijos ir kitų gamtos išteklių atsargoms, todėl auga kainos ir kyla rimtų socialinių bei politinių problemų. |
| --- | --- |

2.5

Nauji uždaviniai. Augantis žmonių skaičius pasaulyje ir su gyvenimo sąlygomis susiję lūkesčiai bei vartojimas pradeda daryti spaudimą pasaulio maisto, energijos ir kitų gamtos išteklių atsargoms, todėl auga kainos ir kyla rimtų socialinių bei politinių problemų.

| 2.6 | Artimiausią šimtmetį vienas iš didžiausių naujų pasaulio iššūkių bus išlaikyti arba užtikrinti tinkamą apsirūpinimą maistu, energija ir ištekliais dabar ir ateityje visiems pasaulio gyventojams, kurių skaičius auga, o gamtos ištekliai yra riboti. Todėl reikia kokybišku augimu pagrįstos ekonomikos, kuri padėtų panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugotų gamtinę gyvenamąją aplinką būsimoms kartoms. Svarbus 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo klausimas turėtų būti institucinės struktūros šiai problemai spręsti sukūrimas. |
| --- | --- |

2.6

Artimiausią šimtmetį vienas iš didžiausių naujų pasaulio iššūkių bus išlaikyti arba užtikrinti tinkamą apsirūpinimą maistu, energija ir ištekliais dabar ir ateityje visiems pasaulio gyventojams, kurių skaičius auga, o gamtos ištekliai yra riboti. Todėl reikia kokybišku augimu pagrįstos ekonomikos, kuri padėtų panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugotų gamtinę gyvenamąją aplinką būsimoms kartoms. Svarbus 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo klausimas turėtų būti institucinės struktūros šiai problemai spręsti sukūrimas.

| 2.7 | Pastaruosius trejus metus politikos lyderiams ir finansų bei ekonomikos institucijoms susirūpinimą kelia finansų ir ekonomikos krizė. Tačiau šie neatidėliotini trumpalaikiai klausimai neturėtų nukreipti dėmesio nuo realiojoje pasaulio ekonomikoje kylančių problemų ir poreikio pasaulio ekonomiką nukreipti tvaresne, teisingesne ir ekologiškesne linkme. Perėjimas turėtų savaime būti svarbus naujų investicijų ir naujų darbo vietų šaltinis ir turėtų užtikrinti didesnę lygybę, sanglaudą, stabilumą ir atsparumą. Jis gali prisidėti sprendžiant esamus ekonominius sunkumus. |
| --- | --- |

2.7

Pastaruosius trejus metus politikos lyderiams ir finansų bei ekonomikos institucijoms susirūpinimą kelia finansų ir ekonomikos krizė. Tačiau šie neatidėliotini trumpalaikiai klausimai neturėtų nukreipti dėmesio nuo realiojoje pasaulio ekonomikoje kylančių problemų ir poreikio pasaulio ekonomiką nukreipti tvaresne, teisingesne ir ekologiškesne linkme. Perėjimas turėtų savaime būti svarbus naujų investicijų ir naujų darbo vietų šaltinis ir turėtų užtikrinti didesnę lygybę, sanglaudą, stabilumą ir atsparumą. Jis gali prisidėti sprendžiant esamus ekonominius sunkumus.

| 2.8 | Atnaujintas politinis įsipareigojimas. 2012 m. konferencija Rio de Žaneire sudaro puikią galimybę sukurti pagrindą šiai pertvarkai ir prisiimti aukšto lygio politinį įsipareigojimą paversti ją realybe. Svarbu, kad patys vyriausybių vadovai imtųsi šių klausimų, dalyvautų konferencijoje ir užtikrintų tolesnį su ja susijusį darbą. Kadangi pasaulio ekonomikos pertvarka yra pagrindinis klausimas, konferencijoje taip pat turi dalyvauti finansų, aplinkos ir ekonomikos ministrai. |
| --- | --- |

2.8

Atnaujintas politinis įsipareigojimas. 2012 m. konferencija Rio de Žaneire sudaro puikią galimybę sukurti pagrindą šiai pertvarkai ir prisiimti aukšto lygio politinį įsipareigojimą paversti ją realybe. Svarbu, kad patys vyriausybių vadovai imtųsi šių klausimų, dalyvautų konferencijoje ir užtikrintų tolesnį su ja susijusį darbą. Kadangi pasaulio ekonomikos pertvarka yra pagrindinis klausimas, konferencijoje taip pat turi dalyvauti finansų, aplinkos ir ekonomikos ministrai.

| 2.9 | Tvarus vystymasis priklauso nuo pilietinės visuomenės iniciatyvų ir dalyvavimo. Pilietinė visuomenė turi aktyviai dalyvauti tiek rengiantis aukščiausiojo lygio susitikimui, tiek vykdant tolesnį darbą ir įgyvendinant jos nustatytus tikslus. Nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu reikėtų sukurti dialogui skirtus forumus, kad pilietinės visuomenės suinteresuotiesiems subjektams bei pilietinei visuomenei ir politinių sprendimų priėmėjams būtų lengviau vesti dialogą ekologiškos ekonomikos ir tvaraus vystimosi klausimais. |
| --- | --- |

2.9

Tvarus vystymasis priklauso nuo pilietinės visuomenės iniciatyvų ir dalyvavimo. Pilietinė visuomenė turi aktyviai dalyvauti tiek rengiantis aukščiausiojo lygio susitikimui, tiek vykdant tolesnį darbą ir įgyvendinant jos nustatytus tikslus. Nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu reikėtų sukurti dialogui skirtus forumus, kad pilietinės visuomenės suinteresuotiesiems subjektams bei pilietinei visuomenei ir politinių sprendimų priėmėjams būtų lengviau vesti dialogą ekologiškos ekonomikos ir tvaraus vystimosi klausimais.

| 2.10 | Generalinės asamblėjos rezoliucijoje išskiriamos dvi konkrečios temos:






  — | ekologiška ekonomika siekiant tvaraus vystimosi ir skurdo panaikinimo, |
| --- | --- | --- |

2.10

Generalinės asamblėjos rezoliucijoje išskiriamos dvi konkrečios temos:

—

ekologiška ekonomika siekiant tvaraus vystimosi ir skurdo panaikinimo,

| — | tvariam vystimuisi reikalinga institucinė struktūra. |
| --- | --- |

—

tvariam vystimuisi reikalinga institucinė struktūra.

| 2.11 | Per vieną aukščiausiojo lygio susitikimą nebus įmanoma pasiekti susitarimo dėl visko, ką pasaulyje reikia padaryti norint sukurti ekologišką pasaulio ekonomiką ir veiksmingiau skatinti tvarų vystymąsi. Todėl Komitetas mano, kad pagrindinis „Rio+20“ konferencijos tikslas turėtų būti JT sistemoje sukurti tvirtą institucinę struktūrą konferencijos sprendimams įgyvendinti, kuriai tektų nuolatinė atsakomybė už tvaraus vystymosi skatinimą pasaulyje ir veiksmų programos, skirtos perėjimui prie ekologiškos pasaulio ekonomikos artimiausiais metais, vykdymą. |
| --- | --- |

2.11

Per vieną aukščiausiojo lygio susitikimą nebus įmanoma pasiekti susitarimo dėl visko, ką pasaulyje reikia padaryti norint sukurti ekologišką pasaulio ekonomiką ir veiksmingiau skatinti tvarų vystymąsi. Todėl Komitetas mano, kad pagrindinis „Rio+20“ konferencijos tikslas turėtų būti JT sistemoje sukurti tvirtą institucinę struktūrą konferencijos sprendimams įgyvendinti, kuriai tektų nuolatinė atsakomybė už tvaraus vystymosi skatinimą pasaulyje ir veiksmų programos, skirtos perėjimui prie ekologiškos pasaulio ekonomikos artimiausiais metais, vykdymą.

3.   Institucinė struktūra. Nauja Tvaraus vystymosi taryba

| 3.1 | Tarptautiniu lygiu pastaruosius 19 metų JT tvarios plėtros komisija buvo atsakinga už tvaraus vystymosi srityje padarytos pažangos pasaulyje stebėseną. Tačiau dabartinė Tvarios plėtros komisijos struktūra yra nebeveiksminga. Ji gerai išnagrinėjo keletą problemų, tačiau ji neįrodė gebanti imtis esminių veiksmų. Norint veiksmingiau spręsti dideles pasaulines tvarumo problemas, reikalinga galingesnė struktūra JT sistemoje. |
| --- | --- |

3.1

Tarptautiniu lygiu pastaruosius 19 metų JT tvarios plėtros komisija buvo atsakinga už tvaraus vystymosi srityje padarytos pažangos pasaulyje stebėseną. Tačiau dabartinė Tvarios plėtros komisijos struktūra yra nebeveiksminga. Ji gerai išnagrinėjo keletą problemų, tačiau ji neįrodė gebanti imtis esminių veiksmų. Norint veiksmingiau spręsti dideles pasaulines tvarumo problemas, reikalinga galingesnė struktūra JT sistemoje.

| 3.2 | Greta įvairių galimybių stiprinant institucinę sistemą Jungtinių Tautų sistemoje, EESRK labai pritaria naujos aukščiausio lygio Tvaraus vystymosi tarybos, tiesiogiai atskaitingos generalinei asamblėjai ir sujungsiančios bei sustiprinsiančios šiuo metu JT ECOSOC ir Tvarios plėtros komisijos atliekamą darbą, koncepcijai. |
| --- | --- |

3.2

Greta įvairių galimybių stiprinant institucinę sistemą Jungtinių Tautų sistemoje, EESRK labai pritaria naujos aukščiausio lygio Tvaraus vystymosi tarybos, tiesiogiai atskaitingos generalinei asamblėjai ir sujungsiančios bei sustiprinsiančios šiuo metu JT ECOSOC ir Tvarios plėtros komisijos atliekamą darbą, koncepcijai.

| 3.3 | Naujosios Tarybos narėmis turėtų būti visos pasaulio šalys, atstovaujamos savo šalių politinių lyderių. Jai turi būti patikėta užduotis vykdyti visuotinius veiksmus, susijusius su visais tvaraus vystymosi aspektais, skatinti perėjimą prie ekologiškesnės ekonomikos ir imtis priemonių dėl naujų, kylančių problemų, pavyzdžiui, apsirūpinimo maistu ir energetikos saugumo. |
| --- | --- |

3.3

Naujosios Tarybos narėmis turėtų būti visos pasaulio šalys, atstovaujamos savo šalių politinių lyderių. Jai turi būti patikėta užduotis vykdyti visuotinius veiksmus, susijusius su visais tvaraus vystymosi aspektais, skatinti perėjimą prie ekologiškesnės ekonomikos ir imtis priemonių dėl naujų, kylančių problemų, pavyzdžiui, apsirūpinimo maistu ir energetikos saugumo.

| 3.4 | Naujoji Taryba turėtų užmegzti glaudžius ryšius su Pasaulio banku ir Tarptautiniu valiutos fondu, kuriems reikėtų pavesti naują užduotį atliekant savo funkcijas daugiausiai dėmesio skirti tvariam vystymuisi. |
| --- | --- |

3.4

Naujoji Taryba turėtų užmegzti glaudžius ryšius su Pasaulio banku ir Tarptautiniu valiutos fondu, kuriems reikėtų pavesti naują užduotį atliekant savo funkcijas daugiausiai dėmesio skirti tvariam vystymuisi.

| 3.5 | Reikėtų sustiprinti JTAP ir JTVP, kad jos kartu galėtų labiau prisidėti prie tvaraus vystymosi aplinkos ir vystymo aspektų. Nacionalinis valdymas. |
| --- | --- |

3.5

Reikėtų sustiprinti JTAP ir JTVP, kad jos kartu galėtų labiau prisidėti prie tvaraus vystymosi aplinkos ir vystymo aspektų. Nacionalinis valdymas.

