# Úřední věstník C 351E/2011

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.CE2011.351.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 351E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 542. prosince 2011 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.CE2011.351.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 351E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 542. prosince 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 6. do 8. července 2010Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 298 E, 4.11.2010
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý, 6. července 2010 |
| 2011/C 351E/01 | Strategie Evropské unie pro region Baltského moře a role makroregionů v budoucí politice soudržnostiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti (2009/2230(INI)) | 1 |
| 2011/C 351E/02 | Příspěvek regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o příspěvku regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2 (2009/2234(INI)) | 8 |
| 2011/C 351E/03 | Udržitelná budoucnost pro dopravuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (2009/2096(INI)) | 13 |
| 2011/C 351E/04 | Výroční zpráva o činnosti Petičního výboru za rok 2009Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o jednáních Petičního výboru v průběhu roku 2009 (2009/2139(INI)) | 23 |
| 2011/C 351E/05 | Podpora přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (2009/2221(INI)) | 29 |
| 2011/C 351E/06 | Atypické smlouvy, zabezpečené profesní dráhy a nové formy sociálního dialoguUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o atypických smlouvách, zabezpečených profesních drahách, flexikuritě a nových formách sociálního dialogu (2009/2220(INI)) | 39 |
| 2011/C 351E/07 | Zelená kniha Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské uniiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o zelené knize Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii (2009/2153(INI)) | 48 |
| | Středa, 7. července 2010 |
| 2011/C 351E/08 | Odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a politiky odměňování v odvětví finančních služebUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a o politikách odměňování v odvětví finančních služeb (2010/2009(INI)) | 56 |
| 2011/C 351E/09 | Řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoruUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 obsahující doporučení Komisi o řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru (2010/2006(INI)) | 61 |
| PŘÍLOHA K USNESENÍ | 65 |
| 2011/C 351E/10 | Evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace a další opatřeníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o evropském nástroji finanční stability a evropském mechanismu finanční stabilizace a o dalších opatřeních | 69 |
| 2011/C 351E/11 | Žádost Islandu o členství v Evropské uniiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o žádosti Islandu o členství v Evropské unii | 73 |
| | Čtvrtek, 8. července 2010 |
| 2011/C 351E/12 | KosovoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o evropském integračním procesu v případě Kosova | 78 |
| 2011/C 351E/13 | AlbánieUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Albánii | 85 |
| 2011/C 351E/14 | Situace v KyrgyzstánuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o situaci v Kyrgyzstánu | 92 |
| 2011/C 351E/15 | HIV/AIDS a XVIII. mezinárodní konference o AIDS (Vídeň, 18.–23. července 2010)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o přístupu EU k HIV/AIDS založeném na právech | 95 |
| 2011/C 351E/16 | Vstup Úmluvy o kazetové munici v platnost dne 1. srpna 2010 a úloha Evropské unieUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o vstupu Úmluvy o kazetové munici (CCM) v platnost a o úloze EU | 101 |
| 2011/C 351E/17 | Budoucnost SZP po roce 2013Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (2009/2236(INI)) | 103 |
| 2011/C 351E/18 | Režim pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRPUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o režimu pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP (2009/2238(INI)) | 119 |
| 2011/C 351E/19 | Zimbabwe, zejména případ Faraie MaguwuaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Zimbabwe, zejména o případu Faraie Maguwua | 128 |
| 2011/C 351E/20 | Venezuela, zejména případ Maríi Lourdes AfiuniovéUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Venezuele, zejména o případu Marie Lourdes Afiuniové | 130 |
| 2011/C 351E/21 | Severní KoreaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Severní Koreji | 132 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2010–2011Dílčí zasedání od 6. do 8. července 2010Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 298 E, 4.11.2010
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 6. července 2010

2011/C 351E/01

Strategie Evropské unie pro region Baltského moře a role makroregionů v budoucí politice soudržnostiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti (2009/2230(INI))

1

2011/C 351E/02

Příspěvek regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o příspěvku regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2 (2009/2234(INI))

8

2011/C 351E/03

Udržitelná budoucnost pro dopravuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (2009/2096(INI))

13

2011/C 351E/04

Výroční zpráva o činnosti Petičního výboru za rok 2009Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o jednáních Petičního výboru v průběhu roku 2009 (2009/2139(INI))

23

2011/C 351E/05

Podpora přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (2009/2221(INI))

29

2011/C 351E/06

Atypické smlouvy, zabezpečené profesní dráhy a nové formy sociálního dialoguUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o atypických smlouvách, zabezpečených profesních drahách, flexikuritě a nových formách sociálního dialogu (2009/2220(INI))

39

2011/C 351E/07

Zelená kniha Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské uniiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o zelené knize Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii (2009/2153(INI))

48

Středa, 7. července 2010

2011/C 351E/08

Odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a politiky odměňování v odvětví finančních služebUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a o politikách odměňování v odvětví finančních služeb (2010/2009(INI))

56

2011/C 351E/09

Řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoruUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 obsahující doporučení Komisi o řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru (2010/2006(INI))

61

PŘÍLOHA K USNESENÍ

65

2011/C 351E/10

Evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace a další opatřeníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o evropském nástroji finanční stability a evropském mechanismu finanční stabilizace a o dalších opatřeních

69

2011/C 351E/11

Žádost Islandu o členství v Evropské uniiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o žádosti Islandu o členství v Evropské unii

73

Čtvrtek, 8. července 2010

2011/C 351E/12

KosovoUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o evropském integračním procesu v případě Kosova

78

2011/C 351E/13

AlbánieUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Albánii

85

2011/C 351E/14

Situace v KyrgyzstánuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o situaci v Kyrgyzstánu

92

2011/C 351E/15

HIV/AIDS a XVIII. mezinárodní konference o AIDS (Vídeň, 18.–23. července 2010)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o přístupu EU k HIV/AIDS založeném na právech

95

2011/C 351E/16

Vstup Úmluvy o kazetové munici v platnost dne 1. srpna 2010 a úloha Evropské unieUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o vstupu Úmluvy o kazetové munici (CCM) v platnost a o úloze EU

101

2011/C 351E/17

Budoucnost SZP po roce 2013Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (2009/2236(INI))

103

2011/C 351E/18

Režim pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRPUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o režimu pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP (2009/2238(INI))

119

2011/C 351E/19

Zimbabwe, zejména případ Faraie MaguwuaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Zimbabwe, zejména o případu Faraie Maguwua

128

2011/C 351E/20

Venezuela, zejména případ Maríi Lourdes AfiuniovéUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Venezuele, zejména o případu Marie Lourdes Afiuniové

130

2011/C 351E/21

Severní KoreaUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Severní Koreji

132

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 6. července 2010 |
| 2011/C 351E/22 | Žádost o ochranu poslanecké imunity, které požívá Valdemar TomaševskiRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o žádosti o ochranu imunity a výsad, kterých požívá Valdemar Tomaševski (2010/2047(IMM)) | 137 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 6. července 2010

2011/C 351E/22

Žádost o ochranu poslanecké imunity, které požívá Valdemar TomaševskiRozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o žádosti o ochranu imunity a výsad, kterých požívá Valdemar Tomaševski (2010/2047(IMM))

137

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 6. července 2010 |
| 2011/C 351E/23 | Přistoupení členských států k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členským státům povoluje přistoupit k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 a doplněné protokoly ze dne 10. května 1948, ze dne 16. listopadu 1966 a ze dne 30. listopadu 1972 a dodatky ze dne 24. června 1982 a ze dne 31. května 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE)) | 139 |
| 2011/C 351E/24 | Uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/25 | Dohoda s Islandem a Norskem: uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Islandem a Norskem o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/26 | Účast Švýcarska a Lichtenštejnska v agentuře Frontex ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech účasti těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie (05707/2010 –C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE)) | 141 |
| 2011/C 351E/27 | Kvalita statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE)) | 142 |
| 2011/C 351E/28 | Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD)) | 149 |
| P7_TC2-COD(2008)0237Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (
  1
  ) | 150 |
| PŘÍLOHA I | 166 |
| PŘÍLOHA II | 167 |
| 2011/C 351E/29 | Práva cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách, kterým se mění nařízení (ES) č. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/ – 2008/0246(COD)) | 168 |
| P7_TC2-COD(2008)0246Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 | 169 |
| 2011/C 351E/30 | Inteligentní dopravní systémy v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD)) | 169 |
| PŘÍLOHA | 170 |
| 2011/C 351E/31 | Ohlašovací formality lodí připlouvajících do přístavů nebo odplouvajících z nich ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich a kterou se zrušuje směrnice 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6–0030/2009 – 2009/0005(COD)) | 171 |
| P7_TC1-COD(2009)0005Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../EU o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES | 172 |
| PŘÍLOHA | 173 |
| | Středa, 7. července 2010 |
| 2011/C 351E/32 | Nové potraviny ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0002Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušují nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (
  1
  ) | 175 |
| 2011/C 351E/33 | Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady z prvního čtení ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)) | 193 |
| P7_TC2-COD(2007)0286Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../ EU o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) | 194 |
| 2011/C 351E/34 | Povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady přijatému v prvním čtení s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD)) | 194 |
| P7_TC2-COD(2008)0198Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky | 195 |
| 2011/C 351E/35 | Pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ***INávrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 195 |
| 2011/C 351E/36 | Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 267 |
| 2011/C 351E/37 | Makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem na úrovni Společenství a zřízení Evropského výboru pro systémová rizika ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 321 |
| 2011/C 351E/38 | Evropský orgán pro bankovnictví ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 337 |
| 2011/C 351E/39 | Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 391 |
| 2011/C 351E/40 | Kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a dohled nad politikami odměňování ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad politikami odměňování (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD)) | 446 |
| P7_TC1-COD(2009)0099Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2010/.../EU, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování | 447 |
| 2011/C 351E/41 | Zvláštní úkoly Evropské centrální banky, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika *Návrh nařízení Rady o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 447 |
| | Čtvrtek, 8. července 2010 |
| 2011/C 351E/42 | Dohoda mezi EU a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z EU do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z Evropské unie do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu (11222/1/2010/REV 1 a COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE)) | 453 |
| 2011/C 351E/43 | Evropská služba pro vnější činnost *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE)) | 454 |
| P7_TC1-NLE(2010)0816Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 8. července 2010 k přijetí rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost | 455 |
| PŘÍLOHA | 468 |
| PŘÍLOHA | 470 |

III   Přípravné akty

Evropský parlament

Úterý, 6. července 2010

2011/C 351E/23

Přistoupení členských států k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členským státům povoluje přistoupit k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 a doplněné protokoly ze dne 10. května 1948, ze dne 16. listopadu 1966 a ze dne 30. listopadu 1972 a dodatky ze dne 24. června 1982 a ze dne 31. května 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

139

2011/C 351E/24

Uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

140

2011/C 351E/25

Dohoda s Islandem a Norskem: uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Islandem a Norskem o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

140

2011/C 351E/26

Účast Švýcarska a Lichtenštejnska v agentuře Frontex ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech účasti těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie (05707/2010 –C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

141

2011/C 351E/27

Kvalita statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

142

2011/C 351E/28

Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

149

P7_TC2-COD(2008)0237Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (
  1
  )

1

150

PŘÍLOHA I

166

PŘÍLOHA II

167

2011/C 351E/29

Práva cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách, kterým se mění nařízení (ES) č. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/ – 2008/0246(COD))

168

P7_TC2-COD(2008)0246Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004

169

2011/C 351E/30

Inteligentní dopravní systémy v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

169

PŘÍLOHA

170

2011/C 351E/31

Ohlašovací formality lodí připlouvajících do přístavů nebo odplouvajících z nich ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich a kterou se zrušuje směrnice 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6–0030/2009 – 2009/0005(COD))

171

P7_TC1-COD(2009)0005Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../EU o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES

172

PŘÍLOHA

173

Středa, 7. července 2010

2011/C 351E/32

Nové potraviny ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0002Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušují nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (
  1
  )

1

175

2011/C 351E/33

Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady z prvního čtení ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

193

P7_TC2-COD(2007)0286Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../ EU o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění)

194

2011/C 351E/34

Povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady přijatému v prvním čtení s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

194

P7_TC2-COD(2008)0198Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky

195

2011/C 351E/35

Pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ***INávrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

195

2011/C 351E/36

Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

267

2011/C 351E/37

Makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem na úrovni Společenství a zřízení Evropského výboru pro systémová rizika ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

321

2011/C 351E/38

Evropský orgán pro bankovnictví ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

337

2011/C 351E/39

Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

391

2011/C 351E/40

Kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a dohled nad politikami odměňování ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad politikami odměňování (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

446

P7_TC1-COD(2009)0099Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2010/.../EU, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování

447

2011/C 351E/41

Zvláštní úkoly Evropské centrální banky, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika *Návrh nařízení Rady o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

447

Čtvrtek, 8. července 2010

2011/C 351E/42

Dohoda mezi EU a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z EU do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z Evropské unie do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu (11222/1/2010/REV 1 a COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

453

2011/C 351E/43

Evropská služba pro vnější činnost *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

454

P7_TC1-NLE(2010)0816Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 8. července 2010 k přijetí rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost

455

PŘÍLOHA

468

PŘÍLOHA

470

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2010–2011 Dílčí zasedání od 6. do 8. července 2010 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 298 E, 4.11.2010 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý, 6. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/1

---

Úterý, 6. července 2010Strategie Evropské unie pro region Baltského moře a role makroregionů v budoucí politice soudržnosti

P7_TA(2010)0254

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře a roli makroregionů v budoucí politice soudržnosti (2009/2230(INI))

2011/C 351 E/01

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře (KOM(2009)0248) a orientační akční plán spojený s touto strategií,

s ohledem na závěry Rady o strategii Evropské unie pro region Baltského moře přijaté dne 26. října 2009,

s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2008 o dopadu plánovaného plynového potrubí v Baltském moři, které má propojit Rusko a Německo, na životní prostředí (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2006 o strategii pro region Baltského moře v rámci Severní dimenze (2),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise o strategii Evropské unie pro region Baltského moře (ECO/261) a „Spolupráce makroregionů. Rozšíření strategie pro oblast Baltského moře na další makroregiony v Evropě“ (ECO/251),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů „Úloha místních a regionálních orgánů v nové strategii pro Baltské moře“ ze dne 21.–22. dubna 2009,

s ohledem na stanovisko z vlastní iniciativy Výboru regionů „Bílá kniha Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných“ (CdR 89/2009 fin),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Výboru zahraničních věcí, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro dopravu (A7-0202/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že se od rozšíření Evropské unie v roce 2004 Baltské moře stalo vnitřním mořem, které jednotlivé země spojuje, ale taktéž představuje specifickou výzvu, a vzhledem k tomu, že státy regionu Baltského moře jsou na sobě významným způsobem závislé a čelí stejným problémům, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se od rozšíření Evropské unie v roce 2004 Baltské moře stalo vnitřním mořem, které jednotlivé země spojuje, ale taktéž představuje specifickou výzvu, a vzhledem k tomu, že státy regionu Baltského moře jsou na sobě významným způsobem závislé a čelí stejným problémům,

| B. | vzhledem k tomu, že strategie pro region Baltského moře je pilotním projektem pro budoucí strategie pro makroregiony a že úspěšná realizace této strategie se může stát předlohou pro realizaci budoucích strategií, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že strategie pro region Baltského moře je pilotním projektem pro budoucí strategie pro makroregiony a že úspěšná realizace této strategie se může stát předlohou pro realizaci budoucích strategií,

| C. | vzhledem k tomu, že idea vytváření funkčních regionů sdružených na základě společných cílů a rozvojových problémů, může obohatit efektivitu regionální politiky EU, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že idea vytváření funkčních regionů sdružených na základě společných cílů a rozvojových problémů, může obohatit efektivitu regionální politiky EU,

| D. | vzhledem k tomu, že k větší účinnosti regionální politiky, zejména v perspektivě její reformy po roce 2013, je třeba podpořit a rozvíjet ideu integrovaného přístupu a vytváření strategií pro makroregiony, které budou představovat strategii celé Evropské unie, avšak jejich zavádění nesmí vést k opětovné nacionalizaci politiky soudržnosti, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že k větší účinnosti regionální politiky, zejména v perspektivě její reformy po roce 2013, je třeba podpořit a rozvíjet ideu integrovaného přístupu a vytváření strategií pro makroregiony, které budou představovat strategii celé Evropské unie, avšak jejich zavádění nesmí vést k opětovné nacionalizaci politiky soudržnosti,

| E. | vzhledem k tomu, že Baltské moře zůstává nejznečištěnějším mořem Evropské unie a jeho environmentální situaci by neměly dále zhoršit rozsáhlé infrastrukturní projekty, které se realizují v Baltském moři i na přilehlém území (včetně zemí, které nejsou členy EU), |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Baltské moře zůstává nejznečištěnějším mořem Evropské unie a jeho environmentální situaci by neměly dále zhoršit rozsáhlé infrastrukturní projekty, které se realizují v Baltském moři i na přilehlém území (včetně zemí, které nejsou členy EU),

| 1. | vítá, že Evropská komise schválila strategii pro region Baltského moře, kterou Parlament požadoval od roku 2006, a že ji podpořila Evropská rada; |
| --- | --- |

1.

vítá, že Evropská komise schválila strategii pro region Baltského moře, kterou Parlament požadoval od roku 2006, a že ji podpořila Evropská rada;

| 2. | zvláště vítá, že tato strategie je výsledkem rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami v členských státech, k nimž patří nejen vnitrostátní orgány a orgány regionální a místní samosprávy, ale také akademické a obchodní komunity a nevládní organizace; to ukazuje, že proces konzultací a zapojení partnerů do práce na strategii od samého počátku je důležitým faktorem, který rozhoduje o jejím úspěchu; v tomto ohledu vítá zřízení fóra občanské společnosti v tomto regionu – jako je např. vrcholná akční schůzka pro Baltské moře – a žádá, aby byly i v případě dalších budoucích makroregionů podnikány podobné iniciativy, které by sdružovaly veřejné a soukromé činitele a umožňovaly jim podílet se na přípravě makroregionálních strategií; |
| --- | --- |

2.

zvláště vítá, že tato strategie je výsledkem rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami v členských státech, k nimž patří nejen vnitrostátní orgány a orgány regionální a místní samosprávy, ale také akademické a obchodní komunity a nevládní organizace; to ukazuje, že proces konzultací a zapojení partnerů do práce na strategii od samého počátku je důležitým faktorem, který rozhoduje o jejím úspěchu; v tomto ohledu vítá zřízení fóra občanské společnosti v tomto regionu – jako je např. vrcholná akční schůzka pro Baltské moře – a žádá, aby byly i v případě dalších budoucích makroregionů podnikány podobné iniciativy, které by sdružovaly veřejné a soukromé činitele a umožňovaly jim podílet se na přípravě makroregionálních strategií;

| 3. | doporučuje v této souvislosti zintenzívnit zapojení místní komunity tak, že se zavedou nástroje pro širší a cílenější komunikaci a konzultace, mimo jiné prostřednictvím místních sdělovacích prostředků (místní televizní stanice, rozhlas a tištěný a internetový denní tisk); žádá Komisi, aby vytvořila zvláštní internetový portál věnovaný strategii pro Baltské moře, který by fungoval jako fórum pro výměnu zkušeností ohledně současných a budoucích projektů realizovaných vnitrostátními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími činnými v regionu Baltského moře; |
| --- | --- |

3.

doporučuje v této souvislosti zintenzívnit zapojení místní komunity tak, že se zavedou nástroje pro širší a cílenější komunikaci a konzultace, mimo jiné prostřednictvím místních sdělovacích prostředků (místní televizní stanice, rozhlas a tištěný a internetový denní tisk); žádá Komisi, aby vytvořila zvláštní internetový portál věnovaný strategii pro Baltské moře, který by fungoval jako fórum pro výměnu zkušeností ohledně současných a budoucích projektů realizovaných vnitrostátními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími činnými v regionu Baltského moře;

| 4. | vítá strategii EU 2020, která je v souladu s cíli vytyčenými v rámci strategie pro Baltské moře, a konstatuje, že strategie EU 2020 může fungovat jako účinný rámec pro provádění a posilování strategie pro Baltské moře; |
| --- | --- |

4.

vítá strategii EU 2020, která je v souladu s cíli vytyčenými v rámci strategie pro Baltské moře, a konstatuje, že strategie EU 2020 může fungovat jako účinný rámec pro provádění a posilování strategie pro Baltské moře;

| 5. | domnívá se, že vytvoření rámce pro spolupráci jako součásti této strategie, který se opírá o zásady integrovaného přístupu, otvírá možnost pro racionálnější a efektivnější využívání finančních prostředků určených na ochranu životního prostředí a rozvoj regionu Baltského moře, jež pocházejí jak z fondů EU, tak vnitrostátních fondů a z různých dalších finančních institucí; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že vytvoření rámce pro spolupráci jako součásti této strategie, který se opírá o zásady integrovaného přístupu, otvírá možnost pro racionálnější a efektivnější využívání finančních prostředků určených na ochranu životního prostředí a rozvoj regionu Baltského moře, jež pocházejí jak z fondů EU, tak vnitrostátních fondů a z různých dalších finančních institucí;

| 6. | upozorňuje na disproporce v hospodářském vývoji a v oblasti inovace, které v regionu Baltského moře existují, a na nutnost zvýšit potenciál všech oblastí, včetně těch nejrozvinutějších, neboť ty mohou napomoci rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů; poukazuje na to, že je třeba podporovat nové oblasti s rozvojovým a inovačním potenciálem a využívat přidanou hodnotu strategie pro Baltské moře a dalších budoucích makroregionálních strategií, a tak dosáhnout nové úrovně synergie, jež povede ke snížení stávajících rozdílů, a v důsledku vytvořit trvalou oblast společného blahobytu s vysokou konkurenceschopností, která je klíčová s ohledem na stárnutí obyvatelstva a nové podoby globalizace; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na disproporce v hospodářském vývoji a v oblasti inovace, které v regionu Baltského moře existují, a na nutnost zvýšit potenciál všech oblastí, včetně těch nejrozvinutějších, neboť ty mohou napomoci rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů; poukazuje na to, že je třeba podporovat nové oblasti s rozvojovým a inovačním potenciálem a využívat přidanou hodnotu strategie pro Baltské moře a dalších budoucích makroregionálních strategií, a tak dosáhnout nové úrovně synergie, jež povede ke snížení stávajících rozdílů, a v důsledku vytvořit trvalou oblast společného blahobytu s vysokou konkurenceschopností, která je klíčová s ohledem na stárnutí obyvatelstva a nové podoby globalizace;

| 7. | zdůrazňuje, že ke zvýšení přitažlivosti regionu Baltského moře jakožto hospodářské oblasti je nezbytné rychlé a konzistentní provádění stávajících právních předpisů EU, jejichž záměrem je posilování vnitřního trhu, jako je směrnice o službách; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že ke zvýšení přitažlivosti regionu Baltského moře jakožto hospodářské oblasti je nezbytné rychlé a konzistentní provádění stávajících právních předpisů EU, jejichž záměrem je posilování vnitřního trhu, jako je směrnice o službách;

| 8. | vyzývá členské státy a regiony, aby k zajištění maximální podpory této strategie využívaly strukturální fondy dostupné pro období 2007–2013, a to zejména na podporu vytváření pracovních příležitostí a hospodářského růstu v oblastech, jež nejvíce zasáhla hospodářská krize, a současně doporučuje, aby byly tam, kde je to opodstatněné, provedeny změny operačních programů v současném programovém období; zdůrazňuje, že k mnohem efektivnějšímu využívání strukturálních fondů a vytváření přidané hodnoty na regionální úrovni by mohlo vést využívání zvláštních charakteristických vlastnosti tohoto regionu; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy a regiony, aby k zajištění maximální podpory této strategie využívaly strukturální fondy dostupné pro období 2007–2013, a to zejména na podporu vytváření pracovních příležitostí a hospodářského růstu v oblastech, jež nejvíce zasáhla hospodářská krize, a současně doporučuje, aby byly tam, kde je to opodstatněné, provedeny změny operačních programů v současném programovém období; zdůrazňuje, že k mnohem efektivnějšímu využívání strukturálních fondů a vytváření přidané hodnoty na regionální úrovni by mohlo vést využívání zvláštních charakteristických vlastnosti tohoto regionu;

| 9. | poukazuje na vážný dopad celosvětové finanční a hospodářské krize na všechny země tohoto regionu, zejména na pobaltské státy; vyzývá všechny zúčastněné subjekty, aby kvůli krizi neoslabovaly svůj závazek plnit strategii EU pro region Baltského moře; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na vážný dopad celosvětové finanční a hospodářské krize na všechny země tohoto regionu, zejména na pobaltské státy; vyzývá všechny zúčastněné subjekty, aby kvůli krizi neoslabovaly svůj závazek plnit strategii EU pro region Baltského moře;

| 10. | domnívá se, že podmínkou úspěchu strategie a realizace ambiciózních cílů dalších makroregionálních strategií jsou všechny akce prováděné v kontextu sektorových politik teritoriálního rozměru, k nimž patří společná zemědělská politika, politika rybolovu, dopravní politika, politika průmyslu, politika výzkumu a koherentní infrastrukturní politika, a kombinace dostupných prostředků určených k realizaci společně vytyčených cílů v dané oblasti; v této souvislosti je třeba provést přezkum politik z hlediska nových výzev a vytvořit vhodný rámec na úrovni EU a je třeba určit, jak by měl tento rámec souviset se stávajícími vnitrostátními a místními strukturami; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že podmínkou úspěchu strategie a realizace ambiciózních cílů dalších makroregionálních strategií jsou všechny akce prováděné v kontextu sektorových politik teritoriálního rozměru, k nimž patří společná zemědělská politika, politika rybolovu, dopravní politika, politika průmyslu, politika výzkumu a koherentní infrastrukturní politika, a kombinace dostupných prostředků určených k realizaci společně vytyčených cílů v dané oblasti; v této souvislosti je třeba provést přezkum politik z hlediska nových výzev a vytvořit vhodný rámec na úrovni EU a je třeba určit, jak by měl tento rámec souviset se stávajícími vnitrostátními a místními strukturami;

| 11. | domnívá se, že teritoriální rozměr strategie povede ke konkrétnímu rozvoji myšlenky územní soudržnosti, kterou Lisabonská smlouva staví na stejnou úroveň se hospodářskou a sociální soudržností, a s ohledem na to vyzývá Komisi, aby se zapojila do aktivního dialogu o úloze a vlivu makroregionálních politik EU v období po roce 2013; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že teritoriální rozměr strategie povede ke konkrétnímu rozvoji myšlenky územní soudržnosti, kterou Lisabonská smlouva staví na stejnou úroveň se hospodářskou a sociální soudržností, a s ohledem na to vyzývá Komisi, aby se zapojila do aktivního dialogu o úloze a vlivu makroregionálních politik EU v období po roce 2013;

| 12. | vybízí k tomu, aby v zájmu posílení spolupráce mezi zeměmi a regiony byla na základě ustanovení o územní spolupráci vypracována v rámci nastávajícího všeobecného nařízení o strukturálních fondech jednoznačná konkrétní ustanovení, jež budou brát v potaz odlišnou administrativní kulturu a nepovedou k dalšímu administrativnímu zatížení příjemců, a aby byly vypracovány další společné akční strategie, jež by posílily přitažlivost tohoto regionu na evropské i mezinárodní úrovni a v budoucnu mohly sloužit jako vzor přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

12.