| 3.6 | Nacionalinis valdymas: Kuriant pajėgias struktūras JT lygmeniu, politikos lyderiai turi pasinaudoti aukščiausiojo lygio susitikimo Rio de Žaneire teikiama galimybe suteikti naują postūmį nacionalinėms tvaraus vystymo priemonėms. |
| --- | --- |

3.6

Nacionalinis valdymas: Kuriant pajėgias struktūras JT lygmeniu, politikos lyderiai turi pasinaudoti aukščiausiojo lygio susitikimo Rio de Žaneire teikiama galimybe suteikti naują postūmį nacionalinėms tvaraus vystymo priemonėms.

| 3.7 | Reikia atgaivinti nacionalines tvaraus vystymosi strategijas ir jas atnaujinti visapusiškai dalyvaujant ir remiant įmonėms ir visos pilietinės visuomenės atstovams. Patariamosioms institucijoms, pavyzdžiui, Tvaraus vystymosi tarybos turi turėti reikiamų išteklių, kad galėtų iki galo atlikti savo funkciją skatinant naują mąstymą ir išlaikant spaudimą siekti pažangos. |
| --- | --- |

3.7

Reikia atgaivinti nacionalines tvaraus vystymosi strategijas ir jas atnaujinti visapusiškai dalyvaujant ir remiant įmonėms ir visos pilietinės visuomenės atstovams. Patariamosioms institucijoms, pavyzdžiui, Tvaraus vystymosi tarybos turi turėti reikiamų išteklių, kad galėtų iki galo atlikti savo funkciją skatinant naują mąstymą ir išlaikant spaudimą siekti pažangos.

| 3.8 | Regionų ir vietos valdymas: Regionų, miestų ir vietos valdžios institucijos yra atsakingos už daugelį dalykų, itin svarbių tvaraus vystymosi pažangai, ir pasaulyje yra daug puikių pavyzdžių, ką jos gali pasiekti. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų atkreipti dėmesį į geriausius pavyzdžius ir įpareigoti nacionalines valdžios institucijas įgalioti regionų ir vietos valdžios institucijas daryti tolesnę pažangą ir jas remti. |
| --- | --- |

3.8

Regionų ir vietos valdymas: Regionų, miestų ir vietos valdžios institucijos yra atsakingos už daugelį dalykų, itin svarbių tvaraus vystymosi pažangai, ir pasaulyje yra daug puikių pavyzdžių, ką jos gali pasiekti. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų atkreipti dėmesį į geriausius pavyzdžius ir įpareigoti nacionalines valdžios institucijas įgalioti regionų ir vietos valdžios institucijas daryti tolesnę pažangą ir jas remti.

| 3.9 | Verslo ir socialinių partnerių vaidmuo. Remiantis geriausiosios patirties pavyzdžiais atėjo laikas plačiau skleisti geriausiąją įmonių patirtį, susijusią su tvarumu, parengiant bendrąją konvenciją dėl įmonių atsakomybės už tvarumą ir bendrąją atskaitomybės konvenciją, pagrįstą ISO26000 standartu. Per aukščiausiojo lygio susitikimą reikėtų pradėti derybas dėl šio klausimo. Socialiniai partneriai privalo visapusiškai dalyvauti šiame procese. |
| --- | --- |

3.9

Verslo ir socialinių partnerių vaidmuo. Remiantis geriausiosios patirties pavyzdžiais atėjo laikas plačiau skleisti geriausiąją įmonių patirtį, susijusią su tvarumu, parengiant bendrąją konvenciją dėl įmonių atsakomybės už tvarumą ir bendrąją atskaitomybės konvenciją, pagrįstą ISO26000 standartu. Per aukščiausiojo lygio susitikimą reikėtų pradėti derybas dėl šio klausimo. Socialiniai partneriai privalo visapusiškai dalyvauti šiame procese.

| 3.10 | Pilietinės visuomenės vaidmuo: Perėjimas prie tvarios ekonomikos gali pavykti tik tuo atveju, jei jame aktyviai dalyvaus pilietinė visuomenė. Tam būtini demokratiniai procesai ir pilietinės visuomenės ir politinių sprendimų priėmėjų dialogui skirti forumai. Informacija apie aplinką, apie pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytą pažangą ir kitus tvaraus vystymosi aspektus kiekvienoje šalyje turi būti prieinama visiems, kad turint pakankamai informacijos būtų galima surengti viešą diskusiją šiais pagrindiniais klausimais. 1998 m. priimta Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija) Europoje sėkmingai prisidėjo prie visuomenės teisių į informaciją stiprinimo ir įtvirtinimo, visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus skatinimo. Aukščiausiojo lygio susitikime reikėtų skatinti panašių sudaryti panašias konvencijas visuose pasaulio regionuose ir naujoji Tvaraus vystymosi taryba turėtų būti įgaliota įgyvendinti šį tikslą pasauliniu lygiu. |
| --- | --- |

3.10

Pilietinės visuomenės vaidmuo: Perėjimas prie tvarios ekonomikos gali pavykti tik tuo atveju, jei jame aktyviai dalyvaus pilietinė visuomenė. Tam būtini demokratiniai procesai ir pilietinės visuomenės ir politinių sprendimų priėmėjų dialogui skirti forumai. Informacija apie aplinką, apie pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytą pažangą ir kitus tvaraus vystymosi aspektus kiekvienoje šalyje turi būti prieinama visiems, kad turint pakankamai informacijos būtų galima surengti viešą diskusiją šiais pagrindiniais klausimais. 1998 m. priimta Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija) Europoje sėkmingai prisidėjo prie visuomenės teisių į informaciją stiprinimo ir įtvirtinimo, visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus skatinimo. Aukščiausiojo lygio susitikime reikėtų skatinti panašių sudaryti panašias konvencijas visuose pasaulio regionuose ir naujoji Tvaraus vystymosi taryba turėtų būti įgaliota įgyvendinti šį tikslą pasauliniu lygiu.

| 3.11 | Ombudsmenas ateities kartoms. Ateities kartų poreikiai tvariam vystymuisi yra labai svarbūs, tačiau jie neatsispindi atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose. Siekdamas ištaisyti šią padėtį ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į ilgalaikius tvarumo interesus ir suteikti jiems teisinį pagrindą, Komitetas remia Pasaulio ateities tarybos iniciatyvą (5) JT ir nacionaliniu lygmeniu paskirti ombudsmeną ateities kartoms. |
| --- | --- |

3.11

Ombudsmenas ateities kartoms. Ateities kartų poreikiai tvariam vystymuisi yra labai svarbūs, tačiau jie neatsispindi atitinkamuose sprendimų priėmimo procesuose. Siekdamas ištaisyti šią padėtį ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į ilgalaikius tvarumo interesus ir suteikti jiems teisinį pagrindą, Komitetas remia Pasaulio ateities tarybos iniciatyvą (5) JT ir nacionaliniu lygmeniu paskirti ombudsmeną ateities kartoms.

4.   Ekologiška ekonomika

| 4.1 | Šiuo metu pasaulio ekonomikos veikimas neužtikrina tvaraus vystymosi. Aplinkos srityje ji skatina pernelyg intensyvų gamtinių išteklių naudojimą, leidžia teršti aplinką ir nesugeba pažaboti klimato kaitos. Socialinių reikalų srityje ji neužkerta kelio plačiai paplitusiam nedarbui, plačiai paplitusiam skurdui, prastai sveikatai ir išsilavinimo trūkumui. |
| --- | --- |

4.1

Šiuo metu pasaulio ekonomikos veikimas neužtikrina tvaraus vystymosi. Aplinkos srityje ji skatina pernelyg intensyvų gamtinių išteklių naudojimą, leidžia teršti aplinką ir nesugeba pažaboti klimato kaitos. Socialinių reikalų srityje ji neužkerta kelio plačiai paplitusiam nedarbui, plačiai paplitusiam skurdui, prastai sveikatai ir išsilavinimo trūkumui.

| 4.2 | Pereiti prie ekologiškos ekonomikos – tai pakeisti jos veikimo kryptį, kad veiklos rezultatai būtų tvaresni. Reikia iš naujo įvertinti kitus ekonomikos tikslus pagal jų indėlį į tvarų vystymąsi. Visas ekonomikos valdymo priemones reikia pertvarkyti taip, kad ekonomika būtų nukreipta tvaresne linkme. |
| --- | --- |

4.2

Pereiti prie ekologiškos ekonomikos – tai pakeisti jos veikimo kryptį, kad veiklos rezultatai būtų tvaresni. Reikia iš naujo įvertinti kitus ekonomikos tikslus pagal jų indėlį į tvarų vystymąsi. Visas ekonomikos valdymo priemones reikia pertvarkyti taip, kad ekonomika būtų nukreipta tvaresne linkme.

| 4.3 | Ligšioliniame ekonomikos vystymosi procese ekonomikos augimas buvo svarbi prielaida bendram gyvenimo lygiui kelti. Pagrindiniu tikslu tai turi išlikti ir ateityje, visų pirma besivystančiose šalyse, kuriose kol kas neįmanoma visiems sukurti orumo nežeminančias gyvenimo sąlygas. Ekologiška ekonomika siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo neigiamo poveikio aplinkai. Ji turi būti dalis tvaraus vystymosi strategijos, kurios tikslas yra kokybiškas ekonominis augimas, kuris padės panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugoti gamtos išteklius ateities kartoms. Perėjimo prie ekologiškos ekonomikos principai turi derėti su pagrindiniais lygybės, bendradarbiavimo ir pasidalijamosios atsakomybės principais. |
| --- | --- |

4.3

Ligšioliniame ekonomikos vystymosi procese ekonomikos augimas buvo svarbi prielaida bendram gyvenimo lygiui kelti. Pagrindiniu tikslu tai turi išlikti ir ateityje, visų pirma besivystančiose šalyse, kuriose kol kas neįmanoma visiems sukurti orumo nežeminančias gyvenimo sąlygas. Ekologiška ekonomika siekiama atsieti ekonomikos augimą nuo neigiamo poveikio aplinkai. Ji turi būti dalis tvaraus vystymosi strategijos, kurios tikslas yra kokybiškas ekonominis augimas, kuris padės panaikinti skurdą ir socialinę nelygybę ir kartu išsaugoti gamtos išteklius ateities kartoms. Perėjimo prie ekologiškos ekonomikos principai turi derėti su pagrindiniais lygybės, bendradarbiavimo ir pasidalijamosios atsakomybės principais.

| 4.4 | EESRK palankiai vertina tai, kad tarptautinėse klimato kaitos derybose šiuo metu atsižvelgiama į socialinio ir deramo darbo aspektą pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kaip nurodyta bendroje ilgalaikių visuotinių veiksmų vizijoje Kankūno susitarimuose. Jis remia TDO politines rekomendacijas dėl ekologiškų darbo vietų, ypač pabrėžia, kad reikalingas aktyvus socialinių partnerių bendradarbiavimas didinat darbo aplinkos ekologiškumą. |
| --- | --- |

4.4

EESRK palankiai vertina tai, kad tarptautinėse klimato kaitos derybose šiuo metu atsižvelgiama į socialinio ir deramo darbo aspektą pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kaip nurodyta bendroje ilgalaikių visuotinių veiksmų vizijoje Kankūno susitarimuose. Jis remia TDO politines rekomendacijas dėl ekologiškų darbo vietų, ypač pabrėžia, kad reikalingas aktyvus socialinių partnerių bendradarbiavimas didinat darbo aplinkos ekologiškumą.

| 4.5 | Ekonomikos ekologiškumo didinimas yra svarbi užduotis ir turi būti įvykdyta daugelyje skirtingų plotmių:






  — | tarptautiniu, nacionalinių vyriausybių ir vietos valdžios institucijų lygiais, |
| --- | --- | --- |

4.5

Ekonomikos ekologiškumo didinimas yra svarbi užduotis ir turi būti įvykdyta daugelyje skirtingų plotmių:

—

tarptautiniu, nacionalinių vyriausybių ir vietos valdžios institucijų lygiais,

| — | skirtinguose ekonomikos sektoriuose, |
| --- | --- |

—

skirtinguose ekonomikos sektoriuose,

| — | įtraukiant įvairias verslo įmones, socialinius partnerius ir daugelį kitų ekonomikos subjektų, |
| --- | --- |

—

įtraukiant įvairias verslo įmones, socialinius partnerius ir daugelį kitų ekonomikos subjektų,

| — | įtraukiant piliečius ir vartotojus. |
| --- | --- |

—

įtraukiant piliečius ir vartotojus.

| 4.6 | Rio de Žaneiro konferencija turėtų suformuluoti naują politinį įsipareigojimą skatinti tvarų vystymąsi ir perėjimą prie ekologiškos ekonomikos visame pasaulyje. Konferencijos dalyviai turėtų nustatyti perėjimo prie ekologiškos pasaulio ekonomikos principus. Be to, jie turėtų įgalioti atsakingus Jungtinių Tautų organus parengti veiksmų planą, skirtą svarbiausiems pasaulio tvaraus vystymosi pažangos klausimams. |
| --- | --- |

4.6

Rio de Žaneiro konferencija turėtų suformuluoti naują politinį įsipareigojimą skatinti tvarų vystymąsi ir perėjimą prie ekologiškos ekonomikos visame pasaulyje. Konferencijos dalyviai turėtų nustatyti perėjimo prie ekologiškos pasaulio ekonomikos principus. Be to, jie turėtų įgalioti atsakingus Jungtinių Tautų organus parengti veiksmų planą, skirtą svarbiausiems pasaulio tvaraus vystymosi pažangos klausimams.

| 4.7 | Įgaliojimas Jungtinių Tautų organams sukurti ekologišką ekonomiką: EESRK siūlo įtraukti į Jungtinių Tautų organų, atsakingų už tvarų vystymąsi tolesnio darbo mandatą šešis pagrindinius ramsčius arba skyrius:






  — | pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytos pažangos matavimas, |
| --- | --- | --- |

4.7

Įgaliojimas Jungtinių Tautų organams sukurti ekologišką ekonomiką: EESRK siūlo įtraukti į Jungtinių Tautų organų, atsakingų už tvarų vystymąsi tolesnio darbo mandatą šešis pagrindinius ramsčius arba skyrius:

—

pereinant prie ekologiškos ekonomikos padarytos pažangos matavimas,

| — | reguliavimo priemonės, skatinančios perėjimą prie ekologiškos ekonomikos, |
| --- | --- |

—

reguliavimo priemonės, skatinančios perėjimą prie ekologiškos ekonomikos,

| — | švietimas tvaraus vystymosi klausimais skatinant ekologišką ekonomiką, |
| --- | --- |

—

švietimas tvaraus vystymosi klausimais skatinant ekologišką ekonomiką,

| — | fiskalinės politikos priemonės skatinant ekologišką ekonomiką, |
| --- | --- |

—

fiskalinės politikos priemonės skatinant ekologišką ekonomiką,

| — | valstybės išlaidos ir investicijos į ekologišką ekonomiką, |
| --- | --- |

—

valstybės išlaidos ir investicijos į ekologišką ekonomiką,

| — | ekologiškos ekonomikos tikslų nustatymas. |
| --- | --- |

—

ekologiškos ekonomikos tikslų nustatymas.

| 4.8 | ES ir valstybės narės sukaupė didžiulę politikos priemonių panaudojimo tvarumui skatinti patirtį. Todėl ES turėtų aktyviai siekti, kad šia patirtimi būtų pasinaudota tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.8

ES ir valstybės narės sukaupė didžiulę politikos priemonių panaudojimo tvarumui skatinti patirtį. Todėl ES turėtų aktyviai siekti, kad šia patirtimi būtų pasinaudota tarptautiniu lygmeniu.

| 4.9 | Pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos padarytos pažangos matavimas. Reikia nustatyti rodiklius, kurie aiškiai parodytų, kokiu mastu daroma pažanga pereinant prie didesnio tvarumo. Reikia sukurti metodus, skirtus išmatuoti ekonominę pažangą vertinant bendros gerovės ir gyvenimo kokybės pagerėjimą, atsižvelgiant į kovą su skurdu, deramų darbo sąlygų kūrimą ir gamtos išteklių išsaugojimą. Visų pirma reikia susitarti dėl būdų, kaip išmatuoti įvairiam gamtiniam kapitalui žemėje, jūrose ir atmosferoje bei jo palaikomoms biosistemoms daromą ekonomikos poveikį. |
| --- | --- |

4.9

Pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos padarytos pažangos matavimas. Reikia nustatyti rodiklius, kurie aiškiai parodytų, kokiu mastu daroma pažanga pereinant prie didesnio tvarumo. Reikia sukurti metodus, skirtus išmatuoti ekonominę pažangą vertinant bendros gerovės ir gyvenimo kokybės pagerėjimą, atsižvelgiant į kovą su skurdu, deramų darbo sąlygų kūrimą ir gamtos išteklių išsaugojimą. Visų pirma reikia susitarti dėl būdų, kaip išmatuoti įvairiam gamtiniam kapitalui žemėje, jūrose ir atmosferoje bei jo palaikomoms biosistemoms daromą ekonomikos poveikį.

| 4.10 | Aukščiausiojo lygio susitikimo metu reikėtų nustatyti pažangos, padarytos pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos, išmatavimo sistemos sukūrimo terminus. |
| --- | --- |

4.10

Aukščiausiojo lygio susitikimo metu reikėtų nustatyti pažangos, padarytos pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos, išmatavimo sistemos sukūrimo terminus.

| 4.11 | Savo nuomonėje „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (6) EESRK jau išdėstė savo mintis apie BVP ribotumą, galimus pataisymus ir papildymus bei poreikį parengti naujus kriterijus, kurių pagrindu galima nustatyti naujus gerovės ir (ekonominio, socialinio ir ekologinio) tvarumo rodiklius. Komitetas ketina dar iki „Rio+20“ konferencijos pateikti savo poziciją, kaip įtraukti pilietinę visuomenę į šių rodiklių rengimo procesą. |
| --- | --- |

4.11

Savo nuomonėje „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (6) EESRK jau išdėstė savo mintis apie BVP ribotumą, galimus pataisymus ir papildymus bei poreikį parengti naujus kriterijus, kurių pagrindu galima nustatyti naujus gerovės ir (ekonominio, socialinio ir ekologinio) tvarumo rodiklius. Komitetas ketina dar iki „Rio+20“ konferencijos pateikti savo poziciją, kaip įtraukti pilietinę visuomenę į šių rodiklių rengimo procesą.

| 4.12 | Reguliavimo priemonės: ES palaipsniui griežtinant būtiniausius reikalavimus, daugelio įvairių produktų ir procesų efektyvumo standartai (visų pirma energijos vartojimo efektyvumo standartai) laikui bėgant tapo vis aukštesni. ES turėtų pasiūlyti įdiegti panašų mechanizmą skatinti tokią tendenciją tarptautiniu lygiu. Greičiausiai būtų tikslinga parengti naujas tarptautines iniciatyvas cheminių medžiagų valdymo klausimais bei naujų sparčiai besivystančių technologijų, pavyzdžiui, nanotechnologijų, poveikio reguliavimo klausimais. |
| --- | --- |

4.12

Reguliavimo priemonės: ES palaipsniui griežtinant būtiniausius reikalavimus, daugelio įvairių produktų ir procesų efektyvumo standartai (visų pirma energijos vartojimo efektyvumo standartai) laikui bėgant tapo vis aukštesni. ES turėtų pasiūlyti įdiegti panašų mechanizmą skatinti tokią tendenciją tarptautiniu lygiu. Greičiausiai būtų tikslinga parengti naujas tarptautines iniciatyvas cheminių medžiagų valdymo klausimais bei naujų sparčiai besivystančių technologijų, pavyzdžiui, nanotechnologijų, poveikio reguliavimo klausimais.

| 4.13 | Švietimas tvaraus vystymosi klausimais ir keitimasis informacija: Kai kurios šalys, miestai, įmonės ir kiti subjektai jau praktiškai įrodė, kad perėjimas prie tvaraus vystymosi gali būti sėkmingai įgyvendintas. |
| --- | --- |

4.13

Švietimas tvaraus vystymosi klausimais ir keitimasis informacija: Kai kurios šalys, miestai, įmonės ir kiti subjektai jau praktiškai įrodė, kad perėjimas prie tvaraus vystymosi gali būti sėkmingai įgyvendintas.

| 4.14 | Europa turi aktyviai skatinti švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir informavimo kampanijas apie geriausią praktiką ir naujas iniciatyvas tvarumo srityje. Šioje srityje įgyta patirtis turėtų būti panaudota diskutuojant tarptautiniu lygiu apie ekologiškos ekonomikos instrumentus. |
| --- | --- |

4.14

Europa turi aktyviai skatinti švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir informavimo kampanijas apie geriausią praktiką ir naujas iniciatyvas tvarumo srityje. Šioje srityje įgyta patirtis turėtų būti panaudota diskutuojant tarptautiniu lygiu apie ekologiškos ekonomikos instrumentus.

| 4.15 | Fiskalinės priemones: Aukščiausio lygio susitikimas turėtų suteikti papildomą postūmį nacionalinėms ir tarptautinėms pastangoms kuriant ekologiškesnę fiskalinę bazę panaikinant ydingas subsidijas ir formuojant tokią mokesčių politiką, kuri sudarytų palankesnes sąlygas užimtumui, bet varžytų aplinkos teršimą ir iškastinio kuro ir kitų gamtos išteklių suvartojimą. Be to, pribrendo laikas pradėti naują iniciatyvą, kurios tikslas – parengti tarptautinį susitarimą dėl finansinių sandorių apmokestinimo ir gautas pajamas skirti investicijoms į tvarų vystymąsi. |
| --- | --- |

4.15

Fiskalinės priemones: Aukščiausio lygio susitikimas turėtų suteikti papildomą postūmį nacionalinėms ir tarptautinėms pastangoms kuriant ekologiškesnę fiskalinę bazę panaikinant ydingas subsidijas ir formuojant tokią mokesčių politiką, kuri sudarytų palankesnes sąlygas užimtumui, bet varžytų aplinkos teršimą ir iškastinio kuro ir kitų gamtos išteklių suvartojimą. Be to, pribrendo laikas pradėti naują iniciatyvą, kurios tikslas – parengti tarptautinį susitarimą dėl finansinių sandorių apmokestinimo ir gautas pajamas skirti investicijoms į tvarų vystymąsi.

| 4.16 | Investicijos į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Atsakingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įpareigoti nustatyti, kurioms ekologiškai ekonomikai skirtas technologijas ir instrumentus kuriančioms mokslinių tyrimų taikomosios veiklos sritims būtų naudingas tarptautinis bendradarbiavimas sutelkiant mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangas. Nepaprastai svarbu, kad ekologiškesnės technologijos būtų kuo sparčiau diegiamos visame pasaulyje. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įpareigoti nustatyti spartaus šių technologijų perdavimo kliūtis ir rasti šių kliūčių panaikinimo būdus. |
| --- | --- |

4.16

Investicijos į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą. Atsakingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įpareigoti nustatyti, kurioms ekologiškai ekonomikai skirtas technologijas ir instrumentus kuriančioms mokslinių tyrimų taikomosios veiklos sritims būtų naudingas tarptautinis bendradarbiavimas sutelkiant mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangas. Nepaprastai svarbu, kad ekologiškesnės technologijos būtų kuo sparčiau diegiamos visame pasaulyje. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įpareigoti nustatyti spartaus šių technologijų perdavimo kliūtis ir rasti šių kliūčių panaikinimo būdus.