vybízí k tomu, aby v zájmu posílení spolupráce mezi zeměmi a regiony byla na základě ustanovení o územní spolupráci vypracována v rámci nastávajícího všeobecného nařízení o strukturálních fondech jednoznačná konkrétní ustanovení, jež budou brát v potaz odlišnou administrativní kulturu a nepovedou k dalšímu administrativnímu zatížení příjemců, a aby byly vypracovány další společné akční strategie, jež by posílily přitažlivost tohoto regionu na evropské i mezinárodní úrovni a v budoucnu mohly sloužit jako vzor přeshraniční spolupráce;

| 13. | upozorňuje na skutečnost, že strategii pro region Baltského moře je třeba vnímat jako proces, v němž zásady akce a spolupráce podléhají neustálému vývoji, což vede k nutnosti tuto strategii neustále aktualizovat, a že nadřazeným cílem je nalezení optimálních mechanismů, které by mohly být aplikovány na další strategie pro makroregiony; v tomto ohledu klade důraz na význam shromažďování, shrnování a podpory úspěšných iniciativ a jejich výsledků; podporuje plán Komise vytvořit databázi osvědčených postupů, aby je by bylo možné využívat při vytváření budoucích makroregionálních strategií; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje na skutečnost, že strategii pro region Baltského moře je třeba vnímat jako proces, v němž zásady akce a spolupráce podléhají neustálému vývoji, což vede k nutnosti tuto strategii neustále aktualizovat, a že nadřazeným cílem je nalezení optimálních mechanismů, které by mohly být aplikovány na další strategie pro makroregiony; v tomto ohledu klade důraz na význam shromažďování, shrnování a podpory úspěšných iniciativ a jejich výsledků; podporuje plán Komise vytvořit databázi osvědčených postupů, aby je by bylo možné využívat při vytváření budoucích makroregionálních strategií;

| 14. | domnívá se, že teritoriální spolupráce rozvíjená v rámci strategie pro makroregiony může významně přispět k posílení procesu integrace tím, že se obyvatelé budou více podílet na rozhodovacím procesu a realizaci konkrétních akcí; v tomto kontextu je pro makroregionální strategie doporučována realizace zejména sociálních, hospodářských, vzdělávacích a turistických aspektů; s ohledem na posílení účasti místní občanské společnosti a subsidiarity také považuje za důležité podporovat makroregionální strategie prostřednictvím zakládání evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS); |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že teritoriální spolupráce rozvíjená v rámci strategie pro makroregiony může významně přispět k posílení procesu integrace tím, že se obyvatelé budou více podílet na rozhodovacím procesu a realizaci konkrétních akcí; v tomto kontextu je pro makroregionální strategie doporučována realizace zejména sociálních, hospodářských, vzdělávacích a turistických aspektů; s ohledem na posílení účasti místní občanské společnosti a subsidiarity také považuje za důležité podporovat makroregionální strategie prostřednictvím zakládání evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS);

| 15. | zdůrazňuje význam podpory rozvoje kultury, vzdělávání a výzkumu a inovací a vybízí členské státy, aby spolu úzce spolupracovaly zejména v poslední uvedené oblasti; uznává, že v oblasti vzdělávání může mít spolupráce rozhodně velký přínos, nicméně příslušné kompetence by měly zůstat v rukou členských států; v souvislosti s makroregiony doporučuje podpořit strategický přístup a dlouhodobé plánování; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje význam podpory rozvoje kultury, vzdělávání a výzkumu a inovací a vybízí členské státy, aby spolu úzce spolupracovaly zejména v poslední uvedené oblasti; uznává, že v oblasti vzdělávání může mít spolupráce rozhodně velký přínos, nicméně příslušné kompetence by měly zůstat v rukou členských států; v souvislosti s makroregiony doporučuje podpořit strategický přístup a dlouhodobé plánování;

| 16. | s ohledem na zásadu subsidiarity a vzhledem k obrovskému potenciálu spolupráce na místní a regionální úrovni zdůrazňuje, že je velmi důležité vytvořit efektivní, víceúrovňovou strukturu spolupráce prostřednictvím podpory odvětvových partnerství s pravidelnými setkáními odpovědných tvůrců politik, která posílí sdílenou odpovědnost jednotlivých partnerských subjektů a přitom zachová organizační suverenitu členských států a regionů; v této souvislosti požaduje zlepšení mechanismů přeshraniční spolupráce vytvořených na místní a regionální úrovni a jejich další rozvoj a posílení; |
| --- | --- |

16.

s ohledem na zásadu subsidiarity a vzhledem k obrovskému potenciálu spolupráce na místní a regionální úrovni zdůrazňuje, že je velmi důležité vytvořit efektivní, víceúrovňovou strukturu spolupráce prostřednictvím podpory odvětvových partnerství s pravidelnými setkáními odpovědných tvůrců politik, která posílí sdílenou odpovědnost jednotlivých partnerských subjektů a přitom zachová organizační suverenitu členských států a regionů; v této souvislosti požaduje zlepšení mechanismů přeshraniční spolupráce vytvořených na místní a regionální úrovni a jejich další rozvoj a posílení;

| 17. | zdůrazňuje skutečnost, že nový „makroregionální“ rámec spolupráce vykazuje výrazný přístup „shora dolů“, jenž dává členským státům rozhodující podíl na jeho rozvoji, a vytváří novou úroveň správy; v rámci tohoto nového modelu spolupráce se musí zajistit, že se přirozené znevýhodnění okrajových regionů přemění v přednosti a příležitosti a že se vývoj těchto regionů stimuluje; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje skutečnost, že nový „makroregionální“ rámec spolupráce vykazuje výrazný přístup „shora dolů“, jenž dává členským státům rozhodující podíl na jeho rozvoji, a vytváří novou úroveň správy; v rámci tohoto nového modelu spolupráce se musí zajistit, že se přirozené znevýhodnění okrajových regionů přemění v přednosti a příležitosti a že se vývoj těchto regionů stimuluje;

| 18. | domnívá se, že makroregiony kombinují potenciál optimalizace reakcí na problémy, které se v daném regionu objevují, a efektivního a účinného využívání specifických příležitostí a zdrojů každého regionu; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že makroregiony kombinují potenciál optimalizace reakcí na problémy, které se v daném regionu objevují, a efektivního a účinného využívání specifických příležitostí a zdrojů každého regionu;

| 19. | vyzývá Evropskou komisi, aby analyzovala první výsledky a zkušenosti spojené s realizací strategie pro region Baltského moře, které přispějí ke zmapování možných zdrojů a metod financování makroregionálních strategií a k tomu, aby tato strategie mohla být využita jako příklad pilotního projektu pro další makroregionální strategie a k doložení jejich funkčnosti; zdůrazňuje však, že rozvoj makroregionů je zásadně doplňkový a neměl by se snažit vytlačit z prioritní pozice financování jednotlivých místních a regionálních programů ze strany EU; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Evropskou komisi, aby analyzovala první výsledky a zkušenosti spojené s realizací strategie pro region Baltského moře, které přispějí ke zmapování možných zdrojů a metod financování makroregionálních strategií a k tomu, aby tato strategie mohla být využita jako příklad pilotního projektu pro další makroregionální strategie a k doložení jejich funkčnosti; zdůrazňuje však, že rozvoj makroregionů je zásadně doplňkový a neměl by se snažit vytlačit z prioritní pozice financování jednotlivých místních a regionálních programů ze strany EU;

| 20. | konstatuje, že provádění strategie pro region Baltského moře bylo doposud velice pomalé; domnívá se, že prostředky vyčleněné v rozpočtu na rok 2010 mohou být využity na zlepšení provádění této strategie; lituje proto skutečnosti, že tyto prostředky nebyly doposud přiděleny, a připomíná Komisi, že je důležité co nejrychleji přidělit tyto prostředky na účely, které jsou v souladu s cíli strategie pro region Baltského moře; |
| --- | --- |

20.

konstatuje, že provádění strategie pro region Baltského moře bylo doposud velice pomalé; domnívá se, že prostředky vyčleněné v rozpočtu na rok 2010 mohou být využity na zlepšení provádění této strategie; lituje proto skutečnosti, že tyto prostředky nebyly doposud přiděleny, a připomíná Komisi, že je důležité co nejrychleji přidělit tyto prostředky na účely, které jsou v souladu s cíli strategie pro region Baltského moře;

| 21. | zdůrazňuje, že v zájmu případných budoucích strategií pro makroregiony musí Evropská komise vyřešit problém vlastních zdrojů, aby dokázala předjímat tyto strategie na základě územních zvláštností dotyčných regionů a poskytovat přitom členským státům nové myšlenky ohledně témat evropského zájmu a podporovat je při vytváření strategií; žádá Evropskou komisi, aby dohlížela na realizaci těchto strategií tím, že bude fungovat jako koordinátor, dále aby přehodnotila nové priority a přidělovala zdroje podle specializovaných potřeb a požadavků na odborné poznatky, a přitom se snažila zabránit tomu, aby se určité činnosti dělaly dvakrát; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že v zájmu případných budoucích strategií pro makroregiony musí Evropská komise vyřešit problém vlastních zdrojů, aby dokázala předjímat tyto strategie na základě územních zvláštností dotyčných regionů a poskytovat přitom členským státům nové myšlenky ohledně témat evropského zájmu a podporovat je při vytváření strategií; žádá Evropskou komisi, aby dohlížela na realizaci těchto strategií tím, že bude fungovat jako koordinátor, dále aby přehodnotila nové priority a přidělovala zdroje podle specializovaných potřeb a požadavků na odborné poznatky, a přitom se snažila zabránit tomu, aby se určité činnosti dělaly dvakrát;

| 22. | vyzývá Evropskou komisi, aby v souvislosti s potřebou vyhotovení střednědobé analýzy realizace strategie pro oblast Baltského moře vypracovala konkrétní nástroje a kritéria hodnocení projektů, které se budou opírat o ukazatele umožňující srovnání; |
| --- | --- |

22.

vyzývá Evropskou komisi, aby v souvislosti s potřebou vyhotovení střednědobé analýzy realizace strategie pro oblast Baltského moře vypracovala konkrétní nástroje a kritéria hodnocení projektů, které se budou opírat o ukazatele umožňující srovnání;

| 23. | vyzývá Evropskou komisi, členské státy a své vlastní poslance, aby nalezli odpovědi na následující otázky: jaký charakter mají mít strategie pro makroregiony a jak lze zajistit rovný přístup ke všem z nich (samostatně nebo jako součást politiky soudržnosti), kdo je má provádět a jakým způsobem a z jakých zdrojů by měly pocházet prostředky na jejich financování, aby nedocházelo k zbytečnému multiplikaci a fragmentaci financování z rozpočtu EU, zejména v souvislosti se strategií EU 2020, přezkumem rozpočtu EU a diskusí o budoucnosti politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

23.

vyzývá Evropskou komisi, členské státy a své vlastní poslance, aby nalezli odpovědi na následující otázky: jaký charakter mají mít strategie pro makroregiony a jak lze zajistit rovný přístup ke všem z nich (samostatně nebo jako součást politiky soudržnosti), kdo je má provádět a jakým způsobem a z jakých zdrojů by měly pocházet prostředky na jejich financování, aby nedocházelo k zbytečnému multiplikaci a fragmentaci financování z rozpočtu EU, zejména v souvislosti se strategií EU 2020, přezkumem rozpočtu EU a diskusí o budoucnosti politiky soudržnosti;

| 24. | zdůrazňuje, že evropská přidaná hodnota makroregionů spočívá ve větší spolupráci států a regionů, a z tohoto důvodu evropské programy územní spolupráce na přeshraniční, mezinárodní a meziregionální úrovni představují důležitý prvek při uskutečňování cílů makroregionů; dále navrhuje, aby byla strategie pro region Baltského moře vnímána jako strategie Evropské unie založená na několika politikách EU, která by měla mít vymezený časový rámec a cíle; vzhledem
  k
  její horizontální povaze by se k ní mohlo přistupovat jako ke strategii pro makroregiony a její koordinace by mohla být spojena s regionální politikou; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že evropská přidaná hodnota makroregionů spočívá ve větší spolupráci států a regionů, a z tohoto důvodu evropské programy územní spolupráce na přeshraniční, mezinárodní a meziregionální úrovni představují důležitý prvek při uskutečňování cílů makroregionů; dále navrhuje, aby byla strategie pro region Baltského moře vnímána jako strategie Evropské unie založená na několika politikách EU, která by měla mít vymezený časový rámec a cíle; vzhledem
  k
  její horizontální povaze by se k ní mohlo přistupovat jako ke strategii pro makroregiony a její koordinace by mohla být spojena s regionální politikou;

| 25. | domnívá se, že rozvoj rozsáhlých strategií, jako jsou strategie pro makroregiony, by měl obecnější přispět k rozšíření úlohy místní a regionální úrovně při provádění politiky EU; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že rozvoj rozsáhlých strategií, jako jsou strategie pro makroregiony, by měl obecnější přispět k rozšíření úlohy místní a regionální úrovně při provádění politiky EU;

Vnější dimenze

| 26. | požaduje, aby se v kontextu strategie pro region Baltského moře a v rámci budoucích makroregionálních strategií zlepšily vztahy mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, zejména pokud jde o provádění rozsáhlých projektů se značnými dopady na životní prostředí; dále vyzývá ke spolupráci mezi EU a třetími zeměmi v zájmu zvýšení bezpečnosti uvnitř regionů a na podporu boje proti přeshraniční kriminalitě; |
| --- | --- |

26.

požaduje, aby se v kontextu strategie pro region Baltského moře a v rámci budoucích makroregionálních strategií zlepšily vztahy mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, zejména pokud jde o provádění rozsáhlých projektů se značnými dopady na životní prostředí; dále vyzývá ke spolupráci mezi EU a třetími zeměmi v zájmu zvýšení bezpečnosti uvnitř regionů a na podporu boje proti přeshraniční kriminalitě;

| 27. | upozorňuje na potřebu usilovat o větší spolupráci zejména mezi Ruskem a Běloruskem a pobaltskými státy v souvislosti s výstavbou energetické sítě a za tímto účelem více využívat dialogu o otázkách energetiky mezi EU a Ruskem, v důsledku čehož by zároveň vznikla příležitost k zapojení Ruska do strategie pro Baltské moře; očekává, že všichni aktéři kolem Baltského moře podepíší mezinárodní úmluvy, jako je Úmluva z Espoo a Helsinská úmluva, budou se řídit pokyny Helsinské komise (HELCOM) a budou v tomto rámci vzájemně spolupracovat; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje na potřebu usilovat o větší spolupráci zejména mezi Ruskem a Běloruskem a pobaltskými státy v souvislosti s výstavbou energetické sítě a za tímto účelem více využívat dialogu o otázkách energetiky mezi EU a Ruskem, v důsledku čehož by zároveň vznikla příležitost k zapojení Ruska do strategie pro Baltské moře; očekává, že všichni aktéři kolem Baltského moře podepíší mezinárodní úmluvy, jako je Úmluva z Espoo a Helsinská úmluva, budou se řídit pokyny Helsinské komise (HELCOM) a budou v tomto rámci vzájemně spolupracovat;

| 28. | vyzývá Komisi, aby zajistila účinnou spolupráci a koordinaci s členskými státy z regionu Baltského moře a s úmluvou HELCOM s cílem zajistit jednoznačné rozdělení úkolů a povinností, pokud jde o provádění akčního plánu pro Baltské moře HELCOM z roku 2007 a výše uvedené strategie a akčního plánu EU, čímž by zajistila účinnou komplexní strategii pro tento region; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby zajistila účinnou spolupráci a koordinaci s členskými státy z regionu Baltského moře a s úmluvou HELCOM s cílem zajistit jednoznačné rozdělení úkolů a povinností, pokud jde o provádění akčního plánu pro Baltské moře HELCOM z roku 2007 a výše uvedené strategie a akčního plánu EU, čímž by zajistila účinnou komplexní strategii pro tento region;

| 29. | zejména poukazuje na status ruské enklávy Kaliningradská oblast, která je obklopena členskými státy EU; zdůrazňuje, že v tomto regionu je třeba stimulovat sociální a hospodářský rozvoj, neboť se může stát „vstupní branou“ či „pilotním“ regionem pro užší vztahy mezi EU a Ruskem, do nichž budou zapojeny nevládní organizace, vzdělávací a kulturní instituce a místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

29.

zejména poukazuje na status ruské enklávy Kaliningradská oblast, která je obklopena členskými státy EU; zdůrazňuje, že v tomto regionu je třeba stimulovat sociální a hospodářský rozvoj, neboť se může stát „vstupní branou“ či „pilotním“ regionem pro užší vztahy mezi EU a Ruskem, do nichž budou zapojeny nevládní organizace, vzdělávací a kulturní instituce a místní a regionální orgány;

| 30. | domnívá se, že nová dohoda o partnerství a spolupráci s Ruskem by měla zohlednit spolupráci v Pobaltí; vítá úsilí Komise a členských států ležících v tomto regionu o navázání spolupráce s Ruskem v celé řadě oblastí, jako jsou např. dopravní infrastruktura, cestovní ruch, přeshraniční ohrožení zdraví, ochrana životního prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, životní prostředí, cla, hraniční kontroly a především spolupráce v oblasti energetiky; domnívá se, že společné oblasti politik EU a Ruska poskytnou v tomto ohledu cenný rámec, a vyzývá Rusko, aby se na této spolupráci podílelo rovnocenným způsobem; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že nová dohoda o partnerství a spolupráci s Ruskem by měla zohlednit spolupráci v Pobaltí; vítá úsilí Komise a členských států ležících v tomto regionu o navázání spolupráce s Ruskem v celé řadě oblastí, jako jsou např. dopravní infrastruktura, cestovní ruch, přeshraniční ohrožení zdraví, ochrana životního prostředí a přizpůsobení se změně klimatu, životní prostředí, cla, hraniční kontroly a především spolupráce v oblasti energetiky; domnívá se, že společné oblasti politik EU a Ruska poskytnou v tomto ohledu cenný rámec, a vyzývá Rusko, aby se na této spolupráci podílelo rovnocenným způsobem;

| 31. | zdůrazňuje, že je třeba snížit závislost tohoto regionu na ruské energii; vítá prohlášení Evropské komise o potřebě lepšího vzájemného propojení členských států v tomto regionu a větší diverzifikace dodávek energie; v tomto ohledu žádá, aby bylo více podpořeno vybudování terminálů pro zkapalněný zemní plyn; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že je třeba snížit závislost tohoto regionu na ruské energii; vítá prohlášení Evropské komise o potřebě lepšího vzájemného propojení členských států v tomto regionu a větší diverzifikace dodávek energie; v tomto ohledu žádá, aby bylo více podpořeno vybudování terminálů pro zkapalněný zemní plyn;

| 32. | domnívá se, že k dosažení účinné ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti by se měly uzavřít dohody se státy mimo EU, které jsou součástí funkčních oblastí zainteresovaných ve strategiích, aby mohly sdílet tytéž hodnoty, práva a povinnosti zakotvené v příslušných právních předpisech Evropské unie; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že k dosažení účinné ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti by se měly uzavřít dohody se státy mimo EU, které jsou součástí funkčních oblastí zainteresovaných ve strategiích, aby mohly sdílet tytéž hodnoty, práva a povinnosti zakotvené v příslušných právních předpisech Evropské unie;

| 33. | domnívá se, že spolupráce v regionu Baltského moře by měla být jednou z priorit a měla by probíhat na nejvyšší politické úrovni představitelů států a vlád, neboť je nezbytně nutná k podpoře další spolupráce mezi pobaltskými zeměmi a k tomu, aby se zajistilo uskutečnění politických cílů; očekává, že bude svědkem pravidelných setkání mezi vrcholnými představiteli států baltského regionu, v jejichž rámci se bude usilovat o dosažení těchto cílů; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že spolupráce v regionu Baltského moře by měla být jednou z priorit a měla by probíhat na nejvyšší politické úrovni představitelů států a vlád, neboť je nezbytně nutná k podpoře další spolupráce mezi pobaltskými zeměmi a k tomu, aby se zajistilo uskutečnění politických cílů; očekává, že bude svědkem pravidelných setkání mezi vrcholnými představiteli států baltského regionu, v jejichž rámci se bude usilovat o dosažení těchto cílů;

Environmentální a energetické aspekty

| 34. | zdůrazňuje, že u projektů energetické infrastruktury (tj. projektů ve výstavbě i budoucích projektů) je nutné vypracovávat posouzení dopadu, s přihlédnutím zejména k mezinárodním úmluvám; žádá Evropskou komisi, aby vypracovala vhodný plán reakce na technické nehody a možné katastrofy, přičemž rovněž stanoví způsob, jak tyto události řešit z hospodářského hlediska; zdůrazňuje, že napříště bude třeba stejně postupovat u všech projektů, aby nedocházelo k ohrožení bezpečnosti, životního prostředí a podmínek lodní dopravy pobaltských zemí zapojených do jiných budoucích makroregionálních strategií, domnívá se, že je v zájmu udržitelného rozvoje a ekologického růstu, aby bylo dosaženo silné ochrany životního prostředí ve všech makroregionech a zajištěno nestranné posuzování hledisek ochrany životního prostředí, cestování a jiných aspektů; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že u projektů energetické infrastruktury (tj. projektů ve výstavbě i budoucích projektů) je nutné vypracovávat posouzení dopadu, s přihlédnutím zejména k mezinárodním úmluvám; žádá Evropskou komisi, aby vypracovala vhodný plán reakce na technické nehody a možné katastrofy, přičemž rovněž stanoví způsob, jak tyto události řešit z hospodářského hlediska; zdůrazňuje, že napříště bude třeba stejně postupovat u všech projektů, aby nedocházelo k ohrožení bezpečnosti, životního prostředí a podmínek lodní dopravy pobaltských zemí zapojených do jiných budoucích makroregionálních strategií, domnívá se, že je v zájmu udržitelného rozvoje a ekologického růstu, aby bylo dosaženo silné ochrany životního prostředí ve všech makroregionech a zajištěno nestranné posuzování hledisek ochrany životního prostředí, cestování a jiných aspektů;

| 35. | zdůrazňuje, že je třeba založit středisko pro sledování vlivů na životní prostředí pro Baltské moře, systém včasného varování pro případ nehod a závažného přeshraničního znečištění a zavést pro takové situace společnou akční skupinu; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že je třeba založit středisko pro sledování vlivů na životní prostředí pro Baltské moře, systém včasného varování pro případ nehod a závažného přeshraničního znečištění a zavést pro takové situace společnou akční skupinu;

| 36. | zdůrazňuje strategický význam regionu Baltského moře pro rozvoj společných projektů energetické infrastruktury, které zlepšují diverzifikaci výroby a distribuce energie, se zvláštním důrazem na projekty obnovitelných zdrojů energie, jako je větrná energie (na pevnině nebo na moři), geotermální energie nebo bioplyn za použití biopaliv dostupných v regionu; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje strategický význam regionu Baltského moře pro rozvoj společných projektů energetické infrastruktury, které zlepšují diverzifikaci výroby a distribuce energie, se zvláštním důrazem na projekty obnovitelných zdrojů energie, jako je větrná energie (na pevnině nebo na moři), geotermální energie nebo bioplyn za použití biopaliv dostupných v regionu;

| 37. | upozorňuje na účinnou spolupráci v odvětví energetiky a klimatu, která již probíhá mezi Radou baltských států a Severskou radou v souvislosti se Severní dimenzí; |
| --- | --- |

37.

upozorňuje na účinnou spolupráci v odvětví energetiky a klimatu, která již probíhá mezi Radou baltských států a Severskou radou v souvislosti se Severní dimenzí;

| 38. | zdůrazňuje, že s ohledem na chystané rozšíření jaderné energetiky v pobaltském regionu musí země EU dodržovat nejpřísnější bezpečnostní a ekologické normy a Evropská komise musí sledovat a kontrolovat, zda se tímto přístupem a mezinárodními úmluvami řídí i sousední země, zejména ty, které plánují stavbu jaderných elektráren v blízkosti vnějších hranic EU; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že s ohledem na chystané rozšíření jaderné energetiky v pobaltském regionu musí země EU dodržovat nejpřísnější bezpečnostní a ekologické normy a Evropská komise musí sledovat a kontrolovat, zda se tímto přístupem a mezinárodními úmluvami řídí i sousední země, zejména ty, které plánují stavbu jaderných elektráren v blízkosti vnějších hranic EU;

| 39. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se EU a její členské státy ležící u Baltské moře začaly zabývat vážnými problémy v oblasti životního prostředí, které mají dopad na tento region, z nichž mezi nejdůležitější patří eutrofizace, vliv nebezpečných látek uložených na mořském dnu a ohrožení vodní biologické rozmanitosti s přihlédnutím zejména k ohroženým populacím ryb; znovu poukazuje na skutečnost, že Baltské moře je jednou z nejvíce znečištěných mořských ploch na světě; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se EU a její členské státy ležící u Baltské moře začaly zabývat vážnými problémy v oblasti životního prostředí, které mají dopad na tento region, z nichž mezi nejdůležitější patří eutrofizace, vliv nebezpečných látek uložených na mořském dnu a ohrožení vodní biologické rozmanitosti s přihlédnutím zejména k ohroženým populacím ryb; znovu poukazuje na skutečnost, že Baltské moře je jednou z nejvíce znečištěných mořských ploch na světě;

| 40. | zdůrazňuje, že je potřeba zavést metodu společnou pro všechny členské státy, na jejímž základě se budou vypracovávat seznamy zdrojů znečištění a plány na jejich postupné odstranění; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je potřeba zavést metodu společnou pro všechny členské státy, na jejímž základě se budou vypracovávat seznamy zdrojů znečištění a plány na jejich postupné odstranění;

| 41. | vítá proto začlenění udržitelnosti životního prostředí jakožto hlavního pilíře strategie EU pro region Baltského moře a doprovodného akčního plánu; |
| --- | --- |

41.

vítá proto začlenění udržitelnosti životního prostředí jakožto hlavního pilíře strategie EU pro region Baltského moře a doprovodného akčního plánu;

| 42. | domnívá se, že jednou z hlavních překážek, která brání dosažení cílů strategie pro oblast Baltského moře, je nedostatečná soudržnost s ostatními oblastmi politiky EU, jako je SZP, která je příčinou další eutrofizace, a společná rybářská politika (SRP), která není udržitelná, pokud jde o ochranu životního prostředí; domnívá se, že reformy SZP a SRP musí být prováděny takovým způsobem, aby přispívaly k dosažení cílů udržitelné ochrany životního prostředí v oblasti Baltského moře; |
| --- | --- |

42.

domnívá se, že jednou z hlavních překážek, která brání dosažení cílů strategie pro oblast Baltského moře, je nedostatečná soudržnost s ostatními oblastmi politiky EU, jako je SZP, která je příčinou další eutrofizace, a společná rybářská politika (SRP), která není udržitelná, pokud jde o ochranu životního prostředí; domnívá se, že reformy SZP a SRP musí být prováděny takovým způsobem, aby přispívaly k dosažení cílů udržitelné ochrany životního prostředí v oblasti Baltského moře;

Aspekty dopravy a cestovního ruchu

| 43. | zdůrazňuje, že je prioritou vytvořit účinnou a ekologickou dopravní a komunikační síť – námořní, kontinentální a vnitrozemskou (v níž námořní síť bude mít hlavní úlohu při přepravě zboží) –, jež bude schopna předjímat a rychle reagovat na stávající a budoucí problémy, a to s ohledem na ustanovení aktualizovaného znění dokumentu Natura 2000 a se zvláštním důrazem na spojení regionu Baltského moře s jinými evropskými regiony prostřednictvím baltsko-jaderského koridoru a Středoevropského dopravního koridoru; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že je prioritou vytvořit účinnou a ekologickou dopravní a komunikační síť – námořní, kontinentální a vnitrozemskou (v níž námořní síť bude mít hlavní úlohu při přepravě zboží) –, jež bude schopna předjímat a rychle reagovat na stávající a budoucí problémy, a to s ohledem na ustanovení aktualizovaného znění dokumentu Natura 2000 a se zvláštním důrazem na spojení regionu Baltského moře s jinými evropskými regiony prostřednictvím baltsko-jaderského koridoru a Středoevropského dopravního koridoru;

| 44. | domnívá se, že lepší propojení zahrnující všechny typy dopravy zásadním způsobem přispěje k rozvoji robustnější a soudržnější ekonomiky v pobaltském regionu; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že lepší propojení zahrnující všechny typy dopravy zásadním způsobem přispěje k rozvoji robustnější a soudržnější ekonomiky v pobaltském regionu;

| 45. | zdůrazňuje specifickou situaci pobaltských států, které jsou do značné míry odříznuté od evropských dopravních sítí, a domnívá se, že by tato strategie měla mimo jiné pomoci vyřešit nedostatečnou infrastrukturu a dostupnost, dále nízkou interoperabilitu mezi různými vnitrostátními dopravními sítěmi z důvodu různých technických systémů a administrativních bariér, s cílem vyvinout komplexní multimodální dopravní systém po celém regionu Baltského moře; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje specifickou situaci pobaltských států, které jsou do značné míry odříznuté od evropských dopravních sítí, a domnívá se, že by tato strategie měla mimo jiné pomoci vyřešit nedostatečnou infrastrukturu a dostupnost, dále nízkou interoperabilitu mezi různými vnitrostátními dopravními sítěmi z důvodu různých technických systémů a administrativních bariér, s cílem vyvinout komplexní multimodální dopravní systém po celém regionu Baltského moře;

| 46. | zdůrazňuje, že je důležité pobaltský region úžeji začlenit do prioritních os v rámci sítě TEN-T, zejména pokud jde o mořské dálnice (TEN-T 21), prodloužení a zlepšení železniční osy z Berlína na pobřeží Baltského moře (TEN-T 1) a její propojení s námořní trasou vedoucí z Rostocku do Dánska, a urychlit modernizaci širší využívání železniční osy „Rail Baltica“ (TEN-T 27); dále upozorňuje na to, že je třeba dokončit propojení pobaltského regionu s ostatními evropskými regiony prostřednictvím baltsko-jaderského koridoru; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že je důležité pobaltský region úžeji začlenit do prioritních os v rámci sítě TEN-T, zejména pokud jde o mořské dálnice (TEN-T 21), prodloužení a zlepšení železniční osy z Berlína na pobřeží Baltského moře (TEN-T 1) a její propojení s námořní trasou vedoucí z Rostocku do Dánska, a urychlit modernizaci širší využívání železniční osy „Rail Baltica“ (TEN-T 27); dále upozorňuje na to, že je třeba dokončit propojení pobaltského regionu s ostatními evropskými regiony prostřednictvím baltsko-jaderského koridoru;

| 47. | zdůrazňuje, že je důležité zlepšit dopravní kapacitu v pobaltském regionu směrem na východ, především s cílem posílit interoperabilitu zejména v železniční dopravě, a urychlit nákladní přepravu na hranicích Evropské unie; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že je důležité zlepšit dopravní kapacitu v pobaltském regionu směrem na východ, především s cílem posílit interoperabilitu zejména v železniční dopravě, a urychlit nákladní přepravu na hranicích Evropské unie;

| 48. | je přesvědčen, že prioritním úkolem by mělo být propojení přístavů s vnitrozemskými regiony, a to i po vnitrozemských vodních cestách, aby se zajistilo, že všechny oblasti pobaltského regionu budou moci těžit z rozvoje námořní nákladní dopravy; |
| --- | --- |

48.

je přesvědčen, že prioritním úkolem by mělo být propojení přístavů s vnitrozemskými regiony, a to i po vnitrozemských vodních cestách, aby se zajistilo, že všechny oblasti pobaltského regionu budou moci těžit z rozvoje námořní nákladní dopravy;

| 49. | v této souvislosti zdůrazňuje potřebu účinné přeshraniční koordinace a spolupráce mezi železnicí, námořními přístavy, vnitrozemskými přístavy, vnitrozemskými terminály a logistickými centry s cílem vyvinout udržitelnější intermodální dopravní systém; |
| --- | --- |

49.

v této souvislosti zdůrazňuje potřebu účinné přeshraniční koordinace a spolupráce mezi železnicí, námořními přístavy, vnitrozemskými přístavy, vnitrozemskými terminály a logistickými centry s cílem vyvinout udržitelnější intermodální dopravní systém;

| 50. | zdůrazňuje význam pobaltské námořní dopravy na krátké vzdálenosti a skutečnost, že přispívá k fungování efektivní dopravní sítě šetrné k životnímu prostředí; upozorňuje, že je třeba zajistit konkurenceschopnost těchto námořních dopravních linek na krátké vzdálenosti, má-li se efektivně využít možností nabízených mořem; považuje z tohoto důvodu za nezbytné, aby Komise co nejdříve, nejpozději však na konci roku 2010, Evropskému parlamentu předložila hodnocení dopadů přepracované přílohy VI úmluvy MARPOL, která od roku 2015 zavádí mezní hodnotu síry v lodních palivech ve výši 0,1 %, v oblastech Severního a Baltského moře monitorovaných z hlediska emisí síry; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje význam pobaltské námořní dopravy na krátké vzdálenosti a skutečnost, že přispívá k fungování efektivní dopravní sítě šetrné k životnímu prostředí; upozorňuje, že je třeba zajistit konkurenceschopnost těchto námořních dopravních linek na krátké vzdálenosti, má-li se efektivně využít možností nabízených mořem; považuje z tohoto důvodu za nezbytné, aby Komise co nejdříve, nejpozději však na konci roku 2010, Evropskému parlamentu předložila hodnocení dopadů přepracované přílohy VI úmluvy MARPOL, která od roku 2015 zavádí mezní hodnotu síry v lodních palivech ve výši 0,1 %, v oblastech Severního a Baltského moře monitorovaných z hlediska emisí síry;

| 51. | vítá skutečnost, že Komise do akčního plánu zahrnula cíl učinit z Baltského moře vzorový region s čistou námořní dopravou a zajistit mu světové prvenství, pokud jde o námořní bezpečnost; považuje tyto cíle za velmi důležité pro udržení a posílení potenciálu, který má tento region v oblasti cestovního ruchu; |
| --- | --- |

51.

vítá skutečnost, že Komise do akčního plánu zahrnula cíl učinit z Baltského moře vzorový region s čistou námořní dopravou a zajistit mu světové prvenství, pokud jde o námořní bezpečnost; považuje tyto cíle za velmi důležité pro udržení a posílení potenciálu, který má tento region v oblasti cestovního ruchu;

| 52. | uznává, že k dosažení tohoto cíle jsou zapotřebí konkrétní opatření, k nimž patří i náležité zapojení lodivodů nebo prokazatelně zkušených námořníků v nejproblematičtějších průlivech a přístavech a zavedení spolehlivých systémů financování výzkumu a vývoje udržitelného provozu lodí; |
| --- | --- |

52.

uznává, že k dosažení tohoto cíle jsou zapotřebí konkrétní opatření, k nimž patří i náležité zapojení lodivodů nebo prokazatelně zkušených námořníků v nejproblematičtějších průlivech a přístavech a zavedení spolehlivých systémů financování výzkumu a vývoje udržitelného provozu lodí;

| 53. | uznává výjimečnost geografické polohy pobaltského regionu, která vytváří možnosti pro aktivnější rozvíjení vztahů s EU i s jejími sousedními státy, a dále zdůrazňuje význam cestovního ruchu pro rozmach místního hospodářství; vítá prohlášení přijaté na druhém pobaltském fóru cestovního ruchu, v němž jsou zmíněny společné propagační aktivity, úsilí o nalezení nových mezinárodních trhů a rozvoj infrastruktury; |
| --- | --- |

53.

uznává výjimečnost geografické polohy pobaltského regionu, která vytváří možnosti pro aktivnější rozvíjení vztahů s EU i s jejími sousedními státy, a dále zdůrazňuje význam cestovního ruchu pro rozmach místního hospodářství; vítá prohlášení přijaté na druhém pobaltském fóru cestovního ruchu, v němž jsou zmíněny společné propagační aktivity, úsilí o nalezení nových mezinárodních trhů a rozvoj infrastruktury;

| 54. | zdůrazňuje jedinečnou příležitost k provozování udržitelného cestovního ruchu, který nabízejí hanzovní města v pobaltském regionu; dále podporuje propagaci přeshraniční cyklistické turistiky, která je všestranně výhodná pro životní prostředí i pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje jedinečnou příležitost k provozování udržitelného cestovního ruchu, který nabízejí hanzovní města v pobaltském regionu; dále podporuje propagaci přeshraniční cyklistické turistiky, která je všestranně výhodná pro životní prostředí i pro malé a střední podniky;

| 55. | domnívá se, že velký potenciál pro rozvoj profilu regionu jako turistické destinace skýtají oblasti, jako je turistika za účelem provozování vodních sportů, wellness a lázeňských pobytů, kulturní dědictví a krajina; zdůrazňuje proto potřebu chránit přírodní pobřežní oblasti, krajinu a kulturní dědictví jako zdroj zajištění udržitelného hospodářství v regionu Baltského moře v budoucnosti; |
| --- | --- |

55.

domnívá se, že velký potenciál pro rozvoj profilu regionu jako turistické destinace skýtají oblasti, jako je turistika za účelem provozování vodních sportů, wellness a lázeňských pobytů, kulturní dědictví a krajina; zdůrazňuje proto potřebu chránit přírodní pobřežní oblasti, krajinu a kulturní dědictví jako zdroj zajištění udržitelného hospodářství v regionu Baltského moře v budoucnosti;

| 56. | domnívá se, že zlepšení dopravních spojení a eliminace problémových míst jsou neméně důležité, a konstatuje, že tato strategie by mohla vyřešit problémy, ke kterým dochází při přechodu východních hranic EU s Ruskou federací a které způsobují dlouhé fronty kamionů a ohrožují životní prostředí, společenskou harmonii, bezpečnost silničního provozu a bezpečnost řidičů, aby se v celém pobaltském regionu zajistil hladký pohyb zboží; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že zlepšení dopravních spojení a eliminace problémových míst jsou neméně důležité, a konstatuje, že tato strategie by mohla vyřešit problémy, ke kterým dochází při přechodu východních hranic EU s Ruskou federací a které způsobují dlouhé fronty kamionů a ohrožují životní prostředí, společenskou harmonii, bezpečnost silničního provozu a bezpečnost řidičů, aby se v celém pobaltském regionu zajistil hladký pohyb zboží;

*

* *

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vnitrostátním parlamentům a vládám Ruské federace, Běloruska a Norska. |
| --- | --- |

57.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vnitrostátním parlamentům a vládám Ruské federace, Běloruska a Norska.

---

(1)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 3.

(2)  Úř. věst. C 314 E, 21.12.2006, s. 330.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/8

---

Úterý, 6. července 2010Příspěvek regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2

P7_TA(2010)0255

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o příspěvku regionální politiky EU k boji proti finanční a hospodářské krizi se zvláštním důrazem na Cíl 2 (2009/2234(INI))

2011/C 351 E/02

Evropský parlament,

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Konzultace o budoucí strategii EU 2020“ (KOM(2009)0647),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Politika soudržnosti: Strategická zpráva 2010 o provádění programů na období 2007–2013“ (KOM(2010)0110),

s ohledem na šestou zprávu Komise o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti (KOM(2009)0295),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ (KOM(2009)0114),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky“ (KOM(2008)0876),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Nové dovednosti pro nová pracovní místa: Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“ (KOM(2008)0868),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Od finanční krize k vzestupu: Evropský rámec pro činnost“ (KOM(2008)0706),

s ohledem na doporučení Rady k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států (KOM(2009)0034),

s ohledem na vnitrostátní strategické zprávy členských států za rok 2009,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (1),

s ohledem na svůj návrh usnesení ze dne 11. března 2009 o politice soudržnosti: investice do reálné ekonomiky (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů k šesté zprávě Komise o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti (COTER-IV-027),

s ohledem na Evropskou hospodářskou prognózu – podzim 2009, European Economy 10/2009 – GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti – Evropská komise,

s ohledem na Čtvrtletní zprávu o eurozóně – svazek 8, č. 4 (2009) – GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti – Evropská komise,

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A7-0206/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že v období let 2000–2006 žilo 15,2 % Evropanů (69,8 milionu) v oblastech spadajících pod Cíl 2 a využili finanční prostředky v celkové výši 22,5 miliardy EUR (9,6 % celkových zdrojů), přičemž bylo vytvořeno 730 000 hrubých pracovních míst a z většiny ukazatelů vyplývá vysoká úroveň výkonnosti (zaměstnanost, inovace, výzkum a vývoj, intenzita lidského kapitálu, vzdělávání a odborná příprava, celoživotní učení), i když na druhé straně jiné ukazatele (zahraniční přímé investice, produktivita) ukazují nižší úroveň výkonnosti než úroveň výkonnosti v konvergenčních regionech, a pokud jde o růst HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem EU, dotyčné regiony jsou vysoko nad průměrem (122 %) konvergenčních regionů (59 %), ale přesto vykazují v daném období pokles o 4,4 %, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v období let 2000–2006 žilo 15,2 % Evropanů (69,8 milionu) v oblastech spadajících pod Cíl 2 a využili finanční prostředky v celkové výši 22,5 miliardy EUR (9,6 % celkových zdrojů), přičemž bylo vytvořeno 730 000 hrubých pracovních míst a z většiny ukazatelů vyplývá vysoká úroveň výkonnosti (zaměstnanost, inovace, výzkum a vývoj, intenzita lidského kapitálu, vzdělávání a odborná příprava, celoživotní učení), i když na druhé straně jiné ukazatele (zahraniční přímé investice, produktivita) ukazují nižší úroveň výkonnosti než úroveň výkonnosti v konvergenčních regionech, a pokud jde o růst HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem EU, dotyčné regiony jsou vysoko nad průměrem (122 %) konvergenčních regionů (59 %), ale přesto vykazují v daném období pokles o 4,4 %,

| B. | konstatuje, že po reformě z roku 2006 se Cíl 2 nyní týká posílení regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti v celkově 168 regionech 19 členských států, tj. 314 milionů obyvatel s celkovými finančními prostředky na období 2007–2013 ve výši 54,7 miliardy EUR (těsně pod 16 % celkových zdrojů) a je namístě poukázat na to, že přibližně 74 % této částky je vyčleněno na zlepšení znalostí a inovací (33,7 %) a na více lepších pracovních míst (40 %), |
| --- | --- |

B.

konstatuje, že po reformě z roku 2006 se Cíl 2 nyní týká posílení regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti v celkově 168 regionech 19 členských států, tj. 314 milionů obyvatel s celkovými finančními prostředky na období 2007–2013 ve výši 54,7 miliardy EUR (těsně pod 16 % celkových zdrojů) a je namístě poukázat na to, že přibližně 74 % této částky je vyčleněno na zlepšení znalostí a inovací (33,7 %) a na více lepších pracovních míst (40 %),

| C. | vzhledem k tomu, že podle posledních prognóz Komise (2009–2011) zůstane situace na pracovním trhu nepříznivá a míra nezaměstnanosti dosáhne v EU 10,25 %, s poklesem počtu pracovních míst o 2,25 % v roce 2009 a o 1,25 % v roce 2010, a spolu s podstatným zvýšením sociálních rozdílů v členských zemích; vzhledem k tomu, že klíčová odvětví v EU vykazují: a) růst nových objednávek a důvěry a zlepšení celkového průmyslového obrazu EU, ačkoli je míra produkce nižší o 20 % ve srovnání se začátkem roku 2008, b) pokračující pokles činnosti ve výrobním odvětví, c) přetrvávající obtíže malých a středních podniků při získávání mikroúvěrů/financování, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle posledních prognóz Komise (2009–2011) zůstane situace na pracovním trhu nepříznivá a míra nezaměstnanosti dosáhne v EU 10,25 %, s poklesem počtu pracovních míst o 2,25 % v roce 2009 a o 1,25 % v roce 2010, a spolu s podstatným zvýšením sociálních rozdílů v členských zemích; vzhledem k tomu, že klíčová odvětví v EU vykazují: a) růst nových objednávek a důvěry a zlepšení celkového průmyslového obrazu EU, ačkoli je míra produkce nižší o 20 % ve srovnání se začátkem roku 2008, b) pokračující pokles činnosti ve výrobním odvětví, c) přetrvávající obtíže malých a středních podniků při získávání mikroúvěrů/financování,

| D. | vzhledem k tomu, že i když je pravda, že se krize nejdříve dotkla především mužů, je nyní tempo poklesu počtu pracovních míst stejné u mužů i žen, které jsou na trhu práce ve většině členských států EU méně zastoupeny než muži; vzhledem k tomu, že nás ostatní krize naučily, že ženy jsou více vystaveny riziku, že po ztrátě původního zaměstnání nenaleznou další práci; vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů má pozitivní dopad na produktivitu a hospodářský růst a že účast žen na trhu práce má v oblasti sociální i hospodářské velmi blahodárný vliv, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že i když je pravda, že se krize nejdříve dotkla především mužů, je nyní tempo poklesu počtu pracovních míst stejné u mužů i žen, které jsou na trhu práce ve většině členských států EU méně zastoupeny než muži; vzhledem k tomu, že nás ostatní krize naučily, že ženy jsou více vystaveny riziku, že po ztrátě původního zaměstnání nenaleznou další práci; vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů má pozitivní dopad na produktivitu a hospodářský růst a že účast žen na trhu práce má v oblasti sociální i hospodářské velmi blahodárný vliv,

| E. | zdůrazňuje skutečnost, že podle strategických zpráv jednotlivých států za rok 2009 a strategické zprávy Komise za rok 2010 týkající se politiky soudržnosti a provádění programů na léta 2007–2013 se zdá, že členské státy využívaly nástroje, prostředky a metody pro usnadnění politiky soudržnosti navržené Komisí pro boj proti krizi a zvýšení skutečných výdajů dosti rozdílným způsobem (například změny strategických směrů a os a financování operačních programů a reakce na zjednodušení prováděcích postupů), |
| --- | --- |

E.

zdůrazňuje skutečnost, že podle strategických zpráv jednotlivých států za rok 2009 a strategické zprávy Komise za rok 2010 týkající se politiky soudržnosti a provádění programů na léta 2007–2013 se zdá, že členské státy využívaly nástroje, prostředky a metody pro usnadnění politiky soudržnosti navržené Komisí pro boj proti krizi a zvýšení skutečných výdajů dosti rozdílným způsobem (například změny strategických směrů a os a financování operačních programů a reakce na zjednodušení prováděcích postupů),

| F. | zdůrazňuje, že od října 2008 navrhla Komise řadu opatření zaměřených na urychlení provádění programů v rámci politiky soudržnosti 2007–2013 s cílem mobilizovat všechny své zdroje a prostředky pro poskytnutí okamžité a účinné podpory úsilí o oživení na vnitrostátní a regionální úrovni, |
| --- | --- |

F.

zdůrazňuje, že od října 2008 navrhla Komise řadu opatření zaměřených na urychlení provádění programů v rámci politiky soudržnosti 2007–2013 s cílem mobilizovat všechny své zdroje a prostředky pro poskytnutí okamžité a účinné podpory úsilí o oživení na vnitrostátní a regionální úrovni,

| G. | vzhledem k tomu, že strategie Komise k urychlení investic a zjednodušení programů politiky soudržnosti pomocí doporučení členským státům a legislativními či nelegislativními opatřeními je založena na třech osách: a) větší flexibilitě programů soudržnosti, b) poskytnutí náskoku příslušným regionům a c) chytrých investicích do programů soudržnosti; vzhledem k tomu, že z částky 64,3 miliardy EUR vyčleněné pro rok 2010 na zaměstnanost a konkurenceschopnost je 49,4 miliardy EUR určeno na soudržnost (nárůst o 2 % ve srovnání s rokem 2009) a 14,9 miliardy EUR na konkurenceschopnost (nárůst o 7,9 % ve srovnání s rokem 2009), |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že strategie Komise k urychlení investic a zjednodušení programů politiky soudržnosti pomocí doporučení členským státům a legislativními či nelegislativními opatřeními je založena na třech osách: a) větší flexibilitě programů soudržnosti, b) poskytnutí náskoku příslušným regionům a c) chytrých investicích do programů soudržnosti; vzhledem k tomu, že z částky 64,3 miliardy EUR vyčleněné pro rok 2010 na zaměstnanost a konkurenceschopnost je 49,4 miliardy EUR určeno na soudržnost (nárůst o 2 % ve srovnání s rokem 2009) a 14,9 miliardy EUR na konkurenceschopnost (nárůst o 7,9 % ve srovnání s rokem 2009),

| 1. | zdůrazňuje, že v kontextu globální finanční a hospodářské krize a stávajícího hospodářského zpomalení je regionální politika EU klíčovým nástrojem, který rozhodujícím způsobem přispívá k plánu evropské hospodářské obnovy, představuje největší zdroj investic do reálné ekonomiky ve Společenství a poskytuje výraznou podporu veřejným investicím, a to i na regionální a místní úrovni; poznamenává, že pro dlouhodobý udržitelný rozvoj je zásadní zajistit úspěšné východisko z krize posílením konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a přitažlivosti evropských regionů; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že v kontextu globální finanční a hospodářské krize a stávajícího hospodářského zpomalení je regionální politika EU klíčovým nástrojem, který rozhodujícím způsobem přispívá k plánu evropské hospodářské obnovy, představuje největší zdroj investic do reálné ekonomiky ve Společenství a poskytuje výraznou podporu veřejným investicím, a to i na regionální a místní úrovni; poznamenává, že pro dlouhodobý udržitelný rozvoj je zásadní zajistit úspěšné východisko z krize posílením konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a přitažlivosti evropských regionů;

| 2. | konstatuje, že strukturální fondy jsou mocnými nástroji určenými na pomoc regionům při jejich hospodářské a sociální restrukturalizaci a k podpoře ekonomické, sociální a územní soudržnosti, jakož i pro provádění plánu evropské hospodářské obnovy, a zejména pro rozvoj konkurenceschopnosti a vytváření pracovních příležitostí, prostřednictvím podpory jejich systematického a účinného využívání; zdůrazňuje, že cíl konkurenceschopnosti nelze realizovat na úkor spolupráce a solidarity regionů; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že strukturální fondy jsou mocnými nástroji určenými na pomoc regionům při jejich hospodářské a sociální restrukturalizaci a k podpoře ekonomické, sociální a územní soudržnosti, jakož i pro provádění plánu evropské hospodářské obnovy, a zejména pro rozvoj konkurenceschopnosti a vytváření pracovních příležitostí, prostřednictvím podpory jejich systematického a účinného využívání; zdůrazňuje, že cíl konkurenceschopnosti nelze realizovat na úkor spolupráce a solidarity regionů;

| 3. | s potěšením bere na vědomí pozitivní výsledky zaznamenané v období před hospodářskou krizí v regionech spadajících pod Cíl 2, pokud jde o většinu ukazatelů, zejména vysokou úroveň výkonnosti v oblasti zaměstnanosti, inovací, výzkumu a vývoje, intenzity lidského kapitálu, vzdělávání a odborné přípravy a celoživotního učení; zdůrazňuje, že dopad krize na hospodářství nesmí vést k poklesu podpory kvantitativního a kvalitativního zlepšení zaměstnanosti, a vyzývá k udržení těchto komparativních výhod posílením nástrojů Cíle 2; |
| --- | --- |

3.

s potěšením bere na vědomí pozitivní výsledky zaznamenané v období před hospodářskou krizí v regionech spadajících pod Cíl 2, pokud jde o většinu ukazatelů, zejména vysokou úroveň výkonnosti v oblasti zaměstnanosti, inovací, výzkumu a vývoje, intenzity lidského kapitálu, vzdělávání a odborné přípravy a celoživotního učení; zdůrazňuje, že dopad krize na hospodářství nesmí vést k poklesu podpory kvantitativního a kvalitativního zlepšení zaměstnanosti, a vyzývá k udržení těchto komparativních výhod posílením nástrojů Cíle 2;

| 4. | vřele podporuje klíčové priority strategie EU 2020, zejména rozumný a udržitelný růst pro všechny, kterého lze dosáhnout mimo jiné využíváním nových zdrojů udržitelného hospodářského růstu pomocí digitálního hospodářství, zlepšováním regulačního rámce pro posilování územní a sociální soudržnosti a prosazováním lepších podmínek a lepšího prostředí pro podniky ve všech regionech, pokud jde o konkurenceschopnost, vytváření pracovních míst, podnikatelského ducha a inovace, rozvíjením malých a středních podniků a podporováním jejich růstového potenciálu; podporuje kromě jiného snahy o kvantitativní a kvalitativní zlepšení zaměstnanosti cestou zlepšení pracovních podmínek pro muže i ženy spolu se zárukou přístupu k základní i pokročilé odborné přípravě; vyzývá k tomu, aby všechny tyto politiky byly v rámci chystaného prohlubování strategie EU 2020 dále posíleny, mimo jiné i prostřednictvím opatření využívajících výhod jednotného evropského trhu, zatímco bude zaručeno, že Cíl 2 se i nadále soustředí na územní soudržnost EU; |
| --- | --- |

4.

vřele podporuje klíčové priority strategie EU 2020, zejména rozumný a udržitelný růst pro všechny, kterého lze dosáhnout mimo jiné využíváním nových zdrojů udržitelného hospodářského růstu pomocí digitálního hospodářství, zlepšováním regulačního rámce pro posilování územní a sociální soudržnosti a prosazováním lepších podmínek a lepšího prostředí pro podniky ve všech regionech, pokud jde o konkurenceschopnost, vytváření pracovních míst, podnikatelského ducha a inovace, rozvíjením malých a středních podniků a podporováním jejich růstového potenciálu; podporuje kromě jiného snahy o kvantitativní a kvalitativní zlepšení zaměstnanosti cestou zlepšení pracovních podmínek pro muže i ženy spolu se zárukou přístupu k základní i pokročilé odborné přípravě; vyzývá k tomu, aby všechny tyto politiky byly v rámci chystaného prohlubování strategie EU 2020 dále posíleny, mimo jiné i prostřednictvím opatření využívajících výhod jednotného evropského trhu, zatímco bude zaručeno, že Cíl 2 se i nadále soustředí na územní soudržnost EU;

| 5. | pohlíží s obavami na negativní sociální dopady krize na regiony Cíle 2 vedoucí ke zvýšení nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení nejzranitelnějších sociálních skupin (nezaměstnaní, ženy, staré osoby) a vyzývá Komisi, aby podpořila malé a střední podniky, které se snaží udržet existující pracovní místa a vytvořit více nových pracovních míst tam, kde je to možné; |
| --- | --- |

5.

pohlíží s obavami na negativní sociální dopady krize na regiony Cíle 2 vedoucí ke zvýšení nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení nejzranitelnějších sociálních skupin (nezaměstnaní, ženy, staré osoby) a vyzývá Komisi, aby podpořila malé a střední podniky, které se snaží udržet existující pracovní místa a vytvořit více nových pracovních míst tam, kde je to možné;

| 6. | zdůrazňuje, že hospodářská, sociální a územní soudržnost je prioritou strategie EU 2020; politika soudržnosti a strukturální fondy jsou nástroji nezbytnými pro dosažení priorit rozumného a udržitelného růstu v členských státech a regionech; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že hospodářská, sociální a územní soudržnost je prioritou strategie EU 2020; politika soudržnosti a strukturální fondy jsou nástroji nezbytnými pro dosažení priorit rozumného a udržitelného růstu v členských státech a regionech;

| 7. | upozorňuje na značný problém způsobený snížením příspěvku vnitrostátního spolufinancování programů, který má dopady na Cíl 2 a je důsledkem velkých finančních problémů mnohých členských států, a podporuje politiku Komise týkající se využívání příspěvku Společenství; považuje proto za nezbytné, aby změna nařízení (ES) č. 1083/2006 ve znění schváleném Parlamentem byla urychleně provedena; domnívá se, že 100 % financování je přehnané, neboť už nepodněcuje členské státy, aby z důvodu spolufinancování ze své strany zajistily účinnost a rentabilitu přijatých opatření, a připojuje se k Radě, co se týče jejího odmítnutí toho, co se v předkládané verzi nazývá „frontloading“; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje na značný problém způsobený snížením příspěvku vnitrostátního spolufinancování programů, který má dopady na Cíl 2 a je důsledkem velkých finančních problémů mnohých členských států, a podporuje politiku Komise týkající se využívání příspěvku Společenství; považuje proto za nezbytné, aby změna nařízení (ES) č. 1083/2006 ve znění schváleném Parlamentem byla urychleně provedena; domnívá se, že 100 % financování je přehnané, neboť už nepodněcuje členské státy, aby z důvodu spolufinancování ze své strany zajistily účinnost a rentabilitu přijatých opatření, a připojuje se k Radě, co se týče jejího odmítnutí toho, co se v předkládané verzi nazývá „frontloading“;

| 8. | konstatuje, že z celkových 117 operačních programů financovaných z Evropského sociálního fondu (ESF) bylo 13 pozměněno (pro Rakousko, Německo, Maďarsko, Irsko, Lotyšsko, Litvu, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, dva pro Spojené království a dva pro Španělsko), aby se řešily konkrétní potřeby způsobené krizí, a vyzývá Komisi, aby pomohla členským státům využít tuto dostupnou flexibilitu k přeorientování jejich operačních programů a informovat dobře a co nejrychleji dotčené regionální a místní subjekty s cílem poskytnout krátkodobou pomoc konkrétním ohroženým skupinám a kategoriím; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že z celkových 117 operačních programů financovaných z Evropského sociálního fondu (ESF) bylo 13 pozměněno (pro Rakousko, Německo, Maďarsko, Irsko, Lotyšsko, Litvu, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, dva pro Spojené království a dva pro Španělsko), aby se řešily konkrétní potřeby způsobené krizí, a vyzývá Komisi, aby pomohla členským státům využít tuto dostupnou flexibilitu k přeorientování jejich operačních programů a informovat dobře a co nejrychleji dotčené regionální a místní subjekty s cílem poskytnout krátkodobou pomoc konkrétním ohroženým skupinám a kategoriím;

| 9. | poznamenává, že šestá zpráva o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti odráží různé socioekonomické situace tří typů regionů, zejména co se týče jejich schopnosti kreativity, inovace a rozvoje podnikavosti. Současná hospodářská krize a různé proměnné, které ovlivňují regionální rozvoj (demografie, dostupnost, schopnost inovace, apod.), potvrzují, že existují důležité údaje, které je třeba zohlednit při hodnocení situace místních a regionálních ekonomik a vytváření účinné politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