| 4.17 | Viešųjų pirkimų programos gali būti veiksminga priemone, skatinančia gaminti ir teikti ekologiškesnius produktus ir paslaugas. Europa turi patirties taikant ekologiškas viešųjų pirkimų programas nepažeidžiant laisvosios prekybos principo Europoje. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti atsakingi už geriausios šios srities praktikos skatinimą visame pasaulyje. |
| --- | --- |

4.17

Viešųjų pirkimų programos gali būti veiksminga priemone, skatinančia gaminti ir teikti ekologiškesnius produktus ir paslaugas. Europa turi patirties taikant ekologiškas viešųjų pirkimų programas nepažeidžiant laisvosios prekybos principo Europoje. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti atsakingi už geriausios šios srities praktikos skatinimą visame pasaulyje.

| 4.18 | Investicijų srautai – naujas pasaulinis susitarimas: Remiantis patikimais duomenimis, pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, vien energijos sektoriuje per ateinančius 40 metų bendra reikalinga investicijų suma sudarys milijardus eurų. Įgyvendinant kitus tvarumui užtikrinti reikalingus aspektus taip pat prireiks didelių sumų. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti atsakingi už forumo, skirto stebėti svarbiausius pasaulinius investicijų srautus, sukūrimą ir nustatyti, kur šiuos srautus reikėtų padidinti arba nukreipti, siekiant skatinti perėjimą prie tvarios ekonomikos. |
| --- | --- |

4.18

Investicijų srautai – naujas pasaulinis susitarimas: Remiantis patikimais duomenimis, pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, vien energijos sektoriuje per ateinančius 40 metų bendra reikalinga investicijų suma sudarys milijardus eurų. Įgyvendinant kitus tvarumui užtikrinti reikalingus aspektus taip pat prireiks didelių sumų. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti atsakingi už forumo, skirto stebėti svarbiausius pasaulinius investicijų srautus, sukūrimą ir nustatyti, kur šiuos srautus reikėtų padidinti arba nukreipti, siekiant skatinti perėjimą prie tvarios ekonomikos.

| 4.19 | Įvairių šalių gamtinių, ekonominių ir žmoniškųjų išteklių pajėgumai, skirti perėjimui prie ekologiškos ekonomikos, labai skiriasi. Svarbus 2012 m. aukščiausio lygio susitikimo iššūkis yra suteikti „pasauliniam susitarimui“ daugiau turinio ir didesnį mastą, siekiant sutelkti viešuosius ir privačius išteklius pajėgumų didinimo, technologijų perdavimo ir tvarių investicijų programoms ir prideramu būdu padėti mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir kitoms besivystančioms šalims pereiti prie tvarumo. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įgalioti stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant finansinius ir kitus įsipareigojimus padedant besivystančioms šalims pereiti prie tvarumo. |
| --- | --- |

4.19

Įvairių šalių gamtinių, ekonominių ir žmoniškųjų išteklių pajėgumai, skirti perėjimui prie ekologiškos ekonomikos, labai skiriasi. Svarbus 2012 m. aukščiausio lygio susitikimo iššūkis yra suteikti „pasauliniam susitarimui“ daugiau turinio ir didesnį mastą, siekiant sutelkti viešuosius ir privačius išteklius pajėgumų didinimo, technologijų perdavimo ir tvarių investicijų programoms ir prideramu būdu padėti mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir kitoms besivystančioms šalims pereiti prie tvarumo. Kompetentingi Jungtinių Tautų organai turėtų būti įgalioti stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant finansinius ir kitus įsipareigojimus padedant besivystančioms šalims pereiti prie tvarumo.

5.   Pagrindinių sektorių tikslai

| 5.1 | Ekologiškesnės ekonomikos koncepcija paveiks visus pagrindinius ekonomikos sektorius. Visuose sektoriuose reikia skatinti veiksmingesnį energijos ir kitų gamtos išteklių naudojimą, mažinti taršos ir atliekų gamybos poveikį, skirti daugiau dėmesio gamtinei aplinkai ir biologinei įvairovei bei užtikrinti teisingumą. |
| --- | --- |

5.1

Ekologiškesnės ekonomikos koncepcija paveiks visus pagrindinius ekonomikos sektorius. Visuose sektoriuose reikia skatinti veiksmingesnį energijos ir kitų gamtos išteklių naudojimą, mažinti taršos ir atliekų gamybos poveikį, skirti daugiau dėmesio gamtinei aplinkai ir biologinei įvairovei bei užtikrinti teisingumą.

| 5.2 | Tarptautiniai vystymosi tikslai šiuo metu orientuoti į Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą. Komitetas mano, kad 2015 m. planuojamo šių tikslų persvarstymo metu, reikėtų numatyti naujus tarptautinius vystymosi tikslus kitam laikotarpiui. Šie nauji tikslai turėtų būti labiau orientuoti į tvarų vystymąsi. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tai turėtų būti numatyta bendru tikslu, o nauja Tvaraus vystymosi taryba turėtų būti įgaliota parengti konkrečius pagrindiniams sektoriams skirtus pasiūlymus. Toliau trumpai apžvelgiami kai kurių pagrindinių sektorių prioritetai. |
| --- | --- |

5.2

Tarptautiniai vystymosi tikslai šiuo metu orientuoti į Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą. Komitetas mano, kad 2015 m. planuojamo šių tikslų persvarstymo metu, reikėtų numatyti naujus tarptautinius vystymosi tikslus kitam laikotarpiui. Šie nauji tikslai turėtų būti labiau orientuoti į tvarų vystymąsi. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tai turėtų būti numatyta bendru tikslu, o nauja Tvaraus vystymosi taryba turėtų būti įgaliota parengti konkrečius pagrindiniams sektoriams skirtus pasiūlymus. Toliau trumpai apžvelgiami kai kurių pagrindinių sektorių prioritetai.

| 5.3 | Energijos sektorius. Pastangos padaryti energijos sektorių ekologiškesniu yra pats didžiausias viso „ekologiškos ekonomikos“ projekto iššūkis. |
| --- | --- |

5.3

Energijos sektorius. Pastangos padaryti energijos sektorių ekologiškesniu yra pats didžiausias viso „ekologiškos ekonomikos“ projekto iššūkis.

| 5.4 | Pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos būtina iš esmės pakeisti energijos sektorių, nuo iškastinio kuro pereinant prie nedidelį anglies dioksido kiekį arba jo visai neišmetančių energijos šaltinių, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų energijos šaltinių. Be to, siekiant užtikrinti ekonomiškesnį ir veiksmingesnį perėjimą, visi sektoriai turi didinti energijos naudojimo efektyvumą ir taip sustabdyti pasaulinį energijos poreikio augimą arba jį sumažinti. |
| --- | --- |

5.4

Pereinant prie ekologiškesnės ekonomikos būtina iš esmės pakeisti energijos sektorių, nuo iškastinio kuro pereinant prie nedidelį anglies dioksido kiekį arba jo visai neišmetančių energijos šaltinių, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų energijos šaltinių. Be to, siekiant užtikrinti ekonomiškesnį ir veiksmingesnį perėjimą, visi sektoriai turi didinti energijos naudojimo efektyvumą ir taip sustabdyti pasaulinį energijos poreikio augimą arba jį sumažinti.

| 5.5 | Galimybė naudotis švariomis, įperkamomis ir šiuolaikinėmis energijos paslaugomis yra būtina sąlyga skatinant tvarų socialinį ir ekonominį vystymąsi ir įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Pasak Tarptautinės energijos agentūros, daugiau kaip 1,4 milijardo žmonių visame pasaulyje gyvena be elektros energijos. Dar vienas milijardas žmonių turi galimybę naudotis tik nepatikimais energijos tinklais. Neseniai JT generalinė asamblėja paskelbė 2012 m. „Tarptautiniais atsinaujinančios energijos visiems metais“. Tai suteikia skubiai reikalingą galimybę atkreipti didesnį pasaulio bendruomenės dėmesį į energijos trūkumą ir į jau egzistuojančius įperkamus sprendimus bei verslo modelius, kurie galėtų būti panaudoti visame pasaulyje. Komitetas aktyviai dalyvauja diskusijoje dėl tvaraus vystymosi ir tvarios energijos ir ketina ateityje toliau prisidėti svarstant šią svarbią temą. |
| --- | --- |

5.5

Galimybė naudotis švariomis, įperkamomis ir šiuolaikinėmis energijos paslaugomis yra būtina sąlyga skatinant tvarų socialinį ir ekonominį vystymąsi ir įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Pasak Tarptautinės energijos agentūros, daugiau kaip 1,4 milijardo žmonių visame pasaulyje gyvena be elektros energijos. Dar vienas milijardas žmonių turi galimybę naudotis tik nepatikimais energijos tinklais. Neseniai JT generalinė asamblėja paskelbė 2012 m. „Tarptautiniais atsinaujinančios energijos visiems metais“. Tai suteikia skubiai reikalingą galimybę atkreipti didesnį pasaulio bendruomenės dėmesį į energijos trūkumą ir į jau egzistuojančius įperkamus sprendimus bei verslo modelius, kurie galėtų būti panaudoti visame pasaulyje. Komitetas aktyviai dalyvauja diskusijoje dėl tvaraus vystymosi ir tvarios energijos ir ketina ateityje toliau prisidėti svarstant šią svarbią temą.

| 5.6 | Dauguma žmonių iki šiol patiria energijos nepriteklių. Pereinant prie aplinkos požiūriu tvaresnio apsirūpinimo energija, prioritetiniu tikslu turi tapti skurdesnių gyventojų sluoksnių aprūpinimas energija įperkamomis kainomis. |
| --- | --- |

5.6

Dauguma žmonių iki šiol patiria energijos nepriteklių. Pereinant prie aplinkos požiūriu tvaresnio apsirūpinimo energija, prioritetiniu tikslu turi tapti skurdesnių gyventojų sluoksnių aprūpinimas energija įperkamomis kainomis.

| 5.7 | Žemės ūkis, biologinė įvairovė ir gamtinė aplinka. EESRK itin smerkia tai, jog milijardas žmonių įvairiose pasaulio vietose ir ypač besivystančiose šalyse kenčia badą. Ši padėtis iš esmės prieštarauja tikslui pasiekti pirmąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą. |
| --- | --- |

5.7

Žemės ūkis, biologinė įvairovė ir gamtinė aplinka. EESRK itin smerkia tai, jog milijardas žmonių įvairiose pasaulio vietose ir ypač besivystančiose šalyse kenčia badą. Ši padėtis iš esmės prieštarauja tikslui pasiekti pirmąjį Tūkstantmečio vystymosi tikslą.

| 5.8 | Komitetas ragina tarptautinę bendruomenę tarptautiniu ir nacionaliniu lygiu pripažinti teisę į maistą, sustiprinti teisę į žemės nuosavybę ir galimybę naudotis žeme ir vandeniu bei kontroliuoti valstybės subjektų ir privačių investuotojų vykdomą žemės pasisavinimą besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

5.8

Komitetas ragina tarptautinę bendruomenę tarptautiniu ir nacionaliniu lygiu pripažinti teisę į maistą, sustiprinti teisę į žemės nuosavybę ir galimybę naudotis žeme ir vandeniu bei kontroliuoti valstybės subjektų ir privačių investuotojų vykdomą žemės pasisavinimą besivystančiose šalyse.