9.

poznamenává, že šestá zpráva o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti odráží různé socioekonomické situace tří typů regionů, zejména co se týče jejich schopnosti kreativity, inovace a rozvoje podnikavosti. Současná hospodářská krize a různé proměnné, které ovlivňují regionální rozvoj (demografie, dostupnost, schopnost inovace, apod.), potvrzují, že existují důležité údaje, které je třeba zohlednit při hodnocení situace místních a regionálních ekonomik a vytváření účinné politiky soudržnosti;

| 10. | podporuje návrh Rady na zvýšení záloh ESF o 4 % a Fondu soudržnosti o 2 % v roce 2010, ale pouze pro členské státy, jejichž HDP se snížil o více než 10 % nebo které obdržely podporu od Mezinárodního měnového fondu na konsolidaci platební bilance; vyzývá Komisi, aby přezkoumala důvody zpožděného provádění a aby nalezla pružná řešení pravidel n+2/n+3, aby finanční prostředky členských států nepropadly; |
| --- | --- |

10.

podporuje návrh Rady na zvýšení záloh ESF o 4 % a Fondu soudržnosti o 2 % v roce 2010, ale pouze pro členské státy, jejichž HDP se snížil o více než 10 % nebo které obdržely podporu od Mezinárodního měnového fondu na konsolidaci platební bilance; vyzývá Komisi, aby přezkoumala důvody zpožděného provádění a aby nalezla pružná řešení pravidel n+2/n+3, aby finanční prostředky členských států nepropadly;

| 11. | lituje skutečnosti, že šestá zpráva Komise o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti neobsahuje konkrétní kvalitativní a kvantitativní údaje o krátkodobém a dlouhodobém dopadu finanční a hospodářské krize na regiony EU, zejména pokud jde o nejpodstatnější hospodářské a sociální ukazatele; vyzývá proto Komisi, aby předložila zvláštní zprávu / studii o dopadech finanční a hospodářské krize na regiony EU, zejména regiony spadající pod Cíl 2 a regiony, které jsou ve fázi postupného snižování podpory, a také o případném zvětšení nebo zmenšení regionálních nerovností v souvislosti s krizí; konstatuje, že tato hodnocení je třeba vypracovat neprodleně, aby bylo možno zabránit nežádoucímu vývoji, a že mohou být použita jako základ návrhu na udržení Cíle 2 v regionech, ve kterých může znamenat přidanou hodnotu z hlediska státních prostředků; |
| --- | --- |

11.

lituje skutečnosti, že šestá zpráva Komise o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti neobsahuje konkrétní kvalitativní a kvantitativní údaje o krátkodobém a dlouhodobém dopadu finanční a hospodářské krize na regiony EU, zejména pokud jde o nejpodstatnější hospodářské a sociální ukazatele; vyzývá proto Komisi, aby předložila zvláštní zprávu / studii o dopadech finanční a hospodářské krize na regiony EU, zejména regiony spadající pod Cíl 2 a regiony, které jsou ve fázi postupného snižování podpory, a také o případném zvětšení nebo zmenšení regionálních nerovností v souvislosti s krizí; konstatuje, že tato hodnocení je třeba vypracovat neprodleně, aby bylo možno zabránit nežádoucímu vývoji, a že mohou být použita jako základ návrhu na udržení Cíle 2 v regionech, ve kterých může znamenat přidanou hodnotu z hlediska státních prostředků;

| 12. | vítá podpůrná opatření pro podniky spadající pod politiku soudržnosti (přibližně 55 miliard EUR na období 2007–2013), z nichž většina se týká posílení inovace, převodu technologií a modernizace malých a středních podniků, vyzdvihuje důležitost podpory modelů, které se v této oblasti osvědčily, a uvědomuje si, že cílem navržených intervenčních opatření ve prospěch podniků musí být jejich dlouhodobé restrukturalizační výsledky a přechod k udržitelnějšímu hospodářství, a nikoli „hasící“ zásahy v zájmu jejich hospodářského přežití, jež jsou v mnoha případech neslučitelné s politikami státní podpory; |
| --- | --- |

12.

vítá podpůrná opatření pro podniky spadající pod politiku soudržnosti (přibližně 55 miliard EUR na období 2007–2013), z nichž většina se týká posílení inovace, převodu technologií a modernizace malých a středních podniků, vyzdvihuje důležitost podpory modelů, které se v této oblasti osvědčily, a uvědomuje si, že cílem navržených intervenčních opatření ve prospěch podniků musí být jejich dlouhodobé restrukturalizační výsledky a přechod k udržitelnějšímu hospodářství, a nikoli „hasící“ zásahy v zájmu jejich hospodářského přežití, jež jsou v mnoha případech neslučitelné s politikami státní podpory;

| 13. | zdůrazňuje, že pro řešení krize je nutné investovat do výzkumu a vývoje, inovací, vzdělávání a technologií, které využívají zdroje účinně, což bude přínosem pro tradiční odvětví, venkovské oblasti i hospodářská odvětví založená na vysoce kvalifikovaných službách, a posílí se tak hospodářská, sociální a územní soudržnost; konstatuje, že je nezbytné zajistit dostupný systém financování, ve kterém budou hrát důležitou roli strukturální fondy; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že pro řešení krize je nutné investovat do výzkumu a vývoje, inovací, vzdělávání a technologií, které využívají zdroje účinně, což bude přínosem pro tradiční odvětví, venkovské oblasti i hospodářská odvětví založená na vysoce kvalifikovaných službách, a posílí se tak hospodářská, sociální a územní soudržnost; konstatuje, že je nezbytné zajistit dostupný systém financování, ve kterém budou hrát důležitou roli strukturální fondy;

| 14. | vyzývá Komisi a členské státy, aby nepřetržitě sledovaly dopad krize na různé strukturální a rozvojové oblasti a využívání příležitostí, které skýtají finanční nástroje určené pro Cíl 2, zejména na podporu podnikání, malých a středních podniků a subjektů sociální a inkluzivní ekonomiky s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost, a tím potenciál pro růst zaměstnanosti, a usnadnit jejich přístup k nástrojům finančního řízení (JASPERS, JEREMIE, JESSICA a JASMINE); vyzývá Komisi a členské státy, aby využily tyto údaje pro přípravu a zaměření budoucího Cíle 2 soudržnosti EU v oblastech – na regionální a místní úrovni –, ve kterých mohou intervence EU přinést ověřenou přidanou hodnotu (zejména inovace v cestovním ruchu, službách, výpočetní technice a průmyslových odvětvích, spolu s ochranou a zlepšováním životního prostředí a možným rozvojem obnovitelných zdrojů energie nebo technologií, které by výrazně zlepšily běžné energetické podniky, zaměřily se na snížení emisí a v nejvyšší možné míře snížily produkci odpadu, a také inovace v primárním sektoru); |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi a členské státy, aby nepřetržitě sledovaly dopad krize na různé strukturální a rozvojové oblasti a využívání příležitostí, které skýtají finanční nástroje určené pro Cíl 2, zejména na podporu podnikání, malých a středních podniků a subjektů sociální a inkluzivní ekonomiky s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost, a tím potenciál pro růst zaměstnanosti, a usnadnit jejich přístup k nástrojům finančního řízení (JASPERS, JEREMIE, JESSICA a JASMINE); vyzývá Komisi a členské státy, aby využily tyto údaje pro přípravu a zaměření budoucího Cíle 2 soudržnosti EU v oblastech – na regionální a místní úrovni –, ve kterých mohou intervence EU přinést ověřenou přidanou hodnotu (zejména inovace v cestovním ruchu, službách, výpočetní technice a průmyslových odvětvích, spolu s ochranou a zlepšováním životního prostředí a možným rozvojem obnovitelných zdrojů energie nebo technologií, které by výrazně zlepšily běžné energetické podniky, zaměřily se na snížení emisí a v nejvyšší možné míře snížily produkci odpadu, a také inovace v primárním sektoru);

| 15. | vyzývá Komisi a členské státy, aby využily a podpořily veškeré možnosti součinnosti nástrojů politiky soudržnosti a konkurenceschopnosti na úrovni regionální, vnitrostátní, přeshraniční a evropské; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi a členské státy, aby využily a podpořily veškeré možnosti součinnosti nástrojů politiky soudržnosti a konkurenceschopnosti na úrovni regionální, vnitrostátní, přeshraniční a evropské;

| 16. | vítá politiku Komise týkající se a) prodloužení období způsobilosti v rámci operačních programů na období 2000–2006 s cílem umožnit maximální využití všech zdrojů politiky soudržnosti, b) zjednodušení administrativních požadavků a postupů a finančního řízení programů, přičemž zároveň musí být zajištěna nezbytná kontrola jakýchkoli pochybení nebo podvodů; v souvislosti s tím se domnívá, že by měly být vytvořeny takové podmínky, aby se podpořily vhodné projekty a předcházelo nezákonnému jednání; |
| --- | --- |

16.

vítá politiku Komise týkající se a) prodloužení období způsobilosti v rámci operačních programů na období 2000–2006 s cílem umožnit maximální využití všech zdrojů politiky soudržnosti, b) zjednodušení administrativních požadavků a postupů a finančního řízení programů, přičemž zároveň musí být zajištěna nezbytná kontrola jakýchkoli pochybení nebo podvodů; v souvislosti s tím se domnívá, že by měly být vytvořeny takové podmínky, aby se podpořily vhodné projekty a předcházelo nezákonnému jednání;

| 17. | podporuje politiku „předběžného financování“ programů v rámci politiky soudržnosti pro období 2007–2013, která poskytla okamžitou likviditu ve výši 6,25 miliardy EUR pro rok 2009 na investice v rámci finančních balíčků schválených pro každý členský stát; |
| --- | --- |

17.

podporuje politiku „předběžného financování“ programů v rámci politiky soudržnosti pro období 2007–2013, která poskytla okamžitou likviditu ve výši 6,25 miliardy EUR pro rok 2009 na investice v rámci finančních balíčků schválených pro každý členský stát;

| 18. | konstatuje, že městské regiony a městská centra představují vzhledem ke své podstatě zvláštní a značné sociální problémy (vysoká nezaměstnanost, vytlačování na okraj společnosti, sociální vyloučení, atd.), které se v důsledku krize zhoršily a které je třeba důkladně prozkoumat, aby mohly být provedeny vhodné kroky a přijata krátkodobá i dlouhodobá opatření; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že městské regiony a městská centra představují vzhledem ke své podstatě zvláštní a značné sociální problémy (vysoká nezaměstnanost, vytlačování na okraj společnosti, sociální vyloučení, atd.), které se v důsledku krize zhoršily a které je třeba důkladně prozkoumat, aby mohly být provedeny vhodné kroky a přijata krátkodobá i dlouhodobá opatření;

| 19. | podporuje politiku pomoci a nové nástroje financování u velkých projektů v regionech (projekty s celkovými plánovanými náklady ve výši 50 milionů EUR a více), které zavedla Komise v roce 2009, uznává důležitost nástrojů finančního řízení a spolupráce s EIB nebo EIF, zejména programů JASPERS, JEREMIE a JESSICA, a vyzývá k dalšímu zvýšení finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím programu JASPERS (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech) nad 25 %, které se týkají pouze regionů Cíle 2, má-li být podpořena plná příprava a velmi rychlá realizace těchto projektů, ačkoliv jich je v současnosti stále málo; doufá, že předcházející zvýšení prostředků pro program JASPERS bude mít střednědobý i dlouhodobý dopad na růst hospodářské konkurenceschopnosti evropských regionů, a zastává názor, že by měla být pravidelně prováděna srovnávací analýza získaných výsledků a sledovaných cílů a rovněž přidělených finančních prostředků a prostředků nezbytných k dosažení příslušných cílů; |
| --- | --- |

19.

podporuje politiku pomoci a nové nástroje financování u velkých projektů v regionech (projekty s celkovými plánovanými náklady ve výši 50 milionů EUR a více), které zavedla Komise v roce 2009, uznává důležitost nástrojů finančního řízení a spolupráce s EIB nebo EIF, zejména programů JASPERS, JEREMIE a JESSICA, a vyzývá k dalšímu zvýšení finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím programu JASPERS (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech) nad 25 %, které se týkají pouze regionů Cíle 2, má-li být podpořena plná příprava a velmi rychlá realizace těchto projektů, ačkoliv jich je v současnosti stále málo; doufá, že předcházející zvýšení prostředků pro program JASPERS bude mít střednědobý i dlouhodobý dopad na růst hospodářské konkurenceschopnosti evropských regionů, a zastává názor, že by měla být pravidelně prováděna srovnávací analýza získaných výsledků a sledovaných cílů a rovněž přidělených finančních prostředků a prostředků nezbytných k dosažení příslušných cílů;

| 20. | zdůrazňuje, že evropská, vnitrostátní a regionální politika bude účinná a efektivní, pouze pokud bude řízena opravdu integrovaným způsobem založeným na víceúrovňové spolupráci místních, regionálních, vnitrostátních, přeshraničních i evropských veřejných orgánů; vyzývá Komisi, aby zhodnotila možnosti územní spolupráce pro inovaci na úrovni vnitrostátní i mezinárodní v rámci každého jednotlivého cíle politiky soudržnosti a aby analyzovala možnosti konsolidace cíle evropské územní spolupráce za účelem podněcování k regionální spolupráci v oblasti inovace; současně s upevněním cíle územní spolupráce (Cíl 3) doporučuje také podpořit možnost vypracování opatření v oblasti územní nadnárodní spolupráce v rámci Cíle 2; konstatuje, že tato možnost již existuje podle čl. 37 odst. 6 písm. b) nařízení (ES) č. 1083/2006; je toho názoru, že aniž by se změnil celkový rozpočet určený pro cíle soudržnosti, mělo by posílení územní spolupráce být doprovázeno zvýšením rozpočtu pro tuto rozšířenou územní spolupráci; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že evropská, vnitrostátní a regionální politika bude účinná a efektivní, pouze pokud bude řízena opravdu integrovaným způsobem založeným na víceúrovňové spolupráci místních, regionálních, vnitrostátních, přeshraničních i evropských veřejných orgánů; vyzývá Komisi, aby zhodnotila možnosti územní spolupráce pro inovaci na úrovni vnitrostátní i mezinárodní v rámci každého jednotlivého cíle politiky soudržnosti a aby analyzovala možnosti konsolidace cíle evropské územní spolupráce za účelem podněcování k regionální spolupráci v oblasti inovace; současně s upevněním cíle územní spolupráce (Cíl 3) doporučuje také podpořit možnost vypracování opatření v oblasti územní nadnárodní spolupráce v rámci Cíle 2; konstatuje, že tato možnost již existuje podle čl. 37 odst. 6 písm. b) nařízení (ES) č. 1083/2006; je toho názoru, že aniž by se změnil celkový rozpočet určený pro cíle soudržnosti, mělo by posílení územní spolupráce být doprovázeno zvýšením rozpočtu pro tuto rozšířenou územní spolupráci;

| 21. | podporuje navrhované změny prováděcích pravidel, jejichž smyslem je posílení flexibility strukturálních fondů a jejich přizpůsobení tak, aby vyhovovaly požadavku za současných mimořádných hospodářských podmínek okamžitě realizovat 455 programů v rámci politiky soudržnosti, zejména pokud jde o programy Cíle 2, přičemž zohledňuje nutnost, aby se vnitrostátní a regionální instituce a řídící orgány přizpůsobily této nové situaci a vyhnuly se případnému zneužití prostředků či špatnému řízení a zajistily možnost přidělit zbývající prostředky na jiné probíhající nebo budoucí projekty; požaduje na řídících orgánech, aby navrhly způsoby, jak zvýšit účinnost provádění operačních programů stanovených Cílem 2; |
| --- | --- |

21.

podporuje navrhované změny prováděcích pravidel, jejichž smyslem je posílení flexibility strukturálních fondů a jejich přizpůsobení tak, aby vyhovovaly požadavku za současných mimořádných hospodářských podmínek okamžitě realizovat 455 programů v rámci politiky soudržnosti, zejména pokud jde o programy Cíle 2, přičemž zohledňuje nutnost, aby se vnitrostátní a regionální instituce a řídící orgány přizpůsobily této nové situaci a vyhnuly se případnému zneužití prostředků či špatnému řízení a zajistily možnost přidělit zbývající prostředky na jiné probíhající nebo budoucí projekty; požaduje na řídících orgánech, aby navrhly způsoby, jak zvýšit účinnost provádění operačních programů stanovených Cílem 2;

| 22. | trvá na tom, že za zvláštních okolností (jako je hospodářská krize) může být při uplatňování pravidla N + 2 požadována větší míra pružnosti s ohledem na cíle sledované politikou soudržnosti a na dopady cyklických hospodářských změn na veřejné finance a soukromé investice; |
| --- | --- |

22.

trvá na tom, že za zvláštních okolností (jako je hospodářská krize) může být při uplatňování pravidla N + 2 požadována větší míra pružnosti s ohledem na cíle sledované politikou soudržnosti a na dopady cyklických hospodářských změn na veřejné finance a soukromé investice;

| 23. | doporučuje, aby všechny finanční prostředky, které nebyly v regionu využity podle pravidla N + 2 a N + 3, byly znovu přiděleny na regionální projekty a iniciativy Společenství; |
| --- | --- |

23.

doporučuje, aby všechny finanční prostředky, které nebyly v regionu využity podle pravidla N + 2 a N + 3, byly znovu přiděleny na regionální projekty a iniciativy Společenství;

| 24. | vyzývá Komisi ke zhodnocení akčního plánu / iniciativy „Small Business Act“ po roce provádění (prosinec 2008), především z hlediska výsledků dosažených při zvyšování konkurenceschopnosti malých podniků a z hlediska jejich přístupu k finančnímu a provoznímu kapitálu a podporování inovativních začínajících podniků, snižování administrativní zátěže atd.; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi ke zhodnocení akčního plánu / iniciativy „Small Business Act“ po roce provádění (prosinec 2008), především z hlediska výsledků dosažených při zvyšování konkurenceschopnosti malých podniků a z hlediska jejich přístupu k finančnímu a provoznímu kapitálu a podporování inovativních začínajících podniků, snižování administrativní zátěže atd.;

| 25. | trvá na tom, že rovnost žen mužů má pozitivní dopad na hospodářský růst; v tomto ohledu konstatuje, že z určitých studií vyplývá, že kdyby míra zaměstnanosti, zaměstnanosti na částečný úvazek a produktivity žen byly stejné jako u mužů, HDP by se pro plánovací období po roce 2013 zvýšil o 30 %; požaduje proto, aby projekty financované ze strukturálních fondů, které podporují rovný přístup a začlenění žen na trhu práce, byly předmětem zvláštního zájmu; |
| --- | --- |

25.

trvá na tom, že rovnost žen mužů má pozitivní dopad na hospodářský růst; v tomto ohledu konstatuje, že z určitých studií vyplývá, že kdyby míra zaměstnanosti, zaměstnanosti na částečný úvazek a produktivity žen byly stejné jako u mužů, HDP by se pro plánovací období po roce 2013 zvýšil o 30 %; požaduje proto, aby projekty financované ze strukturálních fondů, které podporují rovný přístup a začlenění žen na trhu práce, byly předmětem zvláštního zájmu;

| 26. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům. |
| --- | --- |

26.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.

---

(1)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0124.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/13

---

Úterý, 6. července 2010Udržitelná budoucnost pro dopravu

P7_TA(2010)0260

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu (2009/2096(INI))

2011/C 351 E/03

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise „Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům“ (KOM(2009)0279),

s ohledem na závěry předsednictva Rady ze dne 17. a 18. prosince 2009 týkající se sdělení Komise „Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům“ (17456/2009),

s ohledem na Bílou knihu Komise „Evropská dopravní politika do roku 2010: čas učinit rozhodnutí“ (KOM(2001)0370),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa v pohybu – Udržitelná mobilita pro náš kontinent – Přezkum Bílé knihy Evropské komise o dopravě z roku 2001 v polovině období“ (KOM (2006) 0314),

s ohledem na zelenou knihu Komise o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách (KOM(2007)0140),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Strategie pro provedení internalizace vnějších nákladů“ (KOM(2008)0435),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Doprava šetrnější k životnímu prostředí“ (KOM(2008)0433),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Omezení celosvětové změny klimatu na dva stupně Celsia – Postup do roku 2020 a na další období“ (KOM(2007)0002),

s ohledem na zelenou knihu Komise „TEN-T: přezkum politiky směrem k lépe integrované transevropské dopravní síti ve službách společné dopravní politiky“ (KOM(2009)0044),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě“ (KOM(2008)0886),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Program nákladní dopravy EU: Zvýšení účinnosti, integrace a udržitelnosti nákladní dopravy v Evropě“ (KOM(2007)0606),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro logistiku nákladní dopravy“ (KOM(2007)0607),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě“ (KOM(2006)0336),

s ohledem na druhou zprávu Komise o vývoji na železničním trhu (KOM(2009)0676),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ (KOM(2009)0008),

s ohledem na sdělení Komise a její akční plán týkající se vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek (KOM(2009)0010),

s ohledem na sdělení Komise o pobřežní plavbě (KOM(2004)0453),

s ohledem na sdělení Komise o evropské přístavní politice (KOM(2007)0616),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „K celoevropsky bezpečnější, čistší a účinnější mobilitě: První zpráva o iniciativě Inteligentní automobil“ (KOM(2007)0541),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – Snížení počtu obětí dopravních nehod v Evropské unii o polovinu do roku 2010: společné úsilí“ (KOM(2003)0311),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – zpráva v polovině období“ (KOM(2006)0074),

s ohledem na zelenou knihu Komise nazvanou „Na cestě k nové kultuře městské mobility“ (KOM(2007)0551),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro městskou mobilitu“ (KOM(2009)0490),

s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o strategii EU do roku 2020 (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2005 o námořní dopravě na krátké vzdálenosti (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o Evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu: snížení počtu obětí dopravních nehod v Evropské unii do roku 2010 na polovinu: společné úsilí (3),

s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2007 o Evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu – přezkum v polovině období (4),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o sdělení Evropa v pohybu – udržitelná mobilita pro náš kontinent (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o provádění prvního železničního balíčku (6),

s ohledem na své usnesení ze dne 5. září 2007 na téma „Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě“ (7),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2008 o evropské politice udržitelné dopravy s přihlédnutím k evropské politice v oblasti energetiky a životního prostředí (8),

s ohledem své usnesení ze dne 19. června 2008 v otázce sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: K celoevropsky bezpečnější, čistší a účinnější mobilitě: První zpráva o iniciativě Inteligentní automobil (9),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o nákladní dopravě v Evropě (10),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o evropské přístavní politice (11),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2009 o dopravě šetrnější k životnímu prostředí a internalizaci vnějších nákladů (12),

s ohledem na své usnesení ze dne 22. dubna 2009 o zelené knize o budoucí politice TEN-T (13),

s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro inteligentní dopravní systémy (14),

s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2009 o akčním plánu pro městskou mobilitu (15),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (16),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch, jakož i stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0189/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že dopravní odvětví představuje důležitou součást rozvoje Evropské unie a jejích regionů a měst, která bezprostředně ovlivňuje konkurenceschopnost a sociální soudržnost regionů a měst, a tím podstatně přispívá k realizaci evropského jednotného trhu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dopravní odvětví představuje důležitou součást rozvoje Evropské unie a jejích regionů a měst, která bezprostředně ovlivňuje konkurenceschopnost a sociální soudržnost regionů a měst, a tím podstatně přispívá k realizaci evropského jednotného trhu;

| B. | vzhledem k tomu, že doprava plní trojí funkci: ekonomickou, sociální a funkci územní soudržnosti, jež jsou zásadní pro evropskou integraci; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že doprava plní trojí funkci: ekonomickou, sociální a funkci územní soudržnosti, jež jsou zásadní pro evropskou integraci;

| C. | vzhledem k tomu, že dopravní odvětví má zásadní význam pro oblast hospodářství a zaměstnanosti, neboť v poměru k hrubému domácímu produktu tvoří 10 % prosperity EU a vytváří více než 10 milionů pracovních míst, a tudíž bude v budoucnu hrát klíčovou úlohu při provádění strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dopravní odvětví má zásadní význam pro oblast hospodářství a zaměstnanosti, neboť v poměru k hrubému domácímu produktu tvoří 10 % prosperity EU a vytváří více než 10 milionů pracovních míst, a tudíž bude v budoucnu hrát klíčovou úlohu při provádění strategie Evropa 2020;

| D. | vzhledem k tomu, že doprava je zásadním prvkem evropské politiky, vzhledem k tomu, že EU proto potřebuje finanční rámec, který zohlední budoucí výzvy v oblasti dopravní politiky, poskytne krátkodobý ekonomický stimul, zvýší produktivitu ve střednědobém a dlouhodobém horizontu a posílí Evropu jakožto oblast výzkumu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že doprava je zásadním prvkem evropské politiky, vzhledem k tomu, že EU proto potřebuje finanční rámec, který zohlední budoucí výzvy v oblasti dopravní politiky, poskytne krátkodobý ekonomický stimul, zvýší produktivitu ve střednědobém a dlouhodobém horizontu a posílí Evropu jakožto oblast výzkumu;

| E. | vzhledem k tomu, že dopravní odvětví má značný vliv na životní prostředí, kvalitu života a na zdraví lidí a že dopravní odvětví sice umožňuje profesní i soukromou mobilitu, avšak v roce 2008 odpovídalo za 27 % celkového objemu emisí CO2 a tento objem od té doby dále vzrostl; vzhledem k tomu, že v rámci odvětví dopravy představovala v roce 2007 silniční doprava 70,9 % celkových emisí CO2, letecká doprava 12,5 %, námořní a říční doprava 15,3 % a železniční doprava 0,6 celkových emisí CO2; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dopravní odvětví má značný vliv na životní prostředí, kvalitu života a na zdraví lidí a že dopravní odvětví sice umožňuje profesní i soukromou mobilitu, avšak v roce 2008 odpovídalo za 27 % celkového objemu emisí CO2 a tento objem od té doby dále vzrostl; vzhledem k tomu, že v rámci odvětví dopravy představovala v roce 2007 silniční doprava 70,9 % celkových emisí CO2, letecká doprava 12,5 %, námořní a říční doprava 15,3 % a železniční doprava 0,6 celkových emisí CO2;

| F. | vzhledem k tomu, že v Evropě je vyvíjeno úsilí zvýšit úroveň bezpečnosti u všech druhů dopravy, vzhledem k tomu, že v roce 2008 při dopravních nehodách zemřelo přibližně 39 000 osob a 300 000 osob bylo vážně zraněno, a proto je důležité i nadále posilovat veškeré aspekty týkající se bezpečnosti, zejména bezpečnosti na silnicích; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v Evropě je vyvíjeno úsilí zvýšit úroveň bezpečnosti u všech druhů dopravy, vzhledem k tomu, že v roce 2008 při dopravních nehodách zemřelo přibližně 39 000 osob a 300 000 osob bylo vážně zraněno, a proto je důležité i nadále posilovat veškeré aspekty týkající se bezpečnosti, zejména bezpečnosti na silnicích;

| G. | vzhledem k tomu, že se EU v rámci souboru opatření v oblasti změny klimatu zavázala ke snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % oproti roku 1990, což nadále zůstává závazným cílem; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že se EU v rámci souboru opatření v oblasti změny klimatu zavázala ke snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % oproti roku 1990, což nadále zůstává závazným cílem;

| H. | vzhledem k tomu, že cílů stanovených v Bílé knize z roku 2001 bylo dosaženo jen částečně, a proto je nezbytné přezkoumat, zda mají tyto cíle zůstat zachovány nebo nově formulovány, a v případě nutnosti je třeba zvýšit úsilí při dosahování těchto cílů; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že cílů stanovených v Bílé knize z roku 2001 bylo dosaženo jen částečně, a proto je nezbytné přezkoumat, zda mají tyto cíle zůstat zachovány nebo nově formulovány, a v případě nutnosti je třeba zvýšit úsilí při dosahování těchto cílů;

| I. | vzhledem k tomu, že problémy při provádění, jako např. opožděné nebo chybné provádění, podstatně omezují účinnost evropských právních předpisů; vzhledem k tomu, že je proto v tomto ohledu naléhavě třeba jednat; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že problémy při provádění, jako např. opožděné nebo chybné provádění, podstatně omezují účinnost evropských právních předpisů; vzhledem k tomu, že je proto v tomto ohledu naléhavě třeba jednat;

| J. | vzhledem k tomu, že parlamentní činnost musí být prováděna soudržným způsobem, zejména v oblastech, které se přímo dotýkají dopravní politiky, jako je např. politika životního prostředí, sociální politika, politika městského rozvoje a územního plánování či politika zaměstnanosti a hospodářská politika; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že parlamentní činnost musí být prováděna soudržným způsobem, zejména v oblastech, které se přímo dotýkají dopravní politiky, jako je např. politika životního prostředí, sociální politika, politika městského rozvoje a územního plánování či politika zaměstnanosti a hospodářská politika;

| K. | vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize těžce postihla dopravní odvětví, čehož by však mělo být využito jako šance napomoci dopravnímu odvětví směrem do budoucnosti, resp. jej podpořit, a to zejména posílením udržitelných způsobů dopravy a prostřednictvím příslušných investic mj. do železniční a vodní dopravy; vzhledem k tomu, že tak budou zajištěny rovnější podmínky na trhu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize těžce postihla dopravní odvětví, čehož by však mělo být využito jako šance napomoci dopravnímu odvětví směrem do budoucnosti, resp. jej podpořit, a to zejména posílením udržitelných způsobů dopravy a prostřednictvím příslušných investic mj. do železniční a vodní dopravy; vzhledem k tomu, že tak budou zajištěny rovnější podmínky na trhu;

| L. | vzhledem k tomu, že jakožto součást budoucího přezkumu agentur je třeba provést analýzu přidané hodnoty, kterou agentury poskytují, jakožto i potřeby zřídit evropskou dopravní agenturu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že jakožto součást budoucího přezkumu agentur je třeba provést analýzu přidané hodnoty, kterou agentury poskytují, jakožto i potřeby zřídit evropskou dopravní agenturu;

| M. | vzhledem k tomu, že také pro dopravní odvětví má veliký význam stanovování měřitelných cílů, čímž se jednak lépe prověří účinnost dopravní politiky a za druhé zajistí společenské a hospodářské zaměření plánování a čímž se dále ukáže, že navrhovaná opatření jsou nezbytná k uskutečnění dopravní politiky; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že také pro dopravní odvětví má veliký význam stanovování měřitelných cílů, čímž se jednak lépe prověří účinnost dopravní politiky a za druhé zajistí společenské a hospodářské zaměření plánování a čímž se dále ukáže, že navrhovaná opatření jsou nezbytná k uskutečnění dopravní politiky;

| N. | vzhledem k tomu, že podstatný rozvoj výzkumu, infrastruktury a techniky vyžaduje odpovídající finanční prostředky a nástroje; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že podstatný rozvoj výzkumu, infrastruktury a techniky vyžaduje odpovídající finanční prostředky a nástroje;

| O. | vzhledem k tomu, že vývoj společnosti a četných hospodářských odvětví vede ke zvýšené poptávce v dopravním odvětví, pro které jsou tudíž zásadní všechny druhy dopravy, vzhledem k tomu, že tyto druhy však musí být hodnoceny na základě své účinnosti z hlediska hospodářské politiky, politiky životního prostředí, sociální politiky a politiky zaměstnanosti; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že vývoj společnosti a četných hospodářských odvětví vede ke zvýšené poptávce v dopravním odvětví, pro které jsou tudíž zásadní všechny druhy dopravy, vzhledem k tomu, že tyto druhy však musí být hodnoceny na základě své účinnosti z hlediska hospodářské politiky, politiky životního prostředí, sociální politiky a politiky zaměstnanosti;

| P. | vzhledem k tomu, že do budoucna je žádoucí udržitelná spolupráce všech druhů dopravy - jak přepravy osob, tak zboží - aby byly vytvořeny bezpečné, udržitelné, logisticky propracované a tedy účinné dopravní řetězce, včetně multimodálních řešení a vzájemného propojení dálkové dopravy s dopravou místní; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že do budoucna je žádoucí udržitelná spolupráce všech druhů dopravy - jak přepravy osob, tak zboží - aby byly vytvořeny bezpečné, udržitelné, logisticky propracované a tedy účinné dopravní řetězce, včetně multimodálních řešení a vzájemného propojení dálkové dopravy s dopravou místní;

Společenské, hospodářské a environmentální výzvy

| 1. | je přesvědčen, že politika EU obecně potřebuje jasnou a soudržnou vizi budoucnosti dopravy jakožto ústředního odvětví jednotného trhu, které v celé Evropě zajišťuje volný pohyb osob a zboží a územní soudržnost; domnívá se, že společně s tím, že bude nadále tvořit významnou část udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy, se musí odvětví dopravy vyvíjet v rámci trvale vysokých sociálních a environmentálních standardů a zaručit hospodářskou účinnost; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že politika EU obecně potřebuje jasnou a soudržnou vizi budoucnosti dopravy jakožto ústředního odvětví jednotného trhu, které v celé Evropě zajišťuje volný pohyb osob a zboží a územní soudržnost; domnívá se, že společně s tím, že bude nadále tvořit významnou část udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy, se musí odvětví dopravy vyvíjet v rámci trvale vysokých sociálních a environmentálních standardů a zaručit hospodářskou účinnost;

| 2. | je přesvědčen, že demografické změny, zejména v městských oblastech, budou výzvou pro dopravu v oblasti bezpečnosti a kapacit a že z tohoto hlediska musí být základní právo na mobilitu a jeho použitelnost vnímáno jako podstatné a musí být uplatňováno rovněž prostřednictvím lepší dostupnosti a výstavby chybějící infrastruktury; zdůrazňuje, že v této souvislosti jsou pro městské oblasti perspektivní dobře integrované multimodální dopravní řetězce, včetně chůze, jízdy na kole a hromadné dopravy; zdůrazňuje, že v městských oblastech určí zejména současná infrastruktura, který způsob dopravy bude nejvhodnější; domnívá se, že dobré spojení prostřednictvím hromadné dopravy omezí ve venkovských oblastech používání soukromých vozidel; v zájmu vytvoření soudržné městské a příměstské dopravy a zachování populace na venkově vyzývá k založení funkčních městských regionů; |
| --- | --- |

2.

je přesvědčen, že demografické změny, zejména v městských oblastech, budou výzvou pro dopravu v oblasti bezpečnosti a kapacit a že z tohoto hlediska musí být základní právo na mobilitu a jeho použitelnost vnímáno jako podstatné a musí být uplatňováno rovněž prostřednictvím lepší dostupnosti a výstavby chybějící infrastruktury; zdůrazňuje, že v této souvislosti jsou pro městské oblasti perspektivní dobře integrované multimodální dopravní řetězce, včetně chůze, jízdy na kole a hromadné dopravy; zdůrazňuje, že v městských oblastech určí zejména současná infrastruktura, který způsob dopravy bude nejvhodnější; domnívá se, že dobré spojení prostřednictvím hromadné dopravy omezí ve venkovských oblastech používání soukromých vozidel; v zájmu vytvoření soudržné městské a příměstské dopravy a zachování populace na venkově vyzývá k založení funkčních městských regionů;

| 3. | žádá Komisi, aby pro města s více než 100 000 obyvateli zavedla plány udržitelné městské mobility při náležitém zohlednění zásady subsidiarity a aby podněcovala města k sestavení plánů mobility, které nabídnou koncepci integrované dopravy, s cílem snížit poškozování životního prostředí a posílit zdravotní hlediska a účinnost mobility; |
| --- | --- |

3.

žádá Komisi, aby pro města s více než 100 000 obyvateli zavedla plány udržitelné městské mobility při náležitém zohlednění zásady subsidiarity a aby podněcovala města k sestavení plánů mobility, které nabídnou koncepci integrované dopravy, s cílem snížit poškozování životního prostředí a posílit zdravotní hlediska a účinnost mobility;

| 4. | domnívá se, že rostoucí poptávka vede mimo jiné k výzvám v oblasti kapacit, resp. ke snížení účinnosti vzhledem k problémům s infrastrukturou v nákladní dopravě, domnívá se proto, že by měla být především posílena součinnost různých druhů dopravy a bezpečnost účastníků dopravy i zboží a že by měla být zásadním způsobem zlepšena infrastruktura a zejména odstraněna problematická místa, která jsou známa již mnoho let; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že rostoucí poptávka vede mimo jiné k výzvám v oblasti kapacit, resp. ke snížení účinnosti vzhledem k problémům s infrastrukturou v nákladní dopravě, domnívá se proto, že by měla být především posílena součinnost různých druhů dopravy a bezpečnost účastníků dopravy i zboží a že by měla být zásadním způsobem zlepšena infrastruktura a zejména odstraněna problematická místa, která jsou známa již mnoho let;

| 5. | zdůrazňuje, že vyloučení emisí uhlíku z dopravy je jednou z nejdůležitějších výzev budoucí dopravní politiky EU a že by k němu měly být využity všechny existující a udržitelné prostředky, jako mimo jiné smíšené využívání energetických zdrojů pro podporu výzkumu a vývoje technologií a způsobů ohleduplnějších k životnímu prostředí, opatření pro tvorbu cen a internalizace vnějších nákladů všech druhů dopravy za předpokladu, že zisky, které tak na úrovni EU vzniknou, budou použity ke zlepšení udržitelnosti mobility a opatření ovlivňujících chování účastníků dopravy i profesionálů v dopravě (zvyšování informovanosti, chování ohleduplné k životnímu prostředí atd.); zdůrazňuje, že za tímto účelem by měly být vytvořeny především finanční pobídky s vyloučením případného narušování hospodářské soutěže mezi různými druhy dopravy a mezi jednotlivými členskými státy; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že vyloučení emisí uhlíku z dopravy je jednou z nejdůležitějších výzev budoucí dopravní politiky EU a že by k němu měly být využity všechny existující a udržitelné prostředky, jako mimo jiné smíšené využívání energetických zdrojů pro podporu výzkumu a vývoje technologií a způsobů ohleduplnějších k životnímu prostředí, opatření pro tvorbu cen a internalizace vnějších nákladů všech druhů dopravy za předpokladu, že zisky, které tak na úrovni EU vzniknou, budou použity ke zlepšení udržitelnosti mobility a opatření ovlivňujících chování účastníků dopravy i profesionálů v dopravě (zvyšování informovanosti, chování ohleduplné k životnímu prostředí atd.); zdůrazňuje, že za tímto účelem by měly být vytvořeny především finanční pobídky s vyloučením případného narušování hospodářské soutěže mezi různými druhy dopravy a mezi jednotlivými členskými státy;

| 6. | bere na vědomí, že podle Mezinárodní námořní organizace produkuje námořní doprava tři až pětkrát méně CO2 než pozemní doprava, ale má obavy z očekávaných emisí SOx a NOx z námořní dopravy, které budou mít do roku 2020 přibližně stejný objem jako emise z pozemní dopravy, a lituje bezvýsledného pokusu organizace IMO o zavedení systému na snižování emisí CO2; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí, že podle Mezinárodní námořní organizace produkuje námořní doprava tři až pětkrát méně CO2 než pozemní doprava, ale má obavy z očekávaných emisí SOx a NOx z námořní dopravy, které budou mít do roku 2020 přibližně stejný objem jako emise z pozemní dopravy, a lituje bezvýsledného pokusu organizace IMO o zavedení systému na snižování emisí CO2;

| 7. | zdůrazňuje potřebu lepší informovanosti široké veřejnosti o důsledcích cestování ve volném čase a vyzývá Komisi, aby se cestováním ve volném čase zabývala v rámci své politické koncepce; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje potřebu lepší informovanosti široké veřejnosti o důsledcích cestování ve volném čase a vyzývá Komisi, aby se cestováním ve volném čase zabývala v rámci své politické koncepce;

Bezpečnost

| 8. | zdůrazňuje, že bezpečnost musí být i nadále jednou z priorit budoucí dopravní politiky a že bezpečnost jak aktivních, tak i pasivních uživatelů všech druhů dopravy musí být zaručena; připisuje zásadní význam snížení nepříznivých dopadů dopravy na zdraví, zejména prostřednictvím moderních technologií, a zaručení práv cestujících ve všech druzích dopravy, především práv cestujících se sníženou mobilitou, a sice na základě jasných a transparentních pravidel; podporuje vytvoření charty práv cestujících v Evropské unii; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že bezpečnost musí být i nadále jednou z priorit budoucí dopravní politiky a že bezpečnost jak aktivních, tak i pasivních uživatelů všech druhů dopravy musí být zaručena; připisuje zásadní význam snížení nepříznivých dopadů dopravy na zdraví, zejména prostřednictvím moderních technologií, a zaručení práv cestujících ve všech druzích dopravy, především práv cestujících se sníženou mobilitou, a sice na základě jasných a transparentních pravidel; podporuje vytvoření charty práv cestujících v Evropské unii;

| 9. | vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila studii, která by zahrnovala osvědčené postupy členských států týkající se dopadu omezení rychlosti na všechny typy vozidel a komunikací, jak městských, tak meziměstských, s cílem předložit legislativní opatření, která by snížila emise a zvýšila bezpečnost silničního provozu; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila studii, která by zahrnovala osvědčené postupy členských států týkající se dopadu omezení rychlosti na všechny typy vozidel a komunikací, jak městských, tak meziměstských, s cílem předložit legislativní opatření, která by snížila emise a zvýšila bezpečnost silničního provozu;

| 10. | zdůrazňuje nutnost zaručit bezpečnost osob i právní jistotu pracovníků v dopravním odvětví, mj. na základě vytvoření dostatečného počtu bezpečných parkovacích míst a harmonizace prosazování pravidel silniční dopravy i sankcí, jež je možné v jejich rámci uložit; dále zdůrazňuje, že zavedení přeshraničního uplatňování sankcí zvýší bezpečnost na silnicích pro všechny uživatele; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje nutnost zaručit bezpečnost osob i právní jistotu pracovníků v dopravním odvětví, mj. na základě vytvoření dostatečného počtu bezpečných parkovacích míst a harmonizace prosazování pravidel silniční dopravy i sankcí, jež je možné v jejich rámci uložit; dále zdůrazňuje, že zavedení přeshraničního uplatňování sankcí zvýší bezpečnost na silnicích pro všechny uživatele;

| 11. | upozorňuje na to, že nárůstu silniční nákladní dopravy neodpovídá počet odstavných ploch pro nákladní automobily v síti TERN, z čehož vyplývá, že nezvýší-li členské státy EU kvalitu a počet možností odpočinku, bude v případě řidičů z povolání zejména v nočních hodinách vážně ohroženo dodržování stanovené doby řízení a doby odpočinku, a tím i celková bezpečnost silničního provozu; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na to, že nárůstu silniční nákladní dopravy neodpovídá počet odstavných ploch pro nákladní automobily v síti TERN, z čehož vyplývá, že nezvýší-li členské státy EU kvalitu a počet možností odpočinku, bude v případě řidičů z povolání zejména v nočních hodinách vážně ohroženo dodržování stanovené doby řízení a doby odpočinku, a tím i celková bezpečnost silničního provozu;

Efektivní součinnost různých druhů dopravy

| 12. | domnívá se, že rozvoj osobní a nákladní dopravy jako celku závisí do značné míry na účinném využití různých druhů dopravy, a proto by evropská dopravní politika měla být zaměřena na efektivní součinnost různých druhů dopravy, která bude úzce spojena s vyloučením emisí uhlíku z dopravy, bezpečností a hospodárností dopravy; věří, že to povede k optimálnímu přerozdělení mezi různými druhy dopravy a posunu k udržitelnějším způsobům dopravy a zároveň bude zajištěna interoperabilita v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi nimi, posílena udržitelnější doprava a logistické řetězce i nabídka a dojde k posílení bezproblémových dopravních toků mezi druhy dopravy a dopravními uzly; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že rozvoj osobní a nákladní dopravy jako celku závisí do značné míry na účinném využití různých druhů dopravy, a proto by evropská dopravní politika měla být zaměřena na efektivní součinnost různých druhů dopravy, která bude úzce spojena s vyloučením emisí uhlíku z dopravy, bezpečností a hospodárností dopravy; věří, že to povede k optimálnímu přerozdělení mezi různými druhy dopravy a posunu k udržitelnějším způsobům dopravy a zároveň bude zajištěna interoperabilita v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi nimi, posílena udržitelnější doprava a logistické řetězce i nabídka a dojde k posílení bezproblémových dopravních toků mezi druhy dopravy a dopravními uzly;

| 13. | zdůrazňuje, že efektivní součinnost různých druhů dopravy by měla být posuzována nejen podle kritérií hospodárnosti, ale také podle kritérií ochrany životního prostředí, sociálních a pracovních podmínek, bezpečnostních hledisek a hlediska územní soudržnosti, přičemž by měly být zohledněny rozdílné technické možnosti a rozdílná výchozí situace různých druhů dopravy na jedné straně, a států, regionů a měst na straně druhé; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že efektivní součinnost různých druhů dopravy by měla být posuzována nejen podle kritérií hospodárnosti, ale také podle kritérií ochrany životního prostředí, sociálních a pracovních podmínek, bezpečnostních hledisek a hlediska územní soudržnosti, přičemž by měly být zohledněny rozdílné technické možnosti a rozdílná výchozí situace různých druhů dopravy na jedné straně, a států, regionů a měst na straně druhé;

| 14. | zdůrazňuje, že efektivní součinnost různých druhů dopravy si žádá lepší infrastrukturu, mj. prostřednictvím budování zelených koridorů, snižování počtu problémových míst, zkvalitňování železniční a vodní dopravy, zvyšování bezpečnosti na základě nových technologií a zlepšování pracovních podmínek; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že efektivní součinnost různých druhů dopravy si žádá lepší infrastrukturu, mj. prostřednictvím budování zelených koridorů, snižování počtu problémových míst, zkvalitňování železniční a vodní dopravy, zvyšování bezpečnosti na základě nových technologií a zlepšování pracovních podmínek;

Dokončení vnitřního trhu

| 15. | požaduje pravidelné přezkumy evropských právních předpisů a jejich provádění a uplatňování, aby byla zajištěna jejich účinnost; vyzývá Komisi, aby důsledně odstraňovala překážky, které vznikají chybným nebo opožděným prováděním evropských právních předpisů v členských státech; |
| --- | --- |

15.

požaduje pravidelné přezkumy evropských právních předpisů a jejich provádění a uplatňování, aby byla zajištěna jejich účinnost; vyzývá Komisi, aby důsledně odstraňovala překážky, které vznikají chybným nebo opožděným prováděním evropských právních předpisů v členských státech;

| 16. | navrhuje, aby v novém rámci Lisabonské smlouvy a po dohodě s Komisí byla alespoň jednou ročně svolána společná schůze zástupců národních parlamentů zodpovědných za dopravu s cílem sdílet zkušenosti a zlepšit provádění právních předpisů EU v oblasti dopravy a spolupracovat na jeho zefektivnění; |
| --- | --- |

16.

navrhuje, aby v novém rámci Lisabonské smlouvy a po dohodě s Komisí byla alespoň jednou ročně svolána společná schůze zástupců národních parlamentů zodpovědných za dopravu s cílem sdílet zkušenosti a zlepšit provádění právních předpisů EU v oblasti dopravy a spolupracovat na jeho zefektivnění;

| 17. | konstatuje, že doprava hraje důležitou úlohu pro dokončení evropského vnitřního trhu, stejně jako pro volný pohyb občanů a zboží, a že by především v železniční dopravě ve všech členských státech EU mělo být dosaženo řízeného otevření trhu; je toho názoru, že zmíněné úplné otevření trhu bude prospěšné pro spotřebitele a mělo by být doprovázeno opatřeními, která zajistí kvalitu veřejných služeb, i dlouhodobým plánováním investic do infrastruktury a technické interoperability s cílem zvýšit účinnost a bezpečnost a dalšími opatřeními, která zabrání narušení hospodářské soutěže v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi nimi, mimo jiné v sociální, fiskální bezpečnostní a environmentální oblasti; internalizace externích sociálních a environmentálních nákladů by měla probíhat postupně, přičemž bude zahájena u nejvíce znečišťujících druhů dopravy, jimiž jsou silniční a letecká doprava; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že doprava hraje důležitou úlohu pro dokončení evropského vnitřního trhu, stejně jako pro volný pohyb občanů a zboží, a že by především v železniční dopravě ve všech členských státech EU mělo být dosaženo řízeného otevření trhu; je toho názoru, že zmíněné úplné otevření trhu bude prospěšné pro spotřebitele a mělo by být doprovázeno opatřeními, která zajistí kvalitu veřejných služeb, i dlouhodobým plánováním investic do infrastruktury a technické interoperability s cílem zvýšit účinnost a bezpečnost a dalšími opatřeními, která zabrání narušení hospodářské soutěže v rámci jednotlivých druhů dopravy i mezi nimi, mimo jiné v sociální, fiskální bezpečnostní a environmentální oblasti; internalizace externích sociálních a environmentálních nákladů by měla probíhat postupně, přičemž bude zahájena u nejvíce znečišťujících druhů dopravy, jimiž jsou silniční a letecká doprava;

| 18. | vyzývá Komisi a orgány členských států, aby usnadnily dokončení procesu liberalizace kabotážní dopravy, aby tak došlo ke snížení nadměrného počtu jízd naprázdno a k vytvoření udržitelnější silniční a železniční sítě prostřednictvím zvýšení počtu uzlů nákladní přepravy; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi a orgány členských států, aby usnadnily dokončení procesu liberalizace kabotážní dopravy, aby tak došlo ke snížení nadměrného počtu jízd naprázdno a k vytvoření udržitelnější silniční a železniční sítě prostřednictvím zvýšení počtu uzlů nákladní přepravy;

| 19. | v zájmu dosažení účinné námořní dopravy kombinovatelné s jinými druhy dopravy je nevyhnutelné opět přistoupit k rozhodnému procesu liberalizace, aby byl tento druh dopravy skutečně konkurenceschopný; |
| --- | --- |

19.

v zájmu dosažení účinné námořní dopravy kombinovatelné s jinými druhy dopravy je nevyhnutelné opět přistoupit k rozhodnému procesu liberalizace, aby byl tento druh dopravy skutečně konkurenceschopný;

| 20. | vzhledem k hospodářským potřebám zdůrazňuje význam skutečně evropské správy dopravní infrastruktury (železniční koridory pro nákladní a osobní dopravu, jednotné evropské nebe, přístavy a jejich napojení na dopravní sítě, prostor námořní dopravy bez překážek, vnitrozemské vodní cesty) s cílem snížit dopad existence hranic na všechny druhy dopravy a posílit konkurenceschopnost a atraktivitu EU; |
| --- | --- |

20.

vzhledem k hospodářským potřebám zdůrazňuje význam skutečně evropské správy dopravní infrastruktury (železniční koridory pro nákladní a osobní dopravu, jednotné evropské nebe, přístavy a jejich napojení na dopravní sítě, prostor námořní dopravy bez překážek, vnitrozemské vodní cesty) s cílem snížit dopad existence hranic na všechny druhy dopravy a posílit konkurenceschopnost a atraktivitu EU;

| 21. | vyzývá ke zřízení společného evropského rezervačního systému s cílem zvýšit efektivitu jednotlivých druhů dopravy a zjednodušit a zlepšit jejich interoperabilitu; |
| --- | --- |

21.

vyzývá ke zřízení společného evropského rezervačního systému s cílem zvýšit efektivitu jednotlivých druhů dopravy a zjednodušit a zlepšit jejich interoperabilitu;

| 22. | zdůrazňuje, že doprava má vliv na sociální, zdravotní a bezpečnostní politiku a že v rámci vytvoření jednotného dopravního prostoru musí být na vysoké úrovni harmonizovány a trvale zlepšovány zaměstnanecké a pracovní podmínky i vzdělávání a odborná příprava, a to na základě účinného sociálního dialogu na evropské úrovni; zdůrazňuje, že mimo jiné vytváření evropských vzdělávacích a špičkových středisek v příslušných členských státech může přispět k podpoře kvality odborné přípravy a postavení osob zaměstnaných v dopravě, i ke vzájemnému uznávání studia v rámci odborné přípravy; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že doprava má vliv na sociální, zdravotní a bezpečnostní politiku a že v rámci vytvoření jednotného dopravního prostoru musí být na vysoké úrovni harmonizovány a trvale zlepšovány zaměstnanecké a pracovní podmínky i vzdělávání a odborná příprava, a to na základě účinného sociálního dialogu na evropské úrovni; zdůrazňuje, že mimo jiné vytváření evropských vzdělávacích a špičkových středisek v příslušných členských státech může přispět k podpoře kvality odborné přípravy a postavení osob zaměstnaných v dopravě, i ke vzájemnému uznávání studia v rámci odborné přípravy;

| 23. | domnívá se, že pro dosažení vyšší účinnosti v dopravní politice je třeba vyhodnotit programy (jako např. Galileo a ITS - inteligentní dopravní systémy pro všechny druhy dopravy), a na základě výsledků vhodně uzpůsobit strategii i plánování; je si mj. vědom toho, jak je stále žádoucí nový program pro bezpečnost v silničním provozu, další revitalizace sítí TEN-T, průběžné vyhodnocení programu NAIADES, velmi důsledné a plné provádění programu jednotného evropského nebe, SESAR a 8. rámcového programu pro výzkum a pokračování programu Marco Polo ve zjednodušené formě; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že pro dosažení vyšší účinnosti v dopravní politice je třeba vyhodnotit programy (jako např. Galileo a ITS - inteligentní dopravní systémy pro všechny druhy dopravy), a na základě výsledků vhodně uzpůsobit strategii i plánování; je si mj. vědom toho, jak je stále žádoucí nový program pro bezpečnost v silničním provozu, další revitalizace sítí TEN-T, průběžné vyhodnocení programu NAIADES, velmi důsledné a plné provádění programu jednotného evropského nebe, SESAR a 8. rámcového programu pro výzkum a pokračování programu Marco Polo ve zjednodušené formě;