| 5.9 | Daugelyje pasaulio šalių būtina išsamiai persvarstyti žemės ūkio sektorių ekologiškos ekonomikos, aprūpinimo maistu užtikrinimo, dirvožemio, gamtos išteklių ir biologinės įvairovės išsaugojimo bei išteklių vartojimo efektyvumo požiūriais. Visų pirma būtina geriau valdyti ir apsaugoti vandens išteklius. Šiose srityse reikia nustatyti naujus tikslus. |
| --- | --- |

5.9

Daugelyje pasaulio šalių būtina išsamiai persvarstyti žemės ūkio sektorių ekologiškos ekonomikos, aprūpinimo maistu užtikrinimo, dirvožemio, gamtos išteklių ir biologinės įvairovės išsaugojimo bei išteklių vartojimo efektyvumo požiūriais. Visų pirma būtina geriau valdyti ir apsaugoti vandens išteklius. Šiose srityse reikia nustatyti naujus tikslus.

| 5.10 | EESRK yra įsitikinęs, kad tvarią žemės ūkio veiklą galima užtikrinti išsaugant pakankamos apimties, aukštos kokybės, įvairių regionų ekologišką maisto produktų gamybą, kuri apsaugo ir tinkamai aprūpina kaimo vietoves, išsaugo produktų įvairovę ir išskirtinumą, skatina plėtoti Europos kultūrinio kraštovaizdžio įvairobžvę ir kaimo vietoves (7). Nepaisant to, kad pasauliui reikalinga didesnė biologinė įvairovė, ir toliau pastebimas rūšių nykimas. |
| --- | --- |

5.10

EESRK yra įsitikinęs, kad tvarią žemės ūkio veiklą galima užtikrinti išsaugant pakankamos apimties, aukštos kokybės, įvairių regionų ekologišką maisto produktų gamybą, kuri apsaugo ir tinkamai aprūpina kaimo vietoves, išsaugo produktų įvairovę ir išskirtinumą, skatina plėtoti Europos kultūrinio kraštovaizdžio įvairobžvę ir kaimo vietoves (7). Nepaisant to, kad pasauliui reikalinga didesnė biologinė įvairovė, ir toliau pastebimas rūšių nykimas.

| 5.11 | Būtina imtis veiksmingų priemonių geresniam ir skaidresniam žemės ūkio rinkų veikimui užtikrinti. Būtina kovoti su nepagrįstu maisto produktų kainų didėjimu ir šių kainų svyravimu. Ataugančių žaliavinių kultūrų naudojimas energijos gamybai jokiu būdu negali būti įgyvendinamas pasaulinio gyventojų apsirūpinimo maistu sąskaita. Apsirūpinimo maistu saugumą reikia užtikrinti kaupiant atsargas regionų lygiu. Be to, reikia skatinti labiau naudoti žemės ūkio ir maisto pramonės biomasės likučius. |
| --- | --- |

5.11

Būtina imtis veiksmingų priemonių geresniam ir skaidresniam žemės ūkio rinkų veikimui užtikrinti. Būtina kovoti su nepagrįstu maisto produktų kainų didėjimu ir šių kainų svyravimu. Ataugančių žaliavinių kultūrų naudojimas energijos gamybai jokiu būdu negali būti įgyvendinamas pasaulinio gyventojų apsirūpinimo maistu sąskaita. Apsirūpinimo maistu saugumą reikia užtikrinti kaupiant atsargas regionų lygiu. Be to, reikia skatinti labiau naudoti žemės ūkio ir maisto pramonės biomasės likučius.

| 5.12 | Žemės ūkio darbuotojų teisės turi būti įgyvendinamos pagal TDO konvencijas. Aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant tvarumo projektus vietos ir nacionaliniu lygmeniu yra būtinas. Besivystančiose šalyse ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų vaidmeniui. |
| --- | --- |

5.12

Žemės ūkio darbuotojų teisės turi būti įgyvendinamos pagal TDO konvencijas. Aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant tvarumo projektus vietos ir nacionaliniu lygmeniu yra būtinas. Besivystančiose šalyse ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterų vaidmeniui.

| 5.13 | Jūrų aplinka. Jūrų aplinka kenčia nuo taršos, pergaudymo ir senkančių kitų jūros išteklių. Konferencijos dalyviai turėtų įgalioti atsakingus Jungtinių Tautų organus pradėti naują tarptautinį procesą, siekiant stiprinti ir koordinuoti egzistuojančius jūrų aplinkos apsaugos mechanizmus ir veiksmingiau nei pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus apsaugoti žuvų išteklius ir kitus jūros išteklius. |
| --- | --- |

5.13

Jūrų aplinka. Jūrų aplinka kenčia nuo taršos, pergaudymo ir senkančių kitų jūros išteklių. Konferencijos dalyviai turėtų įgalioti atsakingus Jungtinių Tautų organus pradėti naują tarptautinį procesą, siekiant stiprinti ir koordinuoti egzistuojančius jūrų aplinkos apsaugos mechanizmus ir veiksmingiau nei pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus apsaugoti žuvų išteklius ir kitus jūros išteklius.

6.   Bendra atsakomybė

| 6.1 | Norėdama įgyti pasaulio visuomenės pasitikėjimą, ES pirmiausia turi savo namuose išspręsti visus klausimus, nuo kurių priklauso tvarus vystymasis. |
| --- | --- |

6.1

Norėdama įgyti pasaulio visuomenės pasitikėjimą, ES pirmiausia turi savo namuose išspręsti visus klausimus, nuo kurių priklauso tvarus vystymasis.

| 6.2 | Valstybės narės ir ES privalo:






  — | patvirtinti savo politinį įsipareigojimą siekti tvaraus vystymosi, atsakomybę už tai suteikiant vyriausybių vadovams, kuriuos šioje srityje tinkamai remtų ekonomikos, finansų, aplinkos ir kitos ministerijos, |
| --- | --- | --- |

6.2

Valstybės narės ir ES privalo:

—

patvirtinti savo politinį įsipareigojimą siekti tvaraus vystymosi, atsakomybę už tai suteikiant vyriausybių vadovams, kuriuos šioje srityje tinkamai remtų ekonomikos, finansų, aplinkos ir kitos ministerijos,

| — | suteikti naują postūmį savo tvaraus vystymosi veiksmų planams ir strategijoms, |
| --- | --- |

—

suteikti naują postūmį savo tvaraus vystymosi veiksmų planams ir strategijoms,

| — | išsamiai bendradarbiauti su įmonėmis ir visomis visuomenės grupėmis rengiantis konferencijai ir vykdant tolesnį darbą bei skatinant tvarų vystymąsi ir ekologišką ekonomiką. |
| --- | --- |

—

išsamiai bendradarbiauti su įmonėmis ir visomis visuomenės grupėmis rengiantis konferencijai ir vykdant tolesnį darbą bei skatinant tvarų vystymąsi ir ekologišką ekonomiką.

Veiksmų planas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė aktyviai dalyvauti 2012 m. Rio de Žaneire įvyksiančios Jungtinių Tautų tvaraus vystymosi konferencijos pasirengimo procese. Rengiant šią nuomonę buvo surengtos dvi konsultacijos: 2011 m. kovo 23 d. ir 2011 m. liepos 7 d.

| — | Priėmus nuomonę, pranešėjas dės visas pastangas, kad į EESRK poziciją būtų atsižvelgta nustatant bendrą ES poziciją tarpinstituciniame dialoge. |
| --- | --- |

—

Priėmus nuomonę, pranešėjas dės visas pastangas, kad į EESRK poziciją būtų atsižvelgta nustatant bendrą ES poziciją tarpinstituciniame dialoge.

| — | EESRK, remdamasis priimta nuomone, toliau stiprins dialogą su organizuota Europos pilietine visuomene. Planuojama surengti susitikimus su ryšių palaikymo grupe, su nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų atstovais ir kitais pilietinės visuomenės atstovais ir tinklais, kurie taip pat ruošiasi pateikti savo poziciją Rio de Žaneire įvyksiančiai konferencijai. 2012 m. pradžioje planuojama surengti didesnės apimties EESRK konferencija taps tolesniu šio pilietinės visuomenės diskusijų proceso kertiniu akmeniu. |
| --- | --- |

—

EESRK, remdamasis priimta nuomone, toliau stiprins dialogą su organizuota Europos pilietine visuomene. Planuojama surengti susitikimus su ryšių palaikymo grupe, su nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų atstovais ir kitais pilietinės visuomenės atstovais ir tinklais, kurie taip pat ruošiasi pateikti savo poziciją Rio de Žaneire įvyksiančiai konferencijai. 2012 m. pradžioje planuojama surengti didesnės apimties EESRK konferencija taps tolesniu šio pilietinės visuomenės diskusijų proceso kertiniu akmeniu.

| — | Kartu su Europoje vykdoma diskusija, EESRK „Rio+20“ konferenciją nagrinėja remdamasis savo ryšiais su kitų pasaulio regionų organizuotos visuomenės atstovais, visų pirma su konferencijos rengėja Brazilija, su Kinija ir Pietų Afrika. Pranešėjas aktyviai dalyvaus šiame dialoge, siekdamas apibrėžti įvairių pasaulio regionų organizuotos pilietinės visuomenės prioritetus ir pateikti jų poziciją 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire įvyksiančioje konferencijoje. |
| --- | --- |

—

Kartu su Europoje vykdoma diskusija, EESRK „Rio+20“ konferenciją nagrinėja remdamasis savo ryšiais su kitų pasaulio regionų organizuotos visuomenės atstovais, visų pirma su konferencijos rengėja Brazilija, su Kinija ir Pietų Afrika. Pranešėjas aktyviai dalyvaus šiame dialoge, siekdamas apibrėžti įvairių pasaulio regionų organizuotos pilietinės visuomenės prioritetus ir pateikti jų poziciją 2012 m. birželio mėn. Rio de Žaneire įvyksiančioje konferencijoje.

Pranešėjas taip pat pristatys EESRK „Rio+20“ diskusijų procese, vykstančiame Tarptautinėje ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių institucijų asociacijoje (AICESIS). Kitais metais pačios konferencijos metu Rio de Žaneire numatyta surengti nemažai susitikimų su mūsų tarptautiniais partneriais.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM (2011) 363 galutinis.

1

(2)  Žiūrėti šio Oficialaus leidinio 110 p

2

(3)  OL C 100/09, 2009 4 30, p. 53.

3

(4)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Pasirengimo 2012 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui tvaraus vystymosi klausimais“, OL C 48, 2011 2 15, p. 65.

4

(5)  http://www.futurejustice.org/action-the-campaign/?section=full#21

5

(6)  OL C 100/09, 2009 4 30, p. 53.

6

(7)  EESRK nuomonė „2013 m. BŽŪP reforma“, OL C 354, 2010 12 28, p. 35.

7

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/110 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/110

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“

COM(2011) 112 galutinis

2011/C 376/20

Pranešėjas Richard ADAMS

Bendrapranešėjis Josef ZBOŘIL

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. kovo 8 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“

COM(2011) 112 galutinis.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. rugsėjo 6 d. priėmė savo nuomonę.

474-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 119 narių balsavus už, 3 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Komitetas palankiai vertina Komisijos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą, kuris įkūnija būsimos strategijos viziją, ir visas Europos Sąjungos institucijas ragina į jį deramai atsižvelgti ir juos vadovautis numatant veiksmus ir politiką, būtiną 2050 m. numatytiems tikslams įgyvendinti. Taigi Komitetas atkreipia dėmesį į savo darbą, susijusį su tausaus išteklių naudojimo iniciatyva, ir į savo pasiūlymus 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijai tvaraus vystymosi klausimais (1).

1.2   Komitetas ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinti visi dabartiniai 2020 m. numatyti su anglies dioksidu susiję tikslai, ir apsvarstyti galimybę, remiantis JT klimato kaitos konvencijos šalių septynioliktosios konferencijos (COP 17) padaryta pažanga ir numatoma Bendrijos ekonomikos raida, iki 2020 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti 25 proc. ir taip laipsniškai įgyvendinti susitarimą išmetamų dujų kiekį iki 2050 m. sumažinti 80–95 proc.