Evropské agentury

| 24. | domnívá se, že technická interoperabilita a její financování, stejně jako evropská osvědčení, standardizace a vzájemné uznávání představují zásadní prvky dobře fungujícího jednotného trhu a že prosazování těchto prvků by mělo být důležitou součástí úkolů různých agentur; zdůrazňuje, že by všechny agentury měly usilovat o dosažení, a v krátké době také dosáhnout, podobné úrovně odpovědnosti a pravomocí a měly by být pravidelně hodnoceny; vybízí zejména k rozvoji úplného potenciálu Evropské agentury pro železnice, včetně postupného přebírání odpovědnosti za vydávání osvědčení všem novým kolejovým vozidlům a železniční infrastruktuře a za pravidelné audity vnitrostátních orgánů pro bezpečnost nebo rovnocenných orgánů členských států, jak stanoví směrnice 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že technická interoperabilita a její financování, stejně jako evropská osvědčení, standardizace a vzájemné uznávání představují zásadní prvky dobře fungujícího jednotného trhu a že prosazování těchto prvků by mělo být důležitou součástí úkolů různých agentur; zdůrazňuje, že by všechny agentury měly usilovat o dosažení, a v krátké době také dosáhnout, podobné úrovně odpovědnosti a pravomocí a měly by být pravidelně hodnoceny; vybízí zejména k rozvoji úplného potenciálu Evropské agentury pro železnice, včetně postupného přebírání odpovědnosti za vydávání osvědčení všem novým kolejovým vozidlům a železniční infrastruktuře a za pravidelné audity vnitrostátních orgánů pro bezpečnost nebo rovnocenných orgánů členských států, jak stanoví směrnice 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004;

| 25. | zdůrazňuje, že silniční doprava představuje 75 % dopravního odvětví, a tudíž žádá o zohlednění potřebnosti agentury pro silniční dopravu, zejména s cílem zvýšit bezpečnost na silnicích a zaručit základní právo občanů na bezpečnou mobilitu podporou nových aplikací (jako např. Galileo nebo stejně vhodné technologie pro inteligentní dopravní systémy) a řídit výzkumné programy; dále se domnívá, že tato agentura by také mohla přistupovat k regulačním opatřením tehdy, jde-li o odstraňování překážek pro udržitelný vnitřní trh; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že silniční doprava představuje 75 % dopravního odvětví, a tudíž žádá o zohlednění potřebnosti agentury pro silniční dopravu, zejména s cílem zvýšit bezpečnost na silnicích a zaručit základní právo občanů na bezpečnou mobilitu podporou nových aplikací (jako např. Galileo nebo stejně vhodné technologie pro inteligentní dopravní systémy) a řídit výzkumné programy; dále se domnívá, že tato agentura by také mohla přistupovat k regulačním opatřením tehdy, jde-li o odstraňování překážek pro udržitelný vnitřní trh;

| 26. | poukazuje na to, že se vnitrozemská vodní doprava stále potýká s nejednotným institucionálním rámcem, a požaduje vytvoření trvalé a strukturované spolupráce mezi příslušnými orgány s cílem úplného využití potenciálu tohoto druhu dopravy; |
| --- | --- |

26.

poukazuje na to, že se vnitrozemská vodní doprava stále potýká s nejednotným institucionálním rámcem, a požaduje vytvoření trvalé a strukturované spolupráce mezi příslušnými orgány s cílem úplného využití potenciálu tohoto druhu dopravy;

Výzkum a technologie

| 27. | pro odvětví dopravy požaduje agendu v oblasti výzkumu a technologií; domnívá se, že tato agenda by měla být vytvářena ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými subjekty, aby byly pochopeny potřeby tohoto odvětví, a na tomto základě lépe přidělovány finanční prostředky EU; je toho názoru, že upřednostněny by měly být projekty zaměřené na vyloučení uhlíku z dopravy, zlepšení transparentnosti dodavatelského řetězce a bezpečnosti a zabezpečení dopravy, zlepšení řízení dopravy a snížení administrativní zátěže; |
| --- | --- |

27.

pro odvětví dopravy požaduje agendu v oblasti výzkumu a technologií; domnívá se, že tato agenda by měla být vytvářena ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými subjekty, aby byly pochopeny potřeby tohoto odvětví, a na tomto základě lépe přidělovány finanční prostředky EU; je toho názoru, že upřednostněny by měly být projekty zaměřené na vyloučení uhlíku z dopravy, zlepšení transparentnosti dodavatelského řetězce a bezpečnosti a zabezpečení dopravy, zlepšení řízení dopravy a snížení administrativní zátěže;

| 28. | zdůrazňuje, že výzkum, vývoj a inovace musí být podpořeny, jelikož jsou na základě snížení výfukových plynů a hluku ze všech druhů dopravy významným přínosem pro životní prostředí, navíc zvyšují bezpečnost díky lepšímu využití stávající kapacity infrastruktury a odstraňování problémových dopravních míst, a v neposlední řadě vedou k větší energetické nezávislosti všech druhů dopravy v celé dopravní síti; v této souvislosti zdůrazňuje, že inteligentní, interoperabilní a provázané systémy pro řízení a bezpečnost dopravy, jako např. systémy ERTMS, Galileo, SESAR, ITS a další vhodné technologie, musí být podpořeny jak v rámci výzkumu a vývoje, tak i v praxi; vyzývá členské státy, aby zajistily přínos inteligentních dopravních systémů pro všechny evropské občany; konstatuje, že v souvislosti se slibnými technologiemi musí být vytvořeny nezbytné rámcové podmínky a otevřené normy, aniž by docházelo k neopodstatněnému zvýhodnění jakékoli specifické technologie; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že výzkum, vývoj a inovace musí být podpořeny, jelikož jsou na základě snížení výfukových plynů a hluku ze všech druhů dopravy významným přínosem pro životní prostředí, navíc zvyšují bezpečnost díky lepšímu využití stávající kapacity infrastruktury a odstraňování problémových dopravních míst, a v neposlední řadě vedou k větší energetické nezávislosti všech druhů dopravy v celé dopravní síti; v této souvislosti zdůrazňuje, že inteligentní, interoperabilní a provázané systémy pro řízení a bezpečnost dopravy, jako např. systémy ERTMS, Galileo, SESAR, ITS a další vhodné technologie, musí být podpořeny jak v rámci výzkumu a vývoje, tak i v praxi; vyzývá členské státy, aby zajistily přínos inteligentních dopravních systémů pro všechny evropské občany; konstatuje, že v souvislosti se slibnými technologiemi musí být vytvořeny nezbytné rámcové podmínky a otevřené normy, aniž by docházelo k neopodstatněnému zvýhodnění jakékoli specifické technologie;

| 29. | zdůrazňuje, že v rámci ochrany životního prostředí a energetické nezávislosti EU by měl každý druh dopravy snížit své emise CO2 za podpory poskytované výzkumem a vývojem inovativních, energeticky účinných a čistých technologií a obnovitelných zdrojů energie, což povede mimo jiné k udržitelnější povaze vozidel u všech druhů dopravy; je toho názoru, že by to současně posílilo konkurenceschopnost evropských podniků; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že v rámci ochrany životního prostředí a energetické nezávislosti EU by měl každý druh dopravy snížit své emise CO2 za podpory poskytované výzkumem a vývojem inovativních, energeticky účinných a čistých technologií a obnovitelných zdrojů energie, což povede mimo jiné k udržitelnější povaze vozidel u všech druhů dopravy; je toho názoru, že by to současně posílilo konkurenceschopnost evropských podniků;

| 30. | zdůrazňuje, že je zapotřebí jednotných definic příslušných pojmů v oblasti bezpečnosti silničního provozu a šetření nehod za účelem zajištění srovnatelnosti výsledků a případných prováděných opatření; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že je zapotřebí jednotných definic příslušných pojmů v oblasti bezpečnosti silničního provozu a šetření nehod za účelem zajištění srovnatelnosti výsledků a případných prováděných opatření;

| 31. | zdůrazňuje, že harmonizace přepravních dokladů podle nejnovějších komunikačních norem a jejich multimodální a mezinárodní použitelnost může vést k podstatnému zlepšení bezpečnosti a logistiky, jakož i k významnému snížení administrativní zátěže; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že harmonizace přepravních dokladů podle nejnovějších komunikačních norem a jejich multimodální a mezinárodní použitelnost může vést k podstatnému zlepšení bezpečnosti a logistiky, jakož i k významnému snížení administrativní zátěže;

Dopravní fondy a evropská dopravní síť

| 32. | zdůrazňuje, že účinná politika v oblasti dopravy vyžaduje vhodný finanční rámec s ohledem na současné výzvy a že z tohoto důvodu je třeba navýšit stávající finanční prostředky určené pro dopravní odvětví a mobilitu; proto považuje za nutné:






  a) | vytvořit nástroj na koordinaci využívání různých zdrojů při financování dopravy, fondů dostupných v rámci politiky soudržnosti, veřejnosoukromých partnerství nebo jiných finančních nástrojů, jako jsou např. záruky; tyto koordinované zdroje financování by měly na všech úrovních správy sloužit ke zlepšení dopravní infrastruktury, podpoře projektů TEN-T, zajištění technické a funkční interoperability, posílení výzkumu a zavedení inteligentních dopravních systémů pro všechny druhy dopravy; financování by se mělo řídit transparentními kritérii způsobilosti, která zohlední efektivní součinnost různých druhů dopravy v souladu s odstavcem 5, sociální politiku, bezpečnostní, sociální, ekonomická hlediska i územní soudržnost; |
| --- | --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že účinná politika v oblasti dopravy vyžaduje vhodný finanční rámec s ohledem na současné výzvy a že z tohoto důvodu je třeba navýšit stávající finanční prostředky určené pro dopravní odvětví a mobilitu; proto považuje za nutné:

a)

vytvořit nástroj na koordinaci využívání různých zdrojů při financování dopravy, fondů dostupných v rámci politiky soudržnosti, veřejnosoukromých partnerství nebo jiných finančních nástrojů, jako jsou např. záruky; tyto koordinované zdroje financování by měly na všech úrovních správy sloužit ke zlepšení dopravní infrastruktury, podpoře projektů TEN-T, zajištění technické a funkční interoperability, posílení výzkumu a zavedení inteligentních dopravních systémů pro všechny druhy dopravy; financování by se mělo řídit transparentními kritérii způsobilosti, která zohlední efektivní součinnost různých druhů dopravy v souladu s odstavcem 5, sociální politiku, bezpečnostní, sociální, ekonomická hlediska i územní soudržnost;

| b) | přijmout v rámci víceletého finančního rámce rozpočtový závazek určený na dopravní politiku; |
| --- | --- |

b)

přijmout v rámci víceletého finančního rámce rozpočtový závazek určený na dopravní politiku;

| c) | určit možnost, aby v rámci Paktu stability a růstu a s cílem podporovat udržitelnost ve střednědobém a v dlouhodobém horizontu byla při výpočtu schodků veřejného rozpočtu zohledněna dlouhodobá povaha investic do dopravní infrastruktury, pokud k tomu Komise předem udělí souhlas, což zlepší konkurenceschopnost ekonomiky; |
| --- | --- |

c)

určit možnost, aby v rámci Paktu stability a růstu a s cílem podporovat udržitelnost ve střednědobém a v dlouhodobém horizontu byla při výpočtu schodků veřejného rozpočtu zohledněna dlouhodobá povaha investic do dopravní infrastruktury, pokud k tomu Komise předem udělí souhlas, což zlepší konkurenceschopnost ekonomiky;

| d) | využít tento fond mj. pro účely spolufinancování z dosaženého zisku dosaženého internalizací vnějších nákladů; |
| --- | --- |

d)

využít tento fond mj. pro účely spolufinancování z dosaženého zisku dosaženého internalizací vnějších nákladů;

| 33. | požaduje soudržnou a integrovanou dopravní politiku, která prostřednictvím finanční podpory, která nebude posuzována podle kritérií konkurenceschopnosti, v souladu s pravidly EU pro státní podporu, posílí mimo jiné železniční a lodní dopravu, přístavní politiku a veřejnou hromadnou dopravu; |
| --- | --- |

33.

požaduje soudržnou a integrovanou dopravní politiku, která prostřednictvím finanční podpory, která nebude posuzována podle kritérií konkurenceschopnosti, v souladu s pravidly EU pro státní podporu, posílí mimo jiné železniční a lodní dopravu, přístavní politiku a veřejnou hromadnou dopravu;

| 34. | je toho názoru, že finanční a hospodářskou krizi je nutno využít jako šanci k cílené podpoře dopravního odvětví a poskytnutím finanční podpory umožnit investice do dopravy, jež bude v prvé řadě bezpečná, šetrná k životnímu prostředí, a tudíž i trvale udržitelná; je toho názoru, že by měly být v kontextu Evropské strategie 2020 uváženy investice EU do dopravních projektů, jelikož doprava a systémy mobility nabízí jedinečnou příležitost pro tvorbu stabilních pracovních míst; |
| --- | --- |

34.

je toho názoru, že finanční a hospodářskou krizi je nutno využít jako šanci k cílené podpoře dopravního odvětví a poskytnutím finanční podpory umožnit investice do dopravy, jež bude v prvé řadě bezpečná, šetrná k životnímu prostředí, a tudíž i trvale udržitelná; je toho názoru, že by měly být v kontextu Evropské strategie 2020 uváženy investice EU do dopravních projektů, jelikož doprava a systémy mobility nabízí jedinečnou příležitost pro tvorbu stabilních pracovních míst;

| 35. | je přesvědčen, že vymezení evropské ústřední sítě v rámci celkové sítě TEN-T, které je i nadále prioritou dopravní politiky EU, je třeba posoudit podle kritérií udržitelného rozvoje na evropské, ale i regionální a místní úrovni, a že multimodální platformy a přístavy s multimodálním překladištěm i nadále představují podstatnou součást v nabídce infrastruktury, jelikož umožňují účinné propojení mezi rozličnými druhy dopravy; |
| --- | --- |

35.

je přesvědčen, že vymezení evropské ústřední sítě v rámci celkové sítě TEN-T, které je i nadále prioritou dopravní politiky EU, je třeba posoudit podle kritérií udržitelného rozvoje na evropské, ale i regionální a místní úrovni, a že multimodální platformy a přístavy s multimodálním překladištěm i nadále představují podstatnou součást v nabídce infrastruktury, jelikož umožňují účinné propojení mezi rozličnými druhy dopravy;

| 36. | je toho názoru, že projekty TEN-T by měly i nadále zůstat prioritou dopravní politiky EU a že je nezbytně nutné řešit problém nedostatečné infrastruktury a překonat historické a geografické překážky, jež přetrvávají na hranicích; domnívá se, že sítě TEN-T by měly být integrovány do celoevropské sítě propojené s i oblastmi za hranicemi EU, je toho názoru, že tento proces lze uspíšit navýšením financování; |
| --- | --- |

36.

je toho názoru, že projekty TEN-T by měly i nadále zůstat prioritou dopravní politiky EU a že je nezbytně nutné řešit problém nedostatečné infrastruktury a překonat historické a geografické překážky, jež přetrvávají na hranicích; domnívá se, že sítě TEN-T by měly být integrovány do celoevropské sítě propojené s i oblastmi za hranicemi EU, je toho názoru, že tento proces lze uspíšit navýšením financování;

| 37. | žádá, aby infrastruktura vnitrozemské vodní dopravy, vnitrozemské přístavy a multimodální propojení mořských přístavů s vnitrozemím a železnicí hrály v evropské dopravní politice důležitější úlohu a aby jim byla poskytnuta větší podpora s cílem přispět ke snížení dopadu dopravy v EU na životní prostředí a k její větší bezpečnosti; je toho názoru, že ohleduplnost vnitrozemských plavidel k životnímu prostředí lze radikálně zlepšit, budou-li na nich instalovány nové pohonné jednotky vybavené nejmodernější dostupnou technologií pro regulaci emisí; |
| --- | --- |

37.

žádá, aby infrastruktura vnitrozemské vodní dopravy, vnitrozemské přístavy a multimodální propojení mořských přístavů s vnitrozemím a železnicí hrály v evropské dopravní politice důležitější úlohu a aby jim byla poskytnuta větší podpora s cílem přispět ke snížení dopadu dopravy v EU na životní prostředí a k její větší bezpečnosti; je toho názoru, že ohleduplnost vnitrozemských plavidel k životnímu prostředí lze radikálně zlepšit, budou-li na nich instalovány nové pohonné jednotky vybavené nejmodernější dostupnou technologií pro regulaci emisí;

| 38. | vyzdvihuje, že je třeba pohlížet na projekty týkající se námořní přepravy na krátké i dlouhé vzdálenosti v širším kontextu, který zahrnuje i země v bezprostřední geografické blízkosti Evropy; zdůrazňuje, že to bude vyžadovat větší součinnost mezi regionální politikou, rozvojovou politikou a dopravní politikou; |
| --- | --- |

38.

vyzdvihuje, že je třeba pohlížet na projekty týkající se námořní přepravy na krátké i dlouhé vzdálenosti v širším kontextu, který zahrnuje i země v bezprostřední geografické blízkosti Evropy; zdůrazňuje, že to bude vyžadovat větší součinnost mezi regionální politikou, rozvojovou politikou a dopravní politikou;

| 39. | uznává, že regionální letiště mají pro rozvoj okrajových a nejodlehlejších regionů klíčový význam, protože zvyšují jejich propojenost s dopravními uzly; považuje za obzvláště prospěšné využít, tam kde je to možné, intermodální řešení; domnívá se, že (vysokorychlostní) železniční spojení mezi letišti nabízejí ideální možnost, jak udržitelně propojit různé druhy dopravy; |
| --- | --- |

39.

uznává, že regionální letiště mají pro rozvoj okrajových a nejodlehlejších regionů klíčový význam, protože zvyšují jejich propojenost s dopravními uzly; považuje za obzvláště prospěšné využít, tam kde je to možné, intermodální řešení; domnívá se, že (vysokorychlostní) železniční spojení mezi letišti nabízejí ideální možnost, jak udržitelně propojit různé druhy dopravy;

Doprava v globálních souvislostech

| 40. | zdůrazňuje, že vytvoření evropského dopravního prostoru je důležitou prioritou a pro všechny druhy dopravy, především v letecké a lodní dopravě, do značné míry závisí na mezinárodním přijetí v rámci vyjednávaných dohod, přičemž by EU měla v příslušných mezinárodních grémiích zaujímat stále významnější úlohu při jeho vytváření; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že vytvoření evropského dopravního prostoru je důležitou prioritou a pro všechny druhy dopravy, především v letecké a lodní dopravě, do značné míry závisí na mezinárodním přijetí v rámci vyjednávaných dohod, přičemž by EU měla v příslušných mezinárodních grémiích zaujímat stále významnější úlohu při jeho vytváření;

Měřitelné cíle do roku 2020

| 41. | požaduje, aby byly sledovány jasnější a vyčíslitelnější cíle, kterých má být s ohledem na rok 2010 dosaženo v roce 2020, a proto navrhuje, aby






  — | byl o 40 % snížen počet mrtvých a těžce zraněných osob, a to jak v případě aktivních, tak i pasivních účastníků dopravy, přičemž tento cíl bude vytýčen v budoucí bílé knize o dopravě i v novém akčním plánu pro bezpečnost silničního provozu; |
| --- | --- | --- |

41.

požaduje, aby byly sledovány jasnější a vyčíslitelnější cíle, kterých má být s ohledem na rok 2010 dosaženo v roce 2020, a proto navrhuje, aby

—

byl o 40 % snížen počet mrtvých a těžce zraněných osob, a to jak v případě aktivních, tak i pasivních účastníků dopravy, přičemž tento cíl bude vytýčen v budoucí bílé knize o dopravě i v novém akčním plánu pro bezpečnost silničního provozu;

| — | se zvýšil počet odstavných ploch pro těžká nákladní vozidla v transevropské silniční síti (TERN) v každém členském státě o 40 %, aby se tak zajistila bezpečnost silničního provozu a dodržování doby odpočinku řidičů z povolání; |
| --- | --- |

—

se zvýšil počet odstavných ploch pro těžká nákladní vozidla v transevropské silniční síti (TERN) v každém členském státě o 40 %, aby se tak zajistila bezpečnost silničního provozu a dodržování doby odpočinku řidičů z povolání;

| — | byl zdvojnásoben počet cestujících využívajících autobusovou a kolejovou dopravu (a případně také cestujících využívajících lodní dopravu) a aby byly finanční prostředky pro dopravní koncepce podporující chůzi a jízdu na kole navýšeny o 20 %, aby se tak zajistilo dodržování práv zakotvených v právních předpisech Společenství, zejména práv cestujících se zdravotním postižením a s omezenou schopností pohybu; |
| --- | --- |

—

byl zdvojnásoben počet cestujících využívajících autobusovou a kolejovou dopravu (a případně také cestujících využívajících lodní dopravu) a aby byly finanční prostředky pro dopravní koncepce podporující chůzi a jízdu na kole navýšeny o 20 %, aby se tak zajistilo dodržování práv zakotvených v právních předpisech Společenství, zejména práv cestujících se zdravotním postižením a s omezenou schopností pohybu;

| — | emise CO2 v silniční osobní i nákladní dopravě byly prostřednictvím odpovídajících inovací, podpory alternativních zdrojů energie a logistické optimalizace osobní a nákladní dopravy sníženy o 20 %; |
| --- | --- |

—

emise CO2 v silniční osobní i nákladní dopravě byly prostřednictvím odpovídajících inovací, podpory alternativních zdrojů energie a logistické optimalizace osobní a nákladní dopravy sníženy o 20 %;

| — | bylo prostřednictvím cílených investic do elektrifikace železniční infrastruktury dosaženo cíle 20 % snížení energie spotřebované kolejovými vozidly v porovnání s hodnotou z roku 2010 a 40 % snížení spotřeby nafty v odvětví kolejové dopravy; |
| --- | --- |

—

bylo prostřednictvím cílených investic do elektrifikace železniční infrastruktury dosaženo cíle 20 % snížení energie spotřebované kolejovými vozidly v porovnání s hodnotou z roku 2010 a 40 % snížení spotřeby nafty v odvětví kolejové dopravy;

| — | byl veškerý nový vozový park, který bude objednán od roku 2011, vybaven systémy řízení železničního provozu (ERTMS) a systémem automatické kontroly rychlosti vlaků a aby byly nové dopravní linky a opravy v kolejové dopravě od roku 2011 kompatibilní s těmito systémy řízení; EU zvýšila finanční podporu provádění a rozšiřování plánu zavedení systémů ERTMS; |
| --- | --- |

—

byl veškerý nový vozový park, který bude objednán od roku 2011, vybaven systémy řízení železničního provozu (ERTMS) a systémem automatické kontroly rychlosti vlaků a aby byly nové dopravní linky a opravy v kolejové dopravě od roku 2011 kompatibilní s těmito systémy řízení; EU zvýšila finanční podporu provádění a rozšiřování plánu zavedení systémů ERTMS;

| — | byly do roku 2020 v letecké dopravě v celém vzdušném prostoru EU sníženy emise CO2 o 30 %, a poté postupně vytvořena letecká doprava z hlediska emisí uhlíku neutrální; |
| --- | --- |

—

byly do roku 2020 v letecké dopravě v celém vzdušném prostoru EU sníženy emise CO2 o 30 %, a poté postupně vytvořena letecká doprava z hlediska emisí uhlíku neutrální;

| — | byly poskytnuty finanční prostředky na optimalizaci, rozvoj a v případě potřeby vytváření multimodálních propojení (platforem) pro vnitrozemskou vodní dopravu, vnitrozemské přístavy a kolejovou dopravu a aby byl jejich počet zvýšen o 20 %; |
| --- | --- |

—

byly poskytnuty finanční prostředky na optimalizaci, rozvoj a v případě potřeby vytváření multimodálních propojení (platforem) pro vnitrozemskou vodní dopravu, vnitrozemské přístavy a kolejovou dopravu a aby byl jejich počet zvýšen o 20 %;

| — | bylo alespoň 10 % z fondů TEN-T věnováno na projekty v oblasti vnitrozemské vodní dopravy; |
| --- | --- |

—

bylo alespoň 10 % z fondů TEN-T věnováno na projekty v oblasti vnitrozemské vodní dopravy;

| 42. | vyzývá Komisi, aby sledovala pokrok při dosahování těchto cílů a aby o tom každoročně podávala zprávu Parlamentu; |
| --- | --- |

42.

vyzývá Komisi, aby sledovala pokrok při dosahování těchto cílů a aby o tom každoročně podávala zprávu Parlamentu;

*

* *

| 43. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

43.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0053.

(2)  Úř. věst. C 33 E, 9.2.2006, s. 142.

(3)  Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 609.

(4)  Úř. věst. C 244 E, 18.10.2007, s. 220.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0345.

(6)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0344.

(7)  Úř. věst. C 187 E, 24.07.2008, s. 154.

(8)  Úř. věst. C 66 E, 20.3.2009, s. 1.

(9)  Úř. věst. C 286 E, 27. 11. 2009, s. 45.

(10)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 79.

(11)  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 74.

(12)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0119.

(13)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0258.

(14)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0308.

(15)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0307.

(16)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/23

---

Úterý, 6. července 2010Výroční zpráva o činnosti Petičního výboru za rok 2009

P7_TA(2010)0261

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o jednáních Petičního výboru v průběhu roku 2009 (2009/2139(INI))

2011/C 351 E/04

Evropský parlament,

s ohledem na svá předchozí usnesení o jednáních Petičního výboru,

s ohledem na články 24 a 227 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii,

s ohledem na článek 48 a čl. 202 odst. 8 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Petičního výboru (A7–0186/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že činnost Petičního výboru byla v roce 2009 ovlivněna přechodem ze šestého na sedmé volební období Parlamentu, že došlo ke změnám členů výboru a dvě třetiny poslanců výboru nyní tuto funkci zaujímají poprvé, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že činnost Petičního výboru byla v roce 2009 ovlivněna přechodem ze šestého na sedmé volební období Parlamentu, že došlo ke změnám členů výboru a dvě třetiny poslanců výboru nyní tuto funkci zaujímají poprvé,

| B. | vzhledem k tomu, že v roce 2009 skončilo funkční období evropského veřejného ochránce práv a Petiční výbor se přímo podílel na slyšení kandidátů na tuto funkci, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v roce 2009 skončilo funkční období evropského veřejného ochránce práv a Petiční výbor se přímo podílel na slyšení kandidátů na tuto funkci,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 1. prosince 2009 vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, která stanovuje nezbytné předpoklady pro větší zapojení občanů do rozhodovacího procesu EU, a tím usiluje o posílení legitimity a zodpovědnosti Unie, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 1. prosince 2009 vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, která stanovuje nezbytné předpoklady pro větší zapojení občanů do rozhodovacího procesu EU, a tím usiluje o posílení legitimity a zodpovědnosti Unie,

| D. | vzhledem k tomu, že občané EU jsou přímo zastoupeni Parlamentem a ve Smlouvě je zakotveno petiční právo, které občanům poskytuje prostředek, jímž se mohou na své zástupce obrátit, kdykoli se domnívají, že jejich práva byla porušena, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že občané EU jsou přímo zastoupeni Parlamentem a ve Smlouvě je zakotveno petiční právo, které občanům poskytuje prostředek, jímž se mohou na své zástupce obrátit, kdykoli se domnívají, že jejich práva byla porušena,

| E. | vzhledem k tomu, že prosazování evropských právních předpisů má přímý dopad na občany, kteří mohou zároveň nejlépe hodnotit jejich efektivitu a nedostatky a poukázat na mezery, které je třeba vyplnit, a tím zajistit plnění cílů Unie, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že prosazování evropských právních předpisů má přímý dopad na občany, kteří mohou zároveň nejlépe hodnotit jejich efektivitu a nedostatky a poukázat na mezery, které je třeba vyplnit, a tím zajistit plnění cílů Unie,

| F. | maje na paměti, že evropští občané jako jednotlivci i jako celek se na Parlament obrací s žádostmi o nápravu, je-li porušen evropský právní předpis, |
| --- | --- |

F.

maje na paměti, že evropští občané jako jednotlivci i jako celek se na Parlament obrací s žádostmi o nápravu, je-li porušen evropský právní předpis,

| G. | vzhledem k tomu, že Parlament má prostřednictvím svého Petičního výboru povinnost tyto obavy vyšetřit a udělat vše, co je v jeho silách, aby těmto porušováním práva učinil přítrž; vzhledem k tomu, že Petiční výbor, s cílem zajistit občanům nejvhodnější a nejrychlejší nápravu, nadále prohluboval svoji spolupráci s Komisí, dalšími parlamentními výbory, evropskými orgány, agenturami a sítěmi a členskými státy, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Parlament má prostřednictvím svého Petičního výboru povinnost tyto obavy vyšetřit a udělat vše, co je v jeho silách, aby těmto porušováním práva učinil přítrž; vzhledem k tomu, že Petiční výbor, s cílem zajistit občanům nejvhodnější a nejrychlejší nápravu, nadále prohluboval svoji spolupráci s Komisí, dalšími parlamentními výbory, evropskými orgány, agenturami a sítěmi a členskými státy,

| H. | vzhledem k tomu, že počet peticí zaslaných Parlamentu byl v roce 2009 mírně vyšší, než počet zaznamenaný v roce 2008 (tj.1924 oproti 1849) a byl potvrzen trend rostoucího počtu peticí podaných elektronicky (v roce 2009 tento počet činil 65 %, zatímco v roce 2008 60 %), |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že počet peticí zaslaných Parlamentu byl v roce 2009 mírně vyšší, než počet zaznamenaný v roce 2008 (tj.1924 oproti 1849) a byl potvrzen trend rostoucího počtu peticí podaných elektronicky (v roce 2009 tento počet činil 65 %, zatímco v roce 2008 60 %),

| I. | vzhledem k tomu, že počet nepřípustných petic obdržených v roce 2009 ukazuje, že je třeba klást větší důraz na to, aby občané měli lepší informace o kompetencích Unie a úloze jejích různých orgánů, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že počet nepřípustných petic obdržených v roce 2009 ukazuje, že je třeba klást větší důraz na to, aby občané měli lepší informace o kompetencích Unie a úloze jejích různých orgánů,

| J. | vzhledem k tomu, že v řadě případů občané zasílají Parlamentu petice ohledně rozhodnutí, jež byla učiněna příslušnými správními či soudními orgány v členských státech, a vzhledem k tomu, že občané potřebují mechanismy, pomocí nichž mohou povolat vnitrostátní orgány k odpovědnosti za jejich účast jak v evropském legislativním procesu, tak v procesu vymahatelnosti právních předpisů, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v řadě případů občané zasílají Parlamentu petice ohledně rozhodnutí, jež byla učiněna příslušnými správními či soudními orgány v členských státech, a vzhledem k tomu, že občané potřebují mechanismy, pomocí nichž mohou povolat vnitrostátní orgány k odpovědnosti za jejich účast jak v evropském legislativním procesu, tak v procesu vymahatelnosti právních předpisů,

| K. | vzhledem k tomu, že občané by měli být především informováni o tom, že – jak uznal evropský veřejný ochránce práv ve svém rozhodnutí z prosince 2009 o uzavření stížnosti č. 822/2009/BU proti Komisi – řízení před vnitrostátním soudem je součástí procesu provádění evropských právních předpisů v členských státech a že Petiční výbor se nemůže zabývat záležitostmi, které spadají do pravomoci vnitrostátního soudu, ani výsledek tohoto řízení přezkoumávat, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že občané by měli být především informováni o tom, že – jak uznal evropský veřejný ochránce práv ve svém rozhodnutí z prosince 2009 o uzavření stížnosti č. 822/2009/BU proti Komisi – řízení před vnitrostátním soudem je součástí procesu provádění evropských právních předpisů v členských státech a že Petiční výbor se nemůže zabývat záležitostmi, které spadají do pravomoci vnitrostátního soudu, ani výsledek tohoto řízení přezkoumávat,

| L. | vzhledem k tomu, že vysoké náklady soudních řízení zejména v některých členských státech mohou být pro občany překážkou a mohly by jim skutečně bránit v podání žalob u příslušných vnitrostátních soudů, pokud se domnívají, že vnitrostátní orgány nedodržují jejich práva podle právních předpisů EU, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že vysoké náklady soudních řízení zejména v některých členských státech mohou být pro občany překážkou a mohly by jim skutečně bránit v podání žalob u příslušných vnitrostátních soudů, pokud se domnívají, že vnitrostátní orgány nedodržují jejich práva podle právních předpisů EU,

| M. | vzhledem k tomu, že Parlament se potýká se zvláštním problémem v případě, kdy se jedná o petici týkající se údajných pochybení vnitrostátních soudů, které nepožádaly Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžné otázce, a nedodržely tak článek 267 SFEU, zejména pokud Evropská komise nevyužije své pravomoci podle článku 258 a nepřijme opatření proti dotyčnému členskému státu, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Parlament se potýká se zvláštním problémem v případě, kdy se jedná o petici týkající se údajných pochybení vnitrostátních soudů, které nepožádaly Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžné otázce, a nedodržely tak článek 267 SFEU, zejména pokud Evropská komise nevyužije své pravomoci podle článku 258 a nepřijme opatření proti dotyčnému členskému státu,

| N. | vzhledem k tomu, že proces předkládání a projednávání peticí – prostřednictvím svých pracovních mechanismů a protože podle Smlouvy je petiční právo zaručeno všem občanům a obyvatelům EU – je odlišný od ostatních nápravných opatření na úrovni EU, která mají občané k dispozici a mezi než patří podávání stížností evropskému veřejnému ochránci práv nebo Komisi, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že proces předkládání a projednávání peticí – prostřednictvím svých pracovních mechanismů a protože podle Smlouvy je petiční právo zaručeno všem občanům a obyvatelům EU – je odlišný od ostatních nápravných opatření na úrovni EU, která mají občané k dispozici a mezi než patří podávání stížností evropskému veřejnému ochránci práv nebo Komisi,

| O. | vzhledem k tomu, že občané mají právo na rychlou nápravu zaměřenou na nalezení řešení a na vysoce transparentní a jasný přístup ze strany všech evropských orgánů, a vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně žádal Komisi, aby využila svá výsadní práva, jež jí jako ochránkyni Smlouvy náleží, a zasáhla proti porušování evropských právních předpisů zjištěným předkladateli petic, zejména v případech, kdy k nim dojde v důsledku provádění právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že občané mají právo na rychlou nápravu zaměřenou na nalezení řešení a na vysoce transparentní a jasný přístup ze strany všech evropských orgánů, a vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně žádal Komisi, aby využila svá výsadní práva, jež jí jako ochránkyni Smlouvy náleží, a zasáhla proti porušování evropských právních předpisů zjištěným předkladateli petic, zejména v případech, kdy k nim dojde v důsledku provádění právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni,

| P. | vzhledem k tomu, že řada petic vzbuzuje i nadále obavy ohledně provádění evropských právních předpisů o vnitřním trhu a životním prostředí ve vnitrostátním právu a ohledně jejich uplatňování, a maje na paměti předchozí výzvy Petičního výboru k tomu, aby Komise v těchto oblastech zesílila kontroly prosazování a zvýšila jejich účinnost, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že řada petic vzbuzuje i nadále obavy ohledně provádění evropských právních předpisů o vnitřním trhu a životním prostředí ve vnitrostátním právu a ohledně jejich uplatňování, a maje na paměti předchozí výzvy Petičního výboru k tomu, aby Komise v těchto oblastech zesílila kontroly prosazování a zvýšila jejich účinnost,

| Q. | vzhledem k tomu, že ačkoliv Komise může v plné míře zkontrolovat dodržování právních předpisů EU pouze tehdy, když vnitrostátní orgány vydají konečné rozhodnutí, je důležité – zejména v otázkách týkajících se životního prostředí a ve všech případech, kdy je obzvláště důležité časové hledisko, v rané fázi ověřit, zda místní, regionální a vnitrostátní orgány správně uplatňují všechny příslušné procesní požadavky v souladu s právem EU, a v případě potřeby provést podrobné studie o uplatňování a dopadu platných právních předpisů, aby se získaly veškeré potřebné informace, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ačkoliv Komise může v plné míře zkontrolovat dodržování právních předpisů EU pouze tehdy, když vnitrostátní orgány vydají konečné rozhodnutí, je důležité – zejména v otázkách týkajících se životního prostředí a ve všech případech, kdy je obzvláště důležité časové hledisko, v rané fázi ověřit, zda místní, regionální a vnitrostátní orgány správně uplatňují všechny příslušné procesní požadavky v souladu s právem EU, a v případě potřeby provést podrobné studie o uplatňování a dopadu platných právních předpisů, aby se získaly veškeré potřebné informace,

| R. | maje na paměti, že je důležité předcházet dalším nenapravitelným ztrátám biologické rozmanitosti, zejména v oblastech zahrnutých do sítě Natura 2000, a vzhledem k závazku členských států, že zajistí zabezpečení oblastí zvláštní ochrany v souladu se směrnicí o stanovištích (92/43/EHS) a směrnicí o ptácích (79/409/EHS), |
| --- | --- |

R.

maje na paměti, že je důležité předcházet dalším nenapravitelným ztrátám biologické rozmanitosti, zejména v oblastech zahrnutých do sítě Natura 2000, a vzhledem k závazku členských států, že zajistí zabezpečení oblastí zvláštní ochrany v souladu se směrnicí o stanovištích (92/43/EHS) a směrnicí o ptácích (79/409/EHS),

| S. | vzhledem k tomu, že petice poukazují na dopad evropských právních předpisů na každodenní život občanů EU, a uznávaje nutnost učinit veškeré nezbytné kroky k upevnění pokroku, jehož bylo dosaženo v oblasti prosazování občanských práv EU, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že petice poukazují na dopad evropských právních předpisů na každodenní život občanů EU, a uznávaje nutnost učinit veškeré nezbytné kroky k upevnění pokroku, jehož bylo dosaženo v oblasti prosazování občanských práv EU,

| T. | vzhledem k tomu, že Petiční výbor ve své předchozí zprávě o činnosti a ve stanovisku k výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Společenství žádal, aby byl pravidelně informován o fázích, jichž bylo dosaženo v řízeních pro porušení předpisů, jejichž předmětem je téma obsažené také v peticích, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Petiční výbor ve své předchozí zprávě o činnosti a ve stanovisku k výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Společenství žádal, aby byl pravidelně informován o fázích, jichž bylo dosaženo v řízeních pro porušení předpisů, jejichž předmětem je téma obsažené také v peticích,

| U. | maje na paměti, že primární zodpovědnost za správné provedení a prosazování evropských právních předpisů nesou členské státy a uznávaje, že řada z nich se v roce 2009 stále více zapojovala do práce Petičního výboru, |
| --- | --- |

U.

maje na paměti, že primární zodpovědnost za správné provedení a prosazování evropských právních předpisů nesou členské státy a uznávaje, že řada z nich se v roce 2009 stále více zapojovala do práce Petičního výboru,

| 1. | vítá hladký přechod do nového volebního období Parlamentu a konstatuje, že velká část práce Petičního výboru byla, na rozdíl od práce ostatních parlamentních výborů, přenesena do nového volebního období, jelikož přezkoumání značného počtu peticí nebylo dokončeno; |
| --- | --- |

1.

vítá hladký přechod do nového volebního období Parlamentu a konstatuje, že velká část práce Petičního výboru byla, na rozdíl od práce ostatních parlamentních výborů, přenesena do nového volebního období, jelikož přezkoumání značného počtu peticí nebylo dokončeno;

| 2. | vítá vstup Lisabonské smlouvy v platnost a je přesvědčen, že Parlament bude úzce zapojen do rozvoje nové občanské iniciativy tak, aby tento nástroj mohl v plné míře splnit svůj účel, zajistit větší transparentnost a zodpovědnost v rozhodovacím procesu EU, a umožnil občanům navrhovat zlepšení nebo dodatky k právním přepisům EU; |
| --- | --- |

2.

vítá vstup Lisabonské smlouvy v platnost a je přesvědčen, že Parlament bude úzce zapojen do rozvoje nové občanské iniciativy tak, aby tento nástroj mohl v plné míře splnit svůj účel, zajistit větší transparentnost a zodpovědnost v rozhodovacím procesu EU, a umožnil občanům navrhovat zlepšení nebo dodatky k právním přepisům EU;

| 3. | vítá zelenou knihu o Evropské občanské iniciativě (1), již Komise zveřejnila na konci roku 2009, jako první krok k uvedení koncepce do praxe; |
| --- | --- |

3.

vítá zelenou knihu o Evropské občanské iniciativě (1), již Komise zveřejnila na konci roku 2009, jako první krok k uvedení koncepce do praxe;

| 4. | poukazuje na to, že Parlament obdržel petice podobné kampaním s více než milionem podpisů, a trvá na tom, že je nezbytné zajistit, aby si občané byli v plné míře vědomi rozdílu mezi tímto druhem peticí a občanskou iniciativou; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že Parlament obdržel petice podobné kampaním s více než milionem podpisů, a trvá na tom, že je nezbytné zajistit, aby si občané byli v plné míře vědomi rozdílu mezi tímto druhem peticí a občanskou iniciativou;

| 5. | připomíná své usnesení o občanské iniciativě (2), k němuž Petiční výbor předložil stanovisko; naléhavě vyzývá Komisi, aby stanovila srozumitelná prováděcí pravidla, která jednoznačně určí úlohy a povinnosti orgánů zapojených do procesu přezkoumávání a rozhodování; |
| --- | --- |

5.

připomíná své usnesení o občanské iniciativě (2), k němuž Petiční výbor předložil stanovisko; naléhavě vyzývá Komisi, aby stanovila srozumitelná prováděcí pravidla, která jednoznačně určí úlohy a povinnosti orgánů zapojených do procesu přezkoumávání a rozhodování;

| 6. | vítá skutečnost, že vstupem Lisabonské smlouvy v platnost nabyla Listina základních práv právně závazného charakteru, a zdůrazňuje její význam pro lepší ujasnění a zviditelnění základních práv všem občanům; |
| --- | --- |

6.

vítá skutečnost, že vstupem Lisabonské smlouvy v platnost nabyla Listina základních práv právně závazného charakteru, a zdůrazňuje její význam pro lepší ujasnění a zviditelnění základních práv všem občanům;

| 7. | domnívá se, že Unie i její členské státy mají povinnost zajistit, aby byla základní práva obsažená v Listině plně dodržována, a věří tomu, že Listina pomůže rozvinout koncepci občanství Unie; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že Unie i její členské státy mají povinnost zajistit, aby byla základní práva obsažená v Listině plně dodržována, a věří tomu, že Listina pomůže rozvinout koncepci občanství Unie;

| 8. | věří, že budou učiněny veškeré nezbytné procesní kroky, aby se zajistilo rychlé vyjasnění institucionálních aspektů přistoupení EU k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, a konstatuje, že Petiční výbor má v úmyslu v této záležitosti přispět k práci Parlamentu; |
| --- | --- |

8.

věří, že budou učiněny veškeré nezbytné procesní kroky, aby se zajistilo rychlé vyjasnění institucionálních aspektů přistoupení EU k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod, a konstatuje, že Petiční výbor má v úmyslu v této záležitosti přispět k práci Parlamentu;

| 9. | připomíná svoji dřívější žádost, aby příslušné služby Parlamentu a Komise provedly plný přezkum postupů zjednávání nápravy, jichž mohou občané EU využívat, a zdůrazňuje, že je důležité jednat o revidované rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí, která plně zohlední větší práva občanů EU, zejména pokud jde o evropskou občanskou iniciativu; |
| --- | --- |

9.

připomíná svoji dřívější žádost, aby příslušné služby Parlamentu a Komise provedly plný přezkum postupů zjednávání nápravy, jichž mohou občané EU využívat, a zdůrazňuje, že je důležité jednat o revidované rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí, která plně zohlední větší práva občanů EU, zejména pokud jde o evropskou občanskou iniciativu;

| 10. | vítá kroky, které Komise učinila ke zjednodušení přístupu ke stávajícím veřejným asistenčním službám s cílem podat občanům informace o jejich právech v EU a nápravných prostředcích v případě porušení těchto práv, tím, že přeskupila několik příslušných internetových stránek (jako stránky sítě SOLVIT a ECC-Net) pod kapitolu Vaše práva v EU na hlavní internetové stránce EU; |
| --- | --- |

10.

vítá kroky, které Komise učinila ke zjednodušení přístupu ke stávajícím veřejným asistenčním službám s cílem podat občanům informace o jejich právech v EU a nápravných prostředcích v případě porušení těchto práv, tím, že přeskupila několik příslušných internetových stránek (jako stránky sítě SOLVIT a ECC-Net) pod kapitolu Vaše práva v EU na hlavní internetové stránce EU;

| 11. | poukazuje na to, že Parlament opakovaně vyzval Komisi k vytvoření systému, jenž umožní jasně označit jednotlivé mechanismy podávání stížností dostupné občanům, a domnívá se, že je třeba učinit další kroky s cílem přepracovat stránku Vaše práva v EU tak, aby byla pro uživatele přehledná a sjednocená; očekává první posouzení provádění svého akčního plánu na rok 2008 (3), které by mělo být předloženo v roce 2010; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že Parlament opakovaně vyzval Komisi k vytvoření systému, jenž umožní jasně označit jednotlivé mechanismy podávání stížností dostupné občanům, a domnívá se, že je třeba učinit další kroky s cílem přepracovat stránku Vaše práva v EU tak, aby byla pro uživatele přehledná a sjednocená; očekává první posouzení provádění svého akčního plánu na rok 2008 (3), které by mělo být předloženo v roce 2010;

| 12. | připomíná své usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv z roku 2008 a vybízí nově zvoleného evropského veřejného ochránce práv k tomu, aby nadále pracoval na posílení otevřenosti a zodpovědnosti evropské správy a zajistil, aby rozhodnutí byla přijímána co nejotevřeněji a na úrovni, která bude co nejblíže občanům; |
| --- | --- |

12.

připomíná své usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv z roku 2008 a vybízí nově zvoleného evropského veřejného ochránce práv k tomu, aby nadále pracoval na posílení otevřenosti a zodpovědnosti evropské správy a zajistil, aby rozhodnutí byla přijímána co nejotevřeněji a na úrovni, která bude co nejblíže občanům;

| 13. | opětovně potvrzuje své odhodlání podporovat úsilí úřadu veřejného ochránce práv o zvýšení veřejného povědomí o jeho práci a o zjištění nesprávných úředních postupů evropských orgánů a zakročení proti nim; domnívá se, že veřejný ochránce práv je cenným zdrojem informací pro veškeré snahy o zlepšení evropské správy; |
| --- | --- |

13.

opětovně potvrzuje své odhodlání podporovat úsilí úřadu veřejného ochránce práv o zvýšení veřejného povědomí o jeho práci a o zjištění nesprávných úředních postupů evropských orgánů a zakročení proti nim; domnívá se, že veřejný ochránce práv je cenným zdrojem informací pro veškeré snahy o zlepšení evropské správy;

| 14. | konstatuje, že petice obdržené v roce 2009, z nichž téměř 40 % bylo shledáno nepřípustnými, se nadále zaměřují na životní prostředí, základní práva, spravedlnost a vnitřní trh; co se týče geografického hlediska, většina petic se týká Unie jako celku – poté následuje Německo, Španělsko, Itálie a Rumunsko – což je dokladem toho, že občané skutečně pozorně sledují práci Unie a obrací se na ni s žádostmi o učinění opatření; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že petice obdržené v roce 2009, z nichž téměř 40 % bylo shledáno nepřípustnými, se nadále zaměřují na životní prostředí, základní práva, spravedlnost a vnitřní trh; co se týče geografického hlediska, většina petic se týká Unie jako celku – poté následuje Německo, Španělsko, Itálie a Rumunsko – což je dokladem toho, že občané skutečně pozorně sledují práci Unie a obrací se na ni s žádostmi o učinění opatření;

| 15. | uznává význam práce předkladatelů petic a Petičního výboru pro ochranu životního prostředí Unie; vítá iniciativu výboru zadat – s ohledem na mezinárodní rok biologické rozmanitosti – vypracování studie o uplatňování směrnice o stanovištích a považuje ji za užitečný nástroj pro hodnocení dosavadního vývoje strategie EU o biologické rozmanitosti a koncipování nové strategie; |
| --- | --- |

15.

uznává význam práce předkladatelů petic a Petičního výboru pro ochranu životního prostředí Unie; vítá iniciativu výboru zadat – s ohledem na mezinárodní rok biologické rozmanitosti – vypracování studie o uplatňování směrnice o stanovištích a považuje ji za užitečný nástroj pro hodnocení dosavadního vývoje strategie EU o biologické rozmanitosti a koncipování nové strategie;

| 16. | upozorňuje na to, že stále větší počet petic poukazuje na problémy, s nimiž se setkávají občané uplatňující své právo na volný pohyb; tyto petice se zmiňují o příliš dlouhých časových lhůtách při vystavování povolení k pobytu pro rodinné příslušníky ze třetích zemí a obtížích při uplatňování hlasovacího práva a uznávání kvalifikací; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje na to, že stále větší počet petic poukazuje na problémy, s nimiž se setkávají občané uplatňující své právo na volný pohyb; tyto petice se zmiňují o příliš dlouhých časových lhůtách při vystavování povolení k pobytu pro rodinné příslušníky ze třetích zemí a obtížích při uplatňování hlasovacího práva a uznávání kvalifikací;

| 17. | znovu opakuje své předchozí výzvy, aby Komise předložila praktické návrhy, jimiž rozšíří ochranu spotřebitele proti nekalým obchodním praktikám i na malé podniky, jak o to žádal ve svém usnesení o nepoctivých katalogových firmách (4), neboť výbor nadále dostává petice od obětí nekalého jednání katalogových firem; |
| --- | --- |

17.

znovu opakuje své předchozí výzvy, aby Komise předložila praktické návrhy, jimiž rozšíří ochranu spotřebitele proti nekalým obchodním praktikám i na malé podniky, jak o to žádal ve svém usnesení o nepoctivých katalogových firmách (4), neboť výbor nadále dostává petice od obětí nekalého jednání katalogových firem;

| 18. | uznává, že Komise má pro práci Petičního výboru klíčový význam, neboť při posuzování peticí, zjišťování porušení evropských právních předpisů a zjednávání nápravy výbor nadále spoléhá na odborné znalosti Komise, a uznává úsilí, které Komise vyvíjí s cílem zlepšit časovou lhůtu, v níž reaguje na žádosti výboru o vyšetřování, aby případy ohlášené občany mohly být co nejrychleji vyřešeny; |
| --- | --- |

18.

uznává, že Komise má pro práci Petičního výboru klíčový význam, neboť při posuzování peticí, zjišťování porušení evropských právních předpisů a zjednávání nápravy výbor nadále spoléhá na odborné znalosti Komise, a uznává úsilí, které Komise vyvíjí s cílem zlepšit časovou lhůtu, v níž reaguje na žádosti výboru o vyšetřování, aby případy ohlášené občany mohly být co nejrychleji vyřešeny;

| 19. | vybízí Komisi, aby vždy brzy zasáhla v případech, kdy petice signalizují potenciální ohrožení zvláštních chráněných oblastí, a připomněla příslušným vnitrostátním orgánům jejich závazky zajistit celistvost oblastí, které se podle směrnice 92/43/EHS (směrnice o stanovištích) označují jako oblasti Natura 2000, a to prostřednictvím preventivních opatření směřujících k zabezpečení souladu s evropskými právními předpisy; |
| --- | --- |

19.

vybízí Komisi, aby vždy brzy zasáhla v případech, kdy petice signalizují potenciální ohrožení zvláštních chráněných oblastí, a připomněla příslušným vnitrostátním orgánům jejich závazky zajistit celistvost oblastí, které se podle směrnice 92/43/EHS (směrnice o stanovištích) označují jako oblasti Natura 2000, a to prostřednictvím preventivních opatření směřujících k zabezpečení souladu s evropskými právními předpisy;

| 20. | vítá nově zvolené členy Komise – zejména komisaře odpovědného za interinstitucionální vztahy a administrativu – a věří, že bude s Petičním výborem spolupracovat co nejužším a nejúčinnějším způsobem a bude jej respektovat jako jeden z nejdůležitějších prostředků komunikace mezi občany a evropskými orgány; |
| --- | --- |

20.

vítá nově zvolené členy Komise – zejména komisaře odpovědného za interinstitucionální vztahy a administrativu – a věří, že bude s Petičním výborem spolupracovat co nejužším a nejúčinnějším způsobem a bude jej respektovat jako jeden z nejdůležitějších prostředků komunikace mezi občany a evropskými orgány;

| 21. | s politováním konstatuje, že Komise stále nereagovala na opakované výzvy výboru, aby jej oficiálně a pravidelně informovala o pokroku v řízeních pro porušení právních předpisů u otevřených petic; konstatuje, že Komise, v souladu s články 258 a 260 Smlouvy, každý měsíc zveřejňuje svá rozhodnutí o řízení pro porušení právních předpisů, což je z hlediska transparentnosti chvályhodné, avšak přiměřeným způsobem neodpovídá na zmíněné výzvy; |
| --- | --- |

21.

s politováním konstatuje, že Komise stále nereagovala na opakované výzvy výboru, aby jej oficiálně a pravidelně informovala o pokroku v řízeních pro porušení právních předpisů u otevřených petic; konstatuje, že Komise, v souladu s články 258 a 260 Smlouvy, každý měsíc zveřejňuje svá rozhodnutí o řízení pro porušení právních předpisů, což je z hlediska transparentnosti chvályhodné, avšak přiměřeným způsobem neodpovídá na zmíněné výzvy;

| 22. | je přesvědčen, že pokud by sledování řízení pro porušení právních předpisů znamenalo, že by výbor procházel tiskové zprávy Komise a přiřazoval je ke konkrétním peticím, jednalo by se o zbytečnou ztrátu času a prostředků výboru, zejména v případech horizontálních porušení, a žádá, aby Komise informovala Petiční výbor o jakémkoli příslušném řízení pro porušení právních předpisů; |
| --- | --- |

22.

je přesvědčen, že pokud by sledování řízení pro porušení právních předpisů znamenalo, že by výbor procházel tiskové zprávy Komise a přiřazoval je ke konkrétním peticím, jednalo by se o zbytečnou ztrátu času a prostředků výboru, zejména v případech horizontálních porušení, a žádá, aby Komise informovala Petiční výbor o jakémkoli příslušném řízení pro porušení právních předpisů;

| 23. | znovu opakuje své přesvědčení, že občanům EU by měla být zaručena stejná míra transparentnosti ze strany Komise, ať už podávají formální stížnost nebo předkládají petici Parlamentu, a opětovně vyzývá Komisi, aby zaručila větší uznání procesu předkládání a projednávání peticí a jeho úloze při odhalování porušení evropských právních předpisů, na jejichž základě jsou zahajována řízení pro porušení právních předpisů; |
| --- | --- |

23.

znovu opakuje své přesvědčení, že občanům EU by měla být zaručena stejná míra transparentnosti ze strany Komise, ať už podávají formální stížnost nebo předkládají petici Parlamentu, a opětovně vyzývá Komisi, aby zaručila větší uznání procesu předkládání a projednávání peticí a jeho úloze při odhalování porušení evropských právních předpisů, na jejichž základě jsou zahajována řízení pro porušení právních předpisů;

| 24. | připomíná, že v mnoha případech petice odhalují problémy, které souvisí s provedením a prosazováním evropských právních předpisů, a připouští, že zahájení řízení pro porušení nemusí občanům zajistit okamžitá řešení jejich problémů vzhledem k průměrné délce těchto řízení; |
| --- | --- |

24.

připomíná, že v mnoha případech petice odhalují problémy, které souvisí s provedením a prosazováním evropských právních předpisů, a připouští, že zahájení řízení pro porušení nemusí občanům zajistit okamžitá řešení jejich problémů vzhledem k průměrné délce těchto řízení;

| 25. | vítá úsilí Komise o vytvoření alternativních prostředků na podporu lepšího provádění evropských právních předpisů a pozitivní přístup některých členských států, které činí nezbytné kroky k nápravě porušení předpisů již v rané fázi prováděcího procesu; |
| --- | --- |

25.

vítá úsilí Komise o vytvoření alternativních prostředků na podporu lepšího provádění evropských právních předpisů a pozitivní přístup některých členských států, které činí nezbytné kroky k nápravě porušení předpisů již v rané fázi prováděcího procesu;

| 26. | vítá skutečnost, že se členské státy ve větší míře zapojují do činnosti Petičního výboru a že jejich zástupci jsou přítomni na jednáních výboru; domnívá se, že tuto spolupráci je třeba posílit, neboť jsou to především vnitrostátní orgány, které zodpovídají za prosazování evropských právních předpisů poté, co jsou provedeny do vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

26.