1.3   Komitetas ragina ES nustatyti ŠESD sumažinimo 40 proc. iki 2030 m. ir 60 proc. iki 2040 m. orientacinius tikslus ir įgyvendinant teisiškai privalomas politikos priemones stebėti, kad būtų pasiekta šių mažinimo tikslų. Minėti ilgalaikiai orientaciniai tikslai būtini kaip gairės, kad investuotojams ir atsakingus sprendimus priimantiems asmenims būtų užtikrinta galimybė planuoti ir stabilumas.

1.4   Komitetas Komisijai rekomenduoja pateikti naują išsamų priemonių paketą, kuris paskatintų investuoti didžiules sumas, būtinas minėtiems naujiems tikslams įgyvendinti. Priemonių pakete reikėtų numatyti sustiprinti ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kadangi ši sistema yra sąnaudų optimizavimo priemonė, lemianti sprendimus investuoti, ir kitas priemones, skirtas:

| — | visus sektorius skatinti efektyviai vartoti energiją, |
| --- | --- |

—

visus sektorius skatinti efektyviai vartoti energiją,

| — | didinti vartotojų sąmoningumą ir gebėjimus savo perkamąją galią panaudoti išskiriant mažai anglies dioksido pagamintoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms remti, |
| --- | --- |

—

didinti vartotojų sąmoningumą ir gebėjimus savo perkamąją galią panaudoti išskiriant mažai anglies dioksido pagamintoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms remti,

| — | teikti paramą investicijoms į infrastruktūrą, kurios prireiks, |
| --- | --- |

—

teikti paramą investicijoms į infrastruktūrą, kurios prireiks,

| — | skatinti mokymus ir gebėjimų stiprinimą pagrindiniuose sektoriuose, |
| --- | --- |

—

skatinti mokymus ir gebėjimų stiprinimą pagrindiniuose sektoriuose,

1.5   Komitetas pabrėžia, kad būtina aktyvi pramonės politika ir koordinuojami moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla (MTTV), kurie padėtų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. Komitetas pritaria pasiūlytajai strateginei vizijai, pagal kurią būtų įgyvendinamas pereinamasis procesas, visų pirma energijos gamybos, transporto, statybų ir būsto, žemės ūkio ir atliekų tvarkymo srityse.

1.6   Ypač svarbu kuo plačiau įtraukti pilietinę visuomenę palaikant struktūruotą ir nuolatinį dialogą dėl konkrečių strateginių planų.

2.   Planas

2.1   Plane 2050 m. siūlomi veiksmai, kurie leistų ES įgyvendinti išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo 80–95 proc., palyginti su 1990 m., tikslą, kurį Taryba dar kartą patvirtino ES tikslu 2011 m. vasario mėn.

2.2   Kad būtų pasiekta šio tikslo, plane siūloma pasirinkti vietinį išmetamą ŠESD kiekį iki 2050 m. sumažinti 80 proc. numatant, kad aukštesnį 95 proc. tikslą pavyktų pasiekti įsigyjant kompensacines priemones pasaulinėje anglies dioksido rinkoje. Vietinis išmetamas ŠESD kiekis būtų ekonomiškai efektyviausiai sumažintas 40 ir 60 proc., palyginti su 1990 m., atitinkamai iki 2030 ir 2040 m. ir tokiomis aplinkybėmis 25 proc. sumažinimas iki 2020 m. sudarytų tarpinį etapą.

2.3   Plane siūloma, kad iki 2050 m. beveik 100 proc. elektros energijos būtų tiekiama naudojant mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Tai pareikalaus stambių investicijų į atsinaujinančių šaltinių energiją ir pažangiųjų elektros energijos tinklų sistemų plėtrą visoje Europoje, visų pirma sustiprinant ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą.

2.4   Transporto sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį iki 2050 m. numatoma sumažinti 60 proc. Plane numatoma, kad reikės plačiau naudoti biodegalus, ypač orlaiviams ir sunkvežimiams. Kartu atkreipiamas dėmesys, kad apsirūpinimo maistu saugumo ir aplinkos apsaugos problemos yra susijusios su biodegalų plėtojimu, ir pabrėžiama, kad svarbu plačiau naudoti tvaresnius 2-osios ir 3-iosios kartos biodegalus.

2.5   Kalbant apie užstatytą aplinką, plane pabrėžiama, kad svarbu naujiems pastatams kuo skubiau pradėti taikyti beveik nulinės CO2 emisijos standartus ir užsibrėžti plataus užmojo tikslą padidinti esamų pastatų energinį naudingumą.

2.6   Pramonės atveju numatyta padidinti efektyvų energijos vartojimą ir pereiti prie mažiau energijai imlių gamybos būdų. Konkrečioms pramonės šakoms prireiks atskirų sprendimų ir sektoriams – papildomų atskirų planų. Svarbu užtikrinti, kad taikant anglies dioksido mažinimo priemones energijai imlios pramonės įmonės nebūtų priverstos perkelti gamybą į kitas pasaulio dalis, kuriose ne tokie griežti įstatymai (anglies dioksido „nutekėjimas“).

2.7   Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuje būtina plėtoti efektyvų energijos vartojimą ir taikyti metodus, kurie padidintų dirbamos žemės pajėgumą sugerti ir kaupti anglies dioksidą. Taip pat nurodoma, kad biomasė gali tapti tvariu energijos šaltiniu, jei bus tinkamai įvertintas visas jos poveikis. Apskritai turėtume ieškoti sprendimų, suderinančių augančią maisto produktų ir biomasės paklausą su klimato kaitos tikslais.

2.8   Visiems minėtiems tikslams pasiekti ateinančius 40 metų kasmet reikės vidutiniškai 270 mlrd. EUR papildomų viešojo ir privačiojo sektorių investicijų. Tai sudaro 1,5 proc. ES BVP arba 8 proc. dabartinių investicijų, kurių mastas yra gerokai mažesnis už kai kurių sparčiai besivystančios ekonomikos šalių, dedančių ryžtingas pastangas sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, pasiektą investicijų mastą.

2.9   Papildomais tokių investicijų viešaisiais ištekliais galėtų tapti pajamos, gautos iš kito ŠESD apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione etapo. Visas viešojo sektoriaus investicijų programas reikėtų nuolat panaudoti papildomoms privačiojo sektoriaus lėšoms pritraukti.

2.10   Kiti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo privalumai – sumažėtų priklausomybė nuo importuojamo iškastinio kuro, padidėtų energetikos saugumas, būtų sukurta naujų darbo vietų ir pagerėtų oro kokybė bei sveikata.

2.11   Komunikate nesiūloma konkreti nauja politika ir priemonės. Nurodoma keletas sričių, kuriose reikės nustatyti naują ES ir nacionalinio lygmens strategiją ar politiką, kad būtų užtikrintos permainos, kurių prireiks per artimiausius 40 m. 2050 m. planas rodo svarbų perėjimą nuo naujų privalomų tikslų prie priemonių. Juo pradedama diskusija su ES valstybėmis narėmis sprendžiant, ar reikia užsibrėžti naujus tikslus. Reikės priimti esminį politinį sprendimą – tikslai „iš viršaus į apačią“ ar technologinių inovacijų politika „iš apačios į viršų“.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Planas grindžiamas konkrečiais ekonominiais modeliais siekiant parodyti ekonomiškai efektyviausius būdus ŠESD kiekio sumažinimo iki 2050 m. tikslams įgyvendinti. Norint užtikrinti visišką pasitikėjimą metodologija, reikia pateikti daugiau informacijos apie modelių sudarymą, juose naudojamą informaciją ir jiems taikomus jautrumo testus. Nepaisant to, metodologija atrodo pakankamai patikima, kad pagrįstų pagrindinę išvadą, jog norint iki 2050 m. sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, reikia iš esmės padidinti investicijų mastą.

3.2   Komitetas visų pirma tvirtai remia plano išvadą, kad ankstyva pažanga yra gyvybiškai svarbi ekonominio efektyvumo požiūriu. Greita pažanga gali paspartinti naujų technologijų diegimą, sumažinti jų kainą, padėti išvengti naujų brangiai kainuojančių ir beprasmių investicijų į trumpaamžius įrenginius, išskiriančius didelį anglies dioksido kiekį, ir suteikti ekonominį postūmį reikiamoms permainoms.

3.3   Planas naudingas tik tuomet, jei juo nubrėžiamos veiklos gairės. Pagrindinis šio plano laukiantis išbandymas – ar jis iš tiesų taps neatskiriama svarbiausių suinteresuotųjų Europos Sąjungos subjektų – vyriausybių, energijos gamintojų ir kitų gyvybiškai svarbių pramonės sektorių – vykdomo politikos nustatymo ir sprendimų priėmimo proceso dalimi ir lems individualų vartotojų pasirinkimą.

3.4   Politinės, ekonominės ir technologinės permainos ateityje pareikalaus tam tikro lankstumo einant pasirinktu konkrečiu keliu, bet tai neturi tapti pretekstu neryžtingumui ir vilkinimui. Planas turėtų padėti pasiekti bendrą visų svarbių suinteresuotųjų subjektų sutarimą dėl reikiamos pažangos pobūdžio bei spartos ir būtino investicijų masto padidinimo. Turint omenyje netikrumą dėl daugelio dabartinių Europos energijos šaltinių artimiausiais metais, išskirtiniu prioritetu turėtų tapti investicijos, kurios pagerintų energijos tiekimo Europoje saugumą.

3.5   Planas taip pat turėtų padėti plačiąją visuomenę ir vartotojus informuoti, kodėl būtina kurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir ką kiekvienas mūsų turės daryti. Nepaprastai svarbu, kad tai būtų „teisingas perėjimas“, teisingas visų atžvilgiu ir leidžiantis visiems prisitaikyti prie permainų, kurių prireiks.

3.6   Keletas trečiųjų šalių (įskaitant Kiniją, JAV, Pietų Korėją ir kt.) deda milžiniškas pastangas vystant ir diegiant mažo anglies dioksido kiekio technologijas, kad taptų technologijų lyderėmis ir įgytų konkurencinių pranašumų šiame naujame pramonės augimo sektoriuje. Gyvybiškai svarbu, kad Europos Sąjunga dėtų tokias pat pastangas, jei nenori pralaimėti šių labai konkurencingų lenktynių dėl ekologiškesnių ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų srities lyderio pozicijos.

3.7   Dabartiniai platesnio atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo ir efektyvaus energijos vartojimo, taip pat išmetamo anglies dioksido kiekio sumažinimo tikslai 20-20-20, kuriuos reikia pasiekti iki 2020 m., Europos Sąjungai jau nustato tikslą tiems metams, ir gyvybiškai svarbu visus šiuos tikslus įgyvendinti. Komitetas dar kartą ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją skubiai persvarstyti klausimą dėl 2020 m. numatyto tikslo, remiantis JT klimato kaitos konvencijos šalių septynioliktosios konferencijos (COP 17) padaryta pažanga ir numatoma Bendrijos ekonomikos raida, iki 2020 m. ŠESD sumažinti ne mažiau kaip 25 proc. ir taip laipsniškai siekti išmetamų dujų kiekį iki 2050 m. sumažinti 80 proc.

3.8   Savaime aišku, būtų pageidautina, kad įgyvendinant šiuos tikslus kartu pavyktų padaryti pažangą siekiant bendro susitarimo dėl naujų tikslų nustatymo tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos. Antra vertus, jei šio bendro susitarimo nebūtų pasiekta, tai neturi tapti pretekstu atidėti tolesnius veiksmus, kurių pati ES nedelsdama turi imtis, kad įgyvendintų savo ilgalaikį 2020 m. nustatytą tikslą ir taip pagerintų savo energijos tiekimo saugumą bei išsaugotų savo pajėgumą konkuruoti ekologiškų technologijų srityje.

3.9   Komitetas taip pat ragina kuo skubiau imtis veiksmų, kad būtų nustatyti ŠESD sumažinimo 40 proc. iki 2030 m. ir 60 proc. iki 2040 m. orientaciniai rodikliai, kad priimantieji sprendimus dėl investicijų energetikos sektoriuje ir kitose ypač svarbiose srityse turėtų iš anksto žinomas gaires.

3.10   Naujoms investicijoms ES per metus būtini 270 mlrd. EUR yra didžiulė suma, bet ji sudaro tik 1,5 proc. ES BVP ir ją įmanoma rasti, jei bus nustatyti ir išliks nepakitę teigiami biudžeto ir kiti pagrindiniai rodikliai. Komitetas primygtinai pabrėžia, kad būtina užtikrinti stabilų ir iš anksto žinomą pagrindą, norint suteikti reikiamas garantijas tokio pobūdžio investicijoms, kokių prireiks.

3.11   Plano tikslams įgyvendinti prireiks, pirma, skatinti paklausą rinkoje (t. y. konkurencinga integruota ES energijos rinka, reikiama tinklo infrastruktūra ir anglies dioksido kainos reguliavimas), antra, suteikti postūmį technologijoms (t. y. parama MTTV, demonstracinei veiklai ir ankstyvam diegimui, kaip nurodyta Europos strateginiame energetikos technologijų plane (2)). Remti greitą naujų, pažangių, mažo anglies dioksido kiekio technologijų diegimą plačiu mastu ypač svarbu norint, kad būtų kuo sparčiau mokomasi jomis naudotis ir jos būtų kuo greičiau įsisavinamos. Reikia ir toliau laikytis anksčiau šioje srityje prisiimtų biudžetinių įsipareigojimų.

3.12   Pereinamojo laikotarpio finansavimui tenka ypač svarbus vaidmuo užtikrinant, kad naujos technologijos, turinčios didelę pridėtinę Europos vertę ir teigiamą ekonominę grąžą ilgalaikiu laikotarpiu, neišnyktų pradiniame jų vystymo etape. ES turėtų:

| — | teikti finansinę paramą Europos strateginiame energetikos technologijų plane nurodytoms technologijoms kiekvienu konkrečiu atveju reikiamai derinant dotacijas ir paskolas, |
| --- | --- |

—

teikti finansinę paramą Europos strateginiame energetikos technologijų plane nurodytoms technologijoms kiekvienu konkrečiu atveju reikiamai derinant dotacijas ir paskolas,

| — | viešojo pirkimo taisykles priderinti prie Europos strateginio energetikos technologijų plano tikslų, |
| --- | --- |

—

viešojo pirkimo taisykles priderinti prie Europos strateginio energetikos technologijų plano tikslų,

| — | užtikrinti, kad sanglaudos ir struktūriniai fondai taip pat darniai veiktų teikdami paramą su infrastruktūra susijusiems anglies dioksido mažinimo tikslams ir kitiems projektams. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad sanglaudos ir struktūriniai fondai taip pat darniai veiktų teikdami paramą su infrastruktūra susijusiems anglies dioksido mažinimo tikslams ir kitiems projektams.

3.13   Plane akcentuojama Europos anglies dioksido apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, kaip priemonė, padedanti užtikrinti reikiamus pokyčius ir investicijas. ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema buvo sukurta, kad nukreiptų pasaulį reikiama linkme ir taptų dalimi pasaulinės didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir taršos leidimų prekybos sistemos, kuri leistų nustatyti laipsniškai mažėjantį bendrą didžiausią leidžiamą išmetamųjų anglies dioksido teršalų kiekį, atitinkantį 2 °C tikslą. Buvo užsibrėžtas tikslas nustatyti pasaulinę prekybos anglies dioksido taršos leidimais pasaulinėje rinkoje kainą, kuri kartą tvirtai nustatyta turėtų tapti svarbia priemone užtikrinant reikiamą investicijų nukreipimą į perspektyvias mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Tačiau savarankiškai veikianti dabartinė Europos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema nepajėgia suteikti reikiamo postūmio didžiulėms investicijoms į ekologiškesnes technologijas net ir Europoje.

3.14   Todėl Komitetas Komisijai rekomenduoja apsvarstyti galimybę pateikti naują išsamų priemonių paketą, kad būtų užtikrintas greitas reikiamas investavimo prioritetų pasikeitimas. Priemonių pakete neabejotinai reikėtų numatyti ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reformą ir jos sustiprinimą (ši sistema nuo šiol turėtų būti laikoma ne pasaulio pirmtake, o Europos priemone) siekiant konkretaus tikslo sukaupti dideles sumas lėšų MTTV ir naujų technologijų bei pagalbinės infrastruktūros vystymui remti. Jame taip pat reikėtų numatyti įvairių mokestinių, reguliavimo ir vartotojams skirtų priemonių.

3.15   Išsamus priemonių paketas

a)   stipresnė ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema

Komitetas rekomenduoja išsamiai persvarstyti ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Ypač svarbios šios keturios sritys:

| — | reikia ieškoti būdų, leisiančių sustiprinti sistemos pajėgumą remti inovacijas ir naujų mažo anglies dioksido kiekio technologijų diegimą kaip numatyta Europos strateginiame energetikos technologijų plane; prekybos anglies dioksido taršos leidimais aukcione pajamų panaudojimas MTTV, demonstracinei veiklai ir ankstyvam diegimui remti; |
| --- | --- |

—

reikia ieškoti būdų, leisiančių sustiprinti sistemos pajėgumą remti inovacijas ir naujų mažo anglies dioksido kiekio technologijų diegimą kaip numatyta Europos strateginiame energetikos technologijų plane; prekybos anglies dioksido taršos leidimais aukcione pajamų panaudojimas MTTV, demonstracinei veiklai ir ankstyvam diegimui remti;

| — | reikia spręsti potencialią anglies dioksido „nutekėjimo“, t. y. pramonės (visų pirma energijai imlių įmonių) perkėlimo už ES ribų, problemą. Kadangi pasaulinės prekybos anglies dioksido taršos leidimais rinkos nepavyko sukurti, dabar būtų pagrįsta kompensuoti kainos pasienyje koregavimus. Kol nesukurta pasaulinė prekybos anglies dioksido taršos leidimais rinka, Komisija turėtų imtis tolesnių veiksmų užtikrinti įmonių, kurioms iš tikrųjų poveikį daro anglies dioksido „nutekėjimas“, konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

reikia spręsti potencialią anglies dioksido „nutekėjimo“, t. y. pramonės (visų pirma energijai imlių įmonių) perkėlimo už ES ribų, problemą. Kadangi pasaulinės prekybos anglies dioksido taršos leidimais rinkos nepavyko sukurti, dabar būtų pagrįsta kompensuoti kainos pasienyje koregavimus. Kol nesukurta pasaulinė prekybos anglies dioksido taršos leidimais rinka, Komisija turėtų imtis tolesnių veiksmų užtikrinti įmonių, kurioms iš tikrųjų poveikį daro anglies dioksido „nutekėjimas“, konkurencingumą;

| — | reikėtų persvarstyti sektorių dalyvavimą sistemoje. (Savo ankstesnėse nuomonėse Komitetas palankiai įvertino ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo srities išplėtimą į ją įtraukiant aviacijos sektorių ir ragino ją dar labiau išplėsti įtraukiant jūrų sektorių); |
| --- | --- |

—

reikėtų persvarstyti sektorių dalyvavimą sistemoje. (Savo ankstesnėse nuomonėse Komitetas palankiai įvertino ŠESD apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo srities išplėtimą į ją įtraukiant aviacijos sektorių ir ragino ją dar labiau išplėsti įtraukiant jūrų sektorių);

| — | reikia stiprinti ir plačiau taikyti tarptautinius kompensacinius mechanizmus, skirtus skatinti ekonomiškai efektyvų išmetamų teršalų mažinimą besivystančiose šalyse (tai neturi tapti pretekstu dėti mažiau pastangų teršalų sumažinimo vietoje tikslams pasiekti). |
| --- | --- |

—

reikia stiprinti ir plačiau taikyti tarptautinius kompensacinius mechanizmus, skirtus skatinti ekonomiškai efektyvų išmetamų teršalų mažinimą besivystančiose šalyse (tai neturi tapti pretekstu dėti mažiau pastangų teršalų sumažinimo vietoje tikslams pasiekti).

b)   Reguliavimo priemonės. Efektyvus energijos vartojimas

Kai kuriems sektoriams, pavyzdžiui, efektyvaus energijos vartojimo, kainų tendencijos neturi didelės įtakos. Europa privalo imtis griežtesnių priemonių, kad būtų įvesti ir taikomi aukštesni būsto ir kitų pastatų, automobilių ir kitų transporto priemonių, įvairaus pobūdžio vartojimo prekių efektyvaus energijos vartojimo standartai. Komitetas ragina atidžiai stebėti, kaip įgyvendinama Efektyvaus energijos vartojimo direktyva (COM(2011) 109 galutinis) atlikus išsamų poveikio vertinimą.

c)   Sustiprinti vartotojų vaidmenį

Vartotojai turi būti skatinami aktyviai prisidėti kuriant mažai anglies dioksido išskiriančią visuomenę ir pirkti aplinką tausojančias prekes ir paslaugas visų pirma:

| — | didinant ekologinio ženklinimo iniciatyvų patikimumą ir suderinant jų standartus, |
| --- | --- |

—

didinant ekologinio ženklinimo iniciatyvų patikimumą ir suderinant jų standartus,

| — | skatinant į rinką tiekti efektyvias ir tvarias vartojimo prekes, |
| --- | --- |

—

skatinant į rinką tiekti efektyvias ir tvarias vartojimo prekes,

| — | stiprinant visos ES energijos vidaus rinką. |
| --- | --- |

—

stiprinant visos ES energijos vidaus rinką.

Vartotojai turi neabejoti savo vaidmeniu mažinant anglies dioksido kiekį ateityje, ir turėtų būti remiamos bendradarbiavimo su viešuoju sektoriumi partnerystės.

d)   Infrastruktūra

Tokiai naujoms mažo anglies dioksido kiekio technologijoms reikalingai ir sąveikumui užtikrinti būtinai infrastruktūrai kaip, pavyzdžiui, nauji pažangūs elektros energijos tiekimo tinklai, prireiks stambių investicijų visoje Europoje, kad būtų užtikrinta techninių specifikacijų darna ir optimalus energijos pasidalijimas. Komitetas Komisijai rekomenduoja atlikti stebėsenos tyrimą, kuriame būtų aptartos visos Europos infrastruktūros vystymo siekiant padėti sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką galimybės, atitinkamos investicijos ir institucinės struktūros.

e)   Gebėjimų stiprinimas ir poveikis užimtumui

Labai svarbu iš anksto išnagrinėti ir įvertinti su mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos kūrimu susijusių sektorių augimo ir nykimo socialinį poveikį ir taikyti visa apimančius instrumentus ir priemones, kad piliečiai įgytų reikiamų įgūdžių ir gebėjimų ir pasitraukiantieji iš senosios didelio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos galėtų persikvalifikuoti ar sulaukti kitokios paramos, ir taip būtų užtikrinta socialiniu požiūriu teisinga restruktūrizacija.

f)   Mokestinės priemonės

Ypač svarbus vaidmuo pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tenka neutralioms mokesčių reformoms, kuriomis padidinami mokesčiai anglies junginius išskiriantiems degalams (ir kitiems gamtos ištekliams), kartu skatinamas užimtumas ir geresnė socialinė apsauga. Tikriausiai dar nepribrendo politinis klimatas atgaivinti anksčiau pateiktą pasiūlymą visoje Europoje įvesti anglies dioksido mokestį, bet reikėtų dėti visas įmanomas pastangas tokiai reformai palaikyti nacionaliniu lygiu. Komitetas taip pat pritaria neseniai pateiktam pasiūlymui dėl finansinių sandorių mokesčio ir ragina, kad gautos pajamos būtų panaudotos skatinti investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką.

4.   Pastabos dėl konkrečių sektorių

4.1   Elektros energijos sektorius. Pastaraisiais metais atsinaujinančių energijos išteklių kaina nuolat mažėjo. Dabar atėjo laikas padidinti investicijas, kad kainos dar labiau sumažėtų ir taptų konkurencingos bei prieinamos. Kartu reikia užtikrinti pakankamą bazinę apkrovą arba sukurti saugojimo ir paskirstymo sistemas, kad būtų išvengta vėjo ir fotovoltinės energijos kintamo tiekimo problemų.

4.2   Labai svarbu parengti visos Europos pažangiųjų elektros energijos tinklų koncepciją siekiant sudaryti sąlygas platesniam atsinaujinančių energijos išteklių vartojimui. Šiuo metu Europos energijos tinklas turi ribotus pajėgumus įsisavinti kintamą energiją iš atsinaujinančių išteklių ir sistemai būtina išlaikyti reikiamą bazinę apkrovą panaudojant neatsinaujinančius energijos išteklius (taip pat ir branduolinę energiją). Ateityje prireiks intensyviai plėtoti pažangiąsias integruotų elektros energijos tinklų sistemas (taip pat siekiant valdyti pramonės ir namų ūkio sektoriaus paklausą) ir didelių lengvai prieinamų energijos išteklių kaupimo pajėgumų (baterijos, hidroakumuliacija ir pan.). Jei negali būti apsieita be su anglies dioksido surinkimu ir saugojimu susijusio branduolinio ir iškastinio kuro, apie tai reikia atvirai kalbėti ir šią problemą spręsti, turbūt atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį ar atskirų šalių padėtį. Komitetas tikisi, kad būsimame energijos veiksmų plane laikotarpiui iki 2050 m. šie sprendimai bus aptarti plačiau ir bus numatytas geresnis elektros energijos gamybos ir perdavimo visoje Europoje koordinavimas.

4.3   Investavimas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas gali būti susijęs su tokiu investicijų lygio padidėjimu, kad rinkos požiūriu tai nebebūtų pelninga. Todėl prireiks viešųjų lėšų, visų pirma demonstracinei veiklai ir ankstyvam diegimui. Norint sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką labai svarbu toliau įgyvendinti Europos strateginį energetikos technologijų planą.

4.4   Transporto sektorius. Komitetas pritaria komunikate išdėstytam požiūriui dėl būtinų transporto sektoriaus permainų. Reikia gerinti visų dabartinių technologijų efektyvumą anglies dioksido požiūriu. Reikia skatinti tokias naujas technologijas kaip kelių transporto elektrifikacija. Be to, reikia propaguoti 3-iosios kartos biodegalus, mažinančius dabartinio komercinių transporto priemonių parko išmetalų kiekį ir suteikiančius galimybę sunkiasvorėse transporto priemonėse nenaudoti iškastinio kuro. Reikia remti transporto rūšių naudojimo pokyčius, kad būtų pasirenkamas efektyvus viešasis transportas ir nemotorinis transportas.

4.5   Kalbant apie automobilius ir kitas kelių transporto priemones, išmetamų teršalų standartai tapo veiksminga priemone, padėjusia sumažinti išmetamų teršalų kiekį. Teisiškai privalomi išmetamų teršalų standartai automobilių pramonei ir jos tiekėjams suteikia išties aukštą tikrumo lygį. Ankstesnėse nuomonėse Komitetas pateikė pastabų dėl laipsniško kelių transporto priemonių efektyvaus degalų vartojimo standartų griežtinimo ir ragino siekti spartesnės pažangos šioje srityje (3). Komitetas šias rekomendacijas pakartoja.

4.6   Komitetas atkreipia dėmesį, kad yra fizinės vidaus degimo variklio efektyvumo didinimo ribos, ir Komisijai siūlo nuo šiol vadovautis ilgalaike anglies dioksido mažinimo plano perspektyva ir neabejotina būtinybe sumažinti kelių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį ir visus paskatinti nedelsiant pradėti kurti ir gaminti anglies dioksido neišskiriančias transporto priemones, kurios naudotų tvariai pagamintą vandenilį arba dar ekologiškesnę elektros energiją.

4.7   Komitetas ir toliau abejoja, kiek tvirtai galima ir ar reikia remti biodegalų plėtrą, ir mano, kad komunikate pagrįstai numatoma biodegalus vartoti tik tam tikrose transporto sektoriaus nišose, kurias sunku elektrifikuoti, ir biodegalus naudoti esamo transporto priemonių parko išmetalų kiekiui sumažinti. Tai pasakytina ir apie didesnes pastangas sukurti anglies dioksido požiūriu efektyvesnius 2-osios ir 3-iosios kartos biodegalus.

4.8   Užstatyta aplinka. Populiarinant mažai anglies dioksido išskiriančius būstus ir kitus pastatus padaryta labai menka pažanga. Būsto sektorius atnaujinamas labai lėtai, todėl pagrindinis šiame sektoriuje iškylantis uždavinys – sukurti ir įgyvendinti plataus masto programas, kurios leistų pagerinti esamų būstų energinį naudingumą. Komitetas Komisijai rekomenduoja kuo skubiau imtis šių veiksmų:

| — | visiems naujiems pastatams, viešiems ir privatiems, būstams ir kitokio pobūdžio pastatams, atsižvelgiant į klimato pokyčius, kuo skubiau pradėti taikyti nulinės anglies dioksido emisijos standartus; |
| --- | --- |

—

visiems naujiems pastatams, viešiems ir privatiems, būstams ir kitokio pobūdžio pastatams, atsižvelgiant į klimato pokyčius, kuo skubiau pradėti taikyti nulinės anglies dioksido emisijos standartus;

| — | nedelsiant nustatyti įvairaus pobūdžio dabartinių pastatų energinio naudingumo padidinimo kiekybinius tikslus ir programas. |
| --- | --- |

—

nedelsiant nustatyti įvairaus pobūdžio dabartinių pastatų energinio naudingumo padidinimo kiekybinius tikslus ir programas.

4.9   Pramonė. Kalbant apie šią sritį, plane turi būti aiškiai nurodyta Europos pramonei pasiūlyto kelio politinė reikšmė, kadangi tai gali turėti pasekmių konkurencingumui ir užimtumui. Reikia išsamiai įvertinti dabartinius tikslus atidžiai išnagrinėjant skirtingų pramonės sektorių padėtį. Kai kurių pramoninių procesų atveju (plieno, cemento gamybos ir kt.) išskiriamas anglies dioksidas yra neatsiejama naudojamų cheminių procesų dalis, todėl gali egzistuoti principinės išskiriamo ŠESD kiekio mažinimo ribos, kurias šiuose sektoriuose pavyktų pasiekti tik esant galimybei plačiu mastu pradėti naudoti naujus produktus arba naujus anglies dioksido surinkimo būdus. Todėl teks atlikti atskirus skirtingų pramonės sektorių tyrimus ir parengti būtent jiems skirtus planus, kaip jie galėtų toliau sumažinti išmetamų ŠESD kiekį.

4.10   Komitetas prašo Komisijos paaiškinti, ar pagal planą numatomas „įterptos“ (arba eksternalizuotos) anglies tyrimas ir jos mažinimas. Gaminant eksportui skirtas prekes išmetamų teršalų kiekis pasaulio mastu padidėjo nuo 4,3 gigatonų anglies dioksido 1990 m. (20 proc. visų teršalų) iki 7,8 gigatonų anglies dioksido 2008 m. (26 proc. visų teršalų). Pastebimą anglies dioksido teršalų kiekio sumažėjimą valstybėse narėse gali sumenkinti anksčiau ES gamintų gaminių importas. Norint šią sritį veiksmingai kontroliuoti, reikėtų vienu metu taikyti apmokestinimo arba kontrolės pasienyje priemones ir keisti vidinius vartojimo įpročius, o šios abi sritys yra labai sudėtingos.

4.11   Žemės ūkis ir miškininkystė. Komitetas sutinka, kad atliekant kitą BŪŽP peržiūrą daugiau dėmesio reikėtų skirti ūkininkavimo metodų, kuriems būdingas efektyvus energijos vartojimas ir mažas anglies dioksido kiekis, skatinimui remiantis 1990–2006 m. pasiektu teršalų sumažinimo 20 proc. rezultatu ir remti bei skatinti tokius žemėtvarkos ir miškotvarkos būdus, kurie leistų kiek įmanoma padidinti anglies dioksido surinkimą ir sekvestraciją. Reikėtų teikti paramą trumpoms vietinėms tiekimo grandinėms priklausantiems ūkininkams. Šis sektorius turi didžiulį iškastinio kuro ir neatsinaujinančių medžiagų išskiriamų anglies dioksido kiekio mažinimo potencialą. Tačiau žemės ūkio sektoriuje galima aiškiai matyti vienas kitam prieštaraujančius tikslus, t. y. viena vertus, poreikį plėsti gamybą, kita vertus – reikalavimą, kad dirvožemis ir biomasė sugertų vis daugiau anglies. Iki šiol nesurasta sprendimo, kaip šiuos prieštaravimus suderinti. Mūsų nuomone, visame pasaulyje auganti anglims imlių maisto produktų paklausa ir didėjantis biomasės naudojimas iš esmės prieštarauja siekiui mažinti trąšų naudojimą, didinti anglies dioksido sekvestraciją, vengti ganyklų suarimo ir pan., o siūlomos priemonės šių prieštaravimų neišsprendžia.

4.12   Atliekos. Europos atliekų šalinimo strategijos prioritetu išlieka atliekų gamybos mažinimas, pakartotinio naudojimo ar perdirbimo skatinimas ir žemės taršos ir degradacijos mažinimas. Komitetas siūlo Komisijai ne tik įvertinti skirtingus atliekų šalinimo būdus, bet ir išsamiau pasidomėti kaip tvarkant ir apdorojant atliekas būtų galima prisidėti prie tvaresnės ir mažesnio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo. Visų pirma reikėtų išnagrinėti galimybes panaudoti atliekas kaip atsinaujinantį kurą ir iš sąvartynų dujų (metano) išgauti energiją.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 102.

1

(2)  Strateginis energetikos technologijų planas. Žr. http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm

2

(3)  OL C 44, 2008 2 16, p. 53–56.

3

---

| 22.12.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 376/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 376/116

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

COM (2011) 336 galutinis – 2011/0147 (COD)

2011/C 376/21

Taryba 2011 m. liepos 14 d. ir Europos Parlamentas 2011 m. liepos 19 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

COM (2011) 336 galutinis – 2011/0147 (COD).

Kadangi šiuo pasiūlymu tik pratęsiamas Reglamente (EB) Nr. 549/2009 numatytos laikinos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas, Komitetas, remdamasis tuo, kad jis jau išdėstė savo poziciją pasiūlyme nagrinėjamu klausimu nuomonėje CESE 627/2009 (1), priimtoje 2009 m. kovo 24 d. 474-oje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 21 d. posėdis), 160 narių balsavus už, 2 – prieš ir 12 susilaikius, nusprendė naujos nuomonės šiuo klausimu nerengti ir laikytis pozicijos, kurią jis rėmė pirmiau minėtame dokumente.

2011 m. rugsėjo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą – (COM(2008) 867 galutinis – 2008/0267 (COD), OL C 228, 2009 9 22, p. 103.

1

---