vítá skutečnost, že se členské státy ve větší míře zapojují do činnosti Petičního výboru a že jejich zástupci jsou přítomni na jednáních výboru; domnívá se, že tuto spolupráci je třeba posílit, neboť jsou to především vnitrostátní orgány, které zodpovídají za prosazování evropských právních předpisů poté, co jsou provedeny do vnitrostátního práva;

| 27. | zdůrazňuje, že užší spolupráce s členskými státy je nesmírně důležitá pro práci Petičního výboru; je přesvědčen, že jedním řešením by mohlo být posílení spolupráce s parlamenty členských států, zejména v kontextu Lisabonské smlouvy; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že užší spolupráce s členskými státy je nesmírně důležitá pro práci Petičního výboru; je přesvědčen, že jedním řešením by mohlo být posílení spolupráce s parlamenty členských států, zejména v kontextu Lisabonské smlouvy;

| 28. | vybízí členské státy, aby byly připraveny hrát transparentnější a aktivnější úlohu v reakcích na petice týkající se provádění a vymáhání evropského práva; |
| --- | --- |

28.

vybízí členské státy, aby byly připraveny hrát transparentnější a aktivnější úlohu v reakcích na petice týkající se provádění a vymáhání evropského práva;

| 29. | domnívá se, že v kontextu Lisabonské smlouvy by měl Petiční výbor EP navázat užší pracovní vztahy s podobnými výbory vnitrostátních a regionálních parlamentů členských států, aby se podpořilo vzájemné pochopení petic o evropských otázkách a zajistila co nejrychlejší odpověď občanům na nejvhodnější úrovni; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že v kontextu Lisabonské smlouvy by měl Petiční výbor EP navázat užší pracovní vztahy s podobnými výbory vnitrostátních a regionálních parlamentů členských států, aby se podpořilo vzájemné pochopení petic o evropských otázkách a zajistila co nejrychlejší odpověď občanům na nejvhodnější úrovni;

| 30. | upozorňuje na závěry uvedené ve svém usnesení o dopadu rozsáhlé urbanizace ve Španělsku a žádá španělské orgány, aby nadále předkládaly hodnocení přijatých opatření tak, jak to činily doposud; |
| --- | --- |

30.

upozorňuje na závěry uvedené ve svém usnesení o dopadu rozsáhlé urbanizace ve Španělsku a žádá španělské orgány, aby nadále předkládaly hodnocení přijatých opatření tak, jak to činily doposud;

| 31. | bere na vědomí rostoucí počet předkladatelů petic, kteří se na Parlament obrací s žádostí o nápravu v záležitostech, které nespadají do pravomoci EU, jako například výpočet důchodových dávek, vymáhání rozsudků vnitrostátních soudů a pasivita ze strany vnitrostátní správy; Petiční výbor činí co je v jeho silách k tomu, aby tyto stížnosti předal příslušným vnitrostátním orgánům; |
| --- | --- |

31.

bere na vědomí rostoucí počet předkladatelů petic, kteří se na Parlament obrací s žádostí o nápravu v záležitostech, které nespadají do pravomoci EU, jako například výpočet důchodových dávek, vymáhání rozsudků vnitrostátních soudů a pasivita ze strany vnitrostátní správy; Petiční výbor činí co je v jeho silách k tomu, aby tyto stížnosti předal příslušným vnitrostátním orgánům;

| 32. | je přesvědčen, že rozsáhlé využívání internetu by mělo být podporováno, neboť usnadňuje komunikaci s občany, je však třeba nalézt řešení, jímž by bylo možné předcházet zatížení výboru peticemi, které ve skutečnosti peticemi nejsou; domnívá se, že řešení by mohlo spočívat v přezkumu postupu registrace v Parlamentu a vybízí příslušné zaměstnance k tomu, aby tyto dokumenty předávali oddělení pro korespondenci s občany, a nikoli Petičnímu výboru; |
| --- | --- |

32.

je přesvědčen, že rozsáhlé využívání internetu by mělo být podporováno, neboť usnadňuje komunikaci s občany, je však třeba nalézt řešení, jímž by bylo možné předcházet zatížení výboru peticemi, které ve skutečnosti peticemi nejsou; domnívá se, že řešení by mohlo spočívat v přezkumu postupu registrace v Parlamentu a vybízí příslušné zaměstnance k tomu, aby tyto dokumenty předávali oddělení pro korespondenci s občany, a nikoli Petičnímu výboru;

| 33. | zdůrazňuje, že je nezbytné stále pracovat na zvyšování transparentnosti zpracování petic: interně stálým zlepšováním aplikace E-petice – která zajišťuje přímý přístup poslanců k petičním dokumentům – a externě zavedením interaktivního petičního portálu přehledného pro uživatele, jehož prostřednictvím bude Parlament moci efektivněji oslovovat občany a jenž ve větší míře veřejnosti objasní postupy hlasování ve výboru a jeho odpovědnosti; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že je nezbytné stále pracovat na zvyšování transparentnosti zpracování petic: interně stálým zlepšováním aplikace E-petice – která zajišťuje přímý přístup poslanců k petičním dokumentům – a externě zavedením interaktivního petičního portálu přehledného pro uživatele, jehož prostřednictvím bude Parlament moci efektivněji oslovovat občany a jenž ve větší míře veřejnosti objasní postupy hlasování ve výboru a jeho odpovědnosti;

| 34. | vybízí k vytvoření portálu, který nabídne víceúrovňovou interaktivní šablonu pro petice a bude moci podat občanům informace o pravomocích Parlamentu a o tom, čeho lze podáním petice Parlamentu dosáhnout, a jehož součástí by mohly být odkazy na alternativní prostředky nápravy na evropské a vnitrostátní úrovni; vyzývá k co nejpodrobnějšímu popisu povinností Unie v různých oblastech, aby se vyloučila jakákoli záměna mezi pravomocemi EU a pravomocemi členských států; |
| --- | --- |

34.

vybízí k vytvoření portálu, který nabídne víceúrovňovou interaktivní šablonu pro petice a bude moci podat občanům informace o pravomocích Parlamentu a o tom, čeho lze podáním petice Parlamentu dosáhnout, a jehož součástí by mohly být odkazy na alternativní prostředky nápravy na evropské a vnitrostátní úrovni; vyzývá k co nejpodrobnějšímu popisu povinností Unie v různých oblastech, aby se vyloučila jakákoli záměna mezi pravomocemi EU a pravomocemi členských států;

| 35. | uznává, že uskutečnění takové iniciativy by se neobešlo bez nákladů, vyzývá však příslušné správní služby k tomu, aby spolupracovaly s Petičním výborem a hledaly nejpřijatelnější řešení, neboť zmíněný portál bude mít rozhodující význam nejen pro zlepšení kontaktu mezi Parlamentem a občany EU, ale i pro snížení počtu nepřípustných petic; |
| --- | --- |

35.

uznává, že uskutečnění takové iniciativy by se neobešlo bez nákladů, vyzývá však příslušné správní služby k tomu, aby spolupracovaly s Petičním výborem a hledaly nejpřijatelnější řešení, neboť zmíněný portál bude mít rozhodující význam nejen pro zlepšení kontaktu mezi Parlamentem a občany EU, ale i pro snížení počtu nepřípustných petic;

| 36. | zdůrazňuje, že až do nalezení uspokojivého řešení otázky zdrojů je nezbytné okamžitě zlepšit stávající internetovou stránku; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že až do nalezení uspokojivého řešení otázky zdrojů je nezbytné okamžitě zlepšit stávající internetovou stránku;

| 37. | vítá skutečnost, že byl schválen nový jednací řád Parlamentu a že byla přezkoumána ustanovení týkající se zpracování petic; vybízí k tomu, aby sekretariát a zástupci politických skupin pracovali na vytvoření revidovaných pokynů pro poslance ohledně pravidel a vnitřních postupů Petičního výboru, neboť takový dokument pomůže poslancům v jejich práci a zároveň posílí transparentnost procesu předkládání a projednávání peticí; |
| --- | --- |

37.

vítá skutečnost, že byl schválen nový jednací řád Parlamentu a že byla přezkoumána ustanovení týkající se zpracování petic; vybízí k tomu, aby sekretariát a zástupci politických skupin pracovali na vytvoření revidovaných pokynů pro poslance ohledně pravidel a vnitřních postupů Petičního výboru, neboť takový dokument pomůže poslancům v jejich práci a zároveň posílí transparentnost procesu předkládání a projednávání peticí;

| 38. | znovu opakuje svoji výzvu příslušným správním oddělením, aby přijala nezbytná opatření k zavedení elektronického rejstříku, jehož prostřednictvím by občané mohli podpořit nebo zrušit svoji podporu petici v souladu se článkem 202 jednacího řádu; |
| --- | --- |

38.

znovu opakuje svoji výzvu příslušným správním oddělením, aby přijala nezbytná opatření k zavedení elektronického rejstříku, jehož prostřednictvím by občané mohli podpořit nebo zrušit svoji podporu petici v souladu se článkem 202 jednacího řádu;

| 39. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným subjektům. |
| --- | --- |

39.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným subjektům.

---

(1)  KOM(2009)0622 ze dne 11.11.2009.

(2)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. května 2009 obsahující výzvu Komisi k předložení návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování občanské iniciativy (Přijaté texty, 7.5.2009, P6_TA(2009)0389).

(3)  Akční plán týkající se integrovaného přístupu k poskytování asistenčních služeb v oblasti jednotného trhu občanům a firmám - pracovní dokument útvarů Komise SEK(2008)1882.

(4)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2008 o nepoctivých katalogových firmách, (Úř. věst. C 45 E, 23.2.2010, s. 17).

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/29

---

Úterý, 6. července 2010Podpora přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy

P7_TA(2010)0262

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o podpoře přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy (2009/2221(INI))

2011/C 351 E/05

Evropský parlament,

s ohledem na dokument týkající se hodnocení Lisabonské strategie SEK(2010)0114,

s ohledem na sdělení Komise o nových dovednostech pro nová pracovní místa – předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací (KOM(2008)0868),

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise – přílohu ke sdělení Komise o nových dovednostech pro nová pracovní místa (SEK(2008)3058),

s ohledem na sdělení Komise o společném závazku v oblasti zaměstnanosti (KOM(2009)0257),

s ohledem na návrh směrnice o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci (KOM(2008)0426),

s ohledem na sdělení Komise o nových dovednostech pro nová pracovní místa – předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací, přijaté dne 9. března 2009 v Bruselu,

s ohledem na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (1),

s ohledem na sdělení Komise o podpoře plnohodnotné účasti mladých lidí na vzdělávání, zaměstnanosti a ve společnosti (KOM(2007)0498) doplněné pracovním dokumentem útvarů Komise o zaměstnávání mladých lidí v EU (SEK(2007)1093),

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o pokroku v oblasti rovných příležitostí a nediskriminace v EU (provádění směrnic 2000/43/ES a 2000/78/ES) (2),

s ohledem na sdělení Komise o strategii EU pro mládež – investování do mládeže a posílení jejího postavení. Obnovená otevřená metoda koordinace přístupu k problémům a příležitostem mládeže (KOM(2009)0200),

s ohledem na svůj postoj ze dne 2. dubna 2009 týkající se návrhu směrnice Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci (3),

s ohledem na Zelenou knihu Komise o podpoře mobility mladých lidí ve vzdělávání, (KOM(2009)0329),

s ohledem na zprávu Komise nazvanou Zaměstnanost v Evropě 2009, listopad 2009,

s ohledem na nezávislou zprávu zpracovanou pro Komisi a nazvanou Nové dovednosti pro nová pracovní místa: aktuální opatření, která obsahují rady a hlavní doporučení týkající se rozvoje iniciativy v dalším kontextu budoucí strategie EU po roce 2020 pro růst a pracovní místa, únor 2010,

s ohledem na nezávislou zprávu nazvanou Přístup k práci: současná praxe a budoucí potřeby v oblasti zapojení mladých lidí do trhu práce, Mládež, pracovní místa a nezaměstnanost: úvahy nad lepším zapojení mládeže do trhu práce, jejíž vypracování zadala Komise v souvislosti s projektem týkajícím se mladých lidí (Závěrečná zpráva o situaci mladých lidí, září 2008),

s ohledem na studii nadace Eurofound týkající se mladých lidí a práce, březen 2007,

s ohledem na studii střediska Cedefop týkající se pokynů pro profesionalizaci kariéry: lékařské dovednosti a možnosti kvalifikace v Evropě, březen 2009,

s ohledem na studii střediska Cedefop o dovednostech pro budoucnost Evropy: předvídání potřeb profesních dovedností, květen 2009,

s ohledem na čtvrtou zprávu střediska Cedefop o výzkumu v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v Evropě: souhrnná zpráva s názvem Modernizace odborného vzdělávání a přípravy, prosinec 2009,

s ohledem na zprávu OECD Perspektivy zaměstnanosti 2008 s názvem Dobrý začátek? Přesuny mladých lidí na pracovních trzích v zemích OECD, listopad 2008,

s ohledem na Evropský pakt mládeže zaměřený na podporu účasti všech mladých lidí na vzdělávání, zaměstnanosti a ve společnosti, březen 2005,

s ohledem na petici 1452/2008, kterou jménem „Génération Précaire“ předložila Anne-Charlotte Baillyová (Německo) a která se týká rovného přidělování stáží a řádného přístupu mladých lidí na evropský trh práce,

s ohledem na rozsudek (C-555/07) Evropského soudního dvora týkající se zásady nediskriminace na základě věku, leden 2010,

s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o dialogu mezi univerzitami a podniky: nové partnerství pro modernizaci evropských univerzit (4),

s ohledem na článek 156 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A7-0197/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že hospodářská krize způsobila v členských státech EU obrovský nárůst nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že tímto trendem byli nepřiměřeně zasaženi mladí lidé; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí stoupá rychleji v porovnání s průměrnou mírou nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že v prosinci 2009 bylo v EU více než 5,5 milionů nezaměstnaných mladých lidí mladších 25 let, tedy 21,4 % všech mladých lidí, čímž vzniká paradoxní situace, že mladí lidé, kteří mají být s ohledem na stárnutí obyvatelstva základní oporou systému důchodového zabezpečení, zůstávají místo toho na hospodářské periferii, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že hospodářská krize způsobila v členských státech EU obrovský nárůst nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že tímto trendem byli nepřiměřeně zasaženi mladí lidé; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí stoupá rychleji v porovnání s průměrnou mírou nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že v prosinci 2009 bylo v EU více než 5,5 milionů nezaměstnaných mladých lidí mladších 25 let, tedy 21,4 % všech mladých lidí, čímž vzniká paradoxní situace, že mladí lidé, kteří mají být s ohledem na stárnutí obyvatelstva základní oporou systému důchodového zabezpečení, zůstávají místo toho na hospodářské periferii,

| B. | vzhledem k tomu, že mladí lidé mají jen omezené možnosti nalézt stálé řádné zaměstnání; vzhledem k tomu, že mladí lidé často vstupují na trh práce prostřednictvím atypických, vysoce flexibilních, nejistých a nezaručených forem zaměstnání (krátké částečné úvazky, dočasná práce nebo pracovní poměr na dobu určitou apod.), přičemž pravděpodobnost, že se jedná o odrazový můstek ke stálému zaměstnání, je mizivá, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že mladí lidé mají jen omezené možnosti nalézt stálé řádné zaměstnání; vzhledem k tomu, že mladí lidé často vstupují na trh práce prostřednictvím atypických, vysoce flexibilních, nejistých a nezaručených forem zaměstnání (krátké částečné úvazky, dočasná práce nebo pracovní poměr na dobu určitou apod.), přičemž pravděpodobnost, že se jedná o odrazový můstek ke stálému zaměstnání, je mizivá,

| C. | vzhledem k tomu, že se zdá, že zaměstnavatelé častěji využívají místo řádných pracovních smluv formu praxí a stáží a zneužívají tak překážek, které jsou pro mladé lidi spojeny se vstupem na trh práce; vzhledem k tomu, že členské státy se musí takovými formami zneužívání mladých lidí zabývat a účinně je odstraňovat, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se zdá, že zaměstnavatelé častěji využívají místo řádných pracovních smluv formu praxí a stáží a zneužívají tak překážek, které jsou pro mladé lidi spojeny se vstupem na trh práce; vzhledem k tomu, že členské státy se musí takovými formami zneužívání mladých lidí zabývat a účinně je odstraňovat,

| D. | vzhledem k tomu, že čtyři z deseti opatření, která byla přijata na pražském mimořádném summitu EU o zaměstnanosti uspořádaném v roce 2009, se týkají vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního vzdělávání, učňovské přípravy, usnadnění mobility a lepšího předvídání potřeb trhu práce a odpovídajících dovedností, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že čtyři z deseti opatření, která byla přijata na pražském mimořádném summitu EU o zaměstnanosti uspořádaném v roce 2009, se týkají vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního vzdělávání, učňovské přípravy, usnadnění mobility a lepšího předvídání potřeb trhu práce a odpovídajících dovedností,

| E. | vzhledem k tomu, že vlivem nezaměstnanosti a částečné zaměstnanosti mladých lidí vznikají společnosti obrovské sociální a ekonomické náklady, v jejichž důsledku dochází ke ztrátě příležitostí hospodářského růstu, k poklesu daňového základu oslabujícího investice do infrastruktury a veřejných služeb, ke zvýšení sociálních nákladů, nedostatečnému využívání investic do vzdělávání a výchovy a riziku dlouhodobé nezaměstnanosti a sociálního vyloučení, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vlivem nezaměstnanosti a částečné zaměstnanosti mladých lidí vznikají společnosti obrovské sociální a ekonomické náklady, v jejichž důsledku dochází ke ztrátě příležitostí hospodářského růstu, k poklesu daňového základu oslabujícího investice do infrastruktury a veřejných služeb, ke zvýšení sociálních nákladů, nedostatečnému využívání investic do vzdělávání a výchovy a riziku dlouhodobé nezaměstnanosti a sociálního vyloučení,

| F. | vzhledem k tomu, že mladé generace se budou muset vypořádat s obrovským zadlužením státu způsobeným současnými generacemi, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že mladé generace se budou muset vypořádat s obrovským zadlužením státu způsobeným současnými generacemi,

| G. | vzhledem k tomu, že ekonomické a demografické odhady ukazují, že v příštím desetiletí vznikne v EU 80 milionů pracovních příležitostí, z nichž většina bude vyžadovat vysoce kvalifikovanou pracovní sílu; vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti lidí s vysokou kvalifikací v EU jako celku je přibližně 85 %, u lidí se střední kvalifikací je to 70 % a u pracovní síly s nízkou kvalifikací je to 50 %, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ekonomické a demografické odhady ukazují, že v příštím desetiletí vznikne v EU 80 milionů pracovních příležitostí, z nichž většina bude vyžadovat vysoce kvalifikovanou pracovní sílu; vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti lidí s vysokou kvalifikací v EU jako celku je přibližně 85 %, u lidí se střední kvalifikací je to 70 % a u pracovní síly s nízkou kvalifikací je to 50 %,

| H. | vzhledem k tomu, že pro vytváření pracovních míst je klíčový hospodářský růst, neboť vyšší růst s sebou nese více pracovních příležitostí; vzhledem k tomu, že více než 50 % nových pracovních míst v Evropě je vytvořeno malými a středními podniky, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pro vytváření pracovních míst je klíčový hospodářský růst, neboť vyšší růst s sebou nese více pracovních příležitostí; vzhledem k tomu, že více než 50 % nových pracovních míst v Evropě je vytvořeno malými a středními podniky,

| I. | vzhledem k tomu, že přechod od vzdělání k praxi a od jednoho zaměstnání k jinému je pro mladé lidi v celé EU strukturální výzvou; vzhledem k tomu, že učňovské vzdělávání má do značné míry pozitivní dopad na přístup mladých lidí k zaměstnání, zejména pokud umožňuje získávat odborné schopnosti a specifické znalosti přímo v podnicích, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že přechod od vzdělání k praxi a od jednoho zaměstnání k jinému je pro mladé lidi v celé EU strukturální výzvou; vzhledem k tomu, že učňovské vzdělávání má do značné míry pozitivní dopad na přístup mladých lidí k zaměstnání, zejména pokud umožňuje získávat odborné schopnosti a specifické znalosti přímo v podnicích,

| J. | vzhledem k tomu, že by se měla výrazně zlepšit kvalita vzdělávacích programů a měla by se rozšiřovat partnerství mezi univerzitami a podniky, účinné systémy odborné přípravy, půjčky na profesní rozvoj a investice zaměstnavatelů do odborné přípravy, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že by se měla výrazně zlepšit kvalita vzdělávacích programů a měla by se rozšiřovat partnerství mezi univerzitami a podniky, účinné systémy odborné přípravy, půjčky na profesní rozvoj a investice zaměstnavatelů do odborné přípravy,

| K. | vzhledem k tomu, že mladí lidé při vstupu na trh práce, stejně jako při rušení pracovních míst, často čelí diskriminaci na základě věku; vzhledem k tomu, že nezaměstnaností a chudobou, nebo tím, že budou zaměstnány v nestálých nebo stínových zaměstnáních jsou spíše než mladí muži ohroženy mladé ženy; vzhledem k tomu, že mladí muži byli na druhé straně více zasaženi nezaměstnaností současné hospodářské krize; vzhledem k tomu, že mladí lidé se zdravotním postižením čelí ještě větším překážkám při začleňování do pracovního procesu, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že mladí lidé při vstupu na trh práce, stejně jako při rušení pracovních míst, často čelí diskriminaci na základě věku; vzhledem k tomu, že nezaměstnaností a chudobou, nebo tím, že budou zaměstnány v nestálých nebo stínových zaměstnáních jsou spíše než mladí muži ohroženy mladé ženy; vzhledem k tomu, že mladí muži byli na druhé straně více zasaženi nezaměstnaností současné hospodářské krize; vzhledem k tomu, že mladí lidé se zdravotním postižením čelí ještě větším překážkám při začleňování do pracovního procesu,

| L. | vzhledem k tomu, že díky práci přecházejí mladí lidé od sociální závislosti k soběstačnosti, práce jim pomáhá vyhnout se chudobě a umožňuje aktivně se zapojit do společnosti jak ekonomicky, tak sociálně; vzhledem k tomu, že právní předpisy některých členských států zavádějí diskriminaci na základě věku, a to prostřednictvím omezení práv mladých lidí, která se zakládají výlučně na věku, jako například nižší úroveň minimální mzdy pro mladé lidi ve Velké Británii, omezený přístup k Revenu de solidarité active ve Francii a nižší zaměstnanecké dávky pro mladé lidi v Dánsku, z nichž všechny, jakkoliv se snaží motivovat mladé lidi k práci, jsou nepřijatelné a mohou kontraproduktivně bránit mladým lidem stát se ekonomicky nezávislými, především v době krize s vysokou nezaměstnaností mladých, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že díky práci přecházejí mladí lidé od sociální závislosti k soběstačnosti, práce jim pomáhá vyhnout se chudobě a umožňuje aktivně se zapojit do společnosti jak ekonomicky, tak sociálně; vzhledem k tomu, že právní předpisy některých členských států zavádějí diskriminaci na základě věku, a to prostřednictvím omezení práv mladých lidí, která se zakládají výlučně na věku, jako například nižší úroveň minimální mzdy pro mladé lidi ve Velké Británii, omezený přístup k Revenu de solidarité active ve Francii a nižší zaměstnanecké dávky pro mladé lidi v Dánsku, z nichž všechny, jakkoliv se snaží motivovat mladé lidi k práci, jsou nepřijatelné a mohou kontraproduktivně bránit mladým lidem stát se ekonomicky nezávislými, především v době krize s vysokou nezaměstnaností mladých,

| M. | vzhledem k tomu, že nebyly zcela splněny orientační cíle Lisabonské strategie týkající se mladých lidí a modernizace odborné přípravy, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že nebyly zcela splněny orientační cíle Lisabonské strategie týkající se mladých lidí a modernizace odborné přípravy,

| N. | vzhledem k tomu, že bezpečnější a pružnější systém zaměstnanosti, tzv. flexikurita je obecnou strategií pro pracovní trhy EU usilující o flexibilní a spolehlivé smlouvy, celoživotní vzdělávání, aktivní politiku zaměstnanosti a sociální zabezpečení; vzhledem k tomu, že tato strategie se bohužel v mnoha zemích vykládá příliš úzce jako „flexibilita“, čímž pozbyla komplexní povahu a hlediska jistoty zaměstnání a sociálního zabezpečení, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že bezpečnější a pružnější systém zaměstnanosti, tzv. flexikurita je obecnou strategií pro pracovní trhy EU usilující o flexibilní a spolehlivé smlouvy, celoživotní vzdělávání, aktivní politiku zaměstnanosti a sociální zabezpečení; vzhledem k tomu, že tato strategie se bohužel v mnoha zemích vykládá příliš úzce jako „flexibilita“, čímž pozbyla komplexní povahu a hlediska jistoty zaměstnání a sociálního zabezpečení,

| O. | vzhledem k tomu, že v důsledku demografické změny bude po roce 2020 evropský hospodářský prostor negativně ovlivněn vážným nedostatkem odborníků a že tomuto vývoji lze čelit pouze dostatečným vzděláváním a odbornou přípravou, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že v důsledku demografické změny bude po roce 2020 evropský hospodářský prostor negativně ovlivněn vážným nedostatkem odborníků a že tomuto vývoji lze čelit pouze dostatečným vzděláváním a odbornou přípravou,

| P. | vzhledem k roli, kterou hrají malé a střední podniky ve struktuře evropského hospodářství, ať už s ohledem na své velké zastoupení nebo pro svou strategickou funkci v boji proti nezaměstnanosti, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k roli, kterou hrají malé a střední podniky ve struktuře evropského hospodářství, ať už s ohledem na své velké zastoupení nebo pro svou strategickou funkci v boji proti nezaměstnanosti,

| 1. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby byl jejich přístup k mladým lidem a zaměstnanosti založen na dodržování práv mladých lidí; nesmí být ohrožen kvalitativní aspekt slušné práce pro mladé lidi a hlavními faktory zohledněnými v prováděných krocích musejí být pracovní a další normy týkající se kvality práce, jako je pracovní doba, minimální mzda, sociální zabezpečení a bezpečnost a ochrana zdraví při práci; |
| --- | --- |

1.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby byl jejich přístup k mladým lidem a zaměstnanosti založen na dodržování práv mladých lidí; nesmí být ohrožen kvalitativní aspekt slušné práce pro mladé lidi a hlavními faktory zohledněnými v prováděných krocích musejí být pracovní a další normy týkající se kvality práce, jako je pracovní doba, minimální mzda, sociální zabezpečení a bezpečnost a ochrana zdraví při práci;

Vytvoření většího množství lepších pracovních míst a zapojení do trhu práce

| 2. | vyzývá Radu a Komisi, aby stanovily strategii zaměstnanosti EU, která bude zahrnovat finanční nástroje a politiky zaměstnanosti s cílem vyhnout se růstu bez vytváření nových pracovních míst, v jejímž rámci budou nastaveny ambiciózní cíle v oblasti zaměstnanosti mladých lidí; důrazně vybízí, aby se strategie pro zaměstnanost zaměřila zejména na vytváření „zelených“ pracovních míst a sociální ekonomiku při současném zajištění toho, aby se do tohoto procesu rozhodování zapojil i Parlament; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu a Komisi, aby stanovily strategii zaměstnanosti EU, která bude zahrnovat finanční nástroje a politiky zaměstnanosti s cílem vyhnout se růstu bez vytváření nových pracovních míst, v jejímž rámci budou nastaveny ambiciózní cíle v oblasti zaměstnanosti mladých lidí; důrazně vybízí, aby se strategie pro zaměstnanost zaměřila zejména na vytváření „zelených“ pracovních míst a sociální ekonomiku při současném zajištění toho, aby se do tohoto procesu rozhodování zapojil i Parlament;

| 3. | zdůrazňuje, jak je pro členské státy důležité vytvářet „zelená“ pracovní místa, například prostřednictvím školení o ekologických technologiích; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, jak je pro členské státy důležité vytvářet „zelená“ pracovní místa, například prostřednictvím školení o ekologických technologiích;

| 4. | vyzývá členské státy, aby vytvořily účinné pobídky, jako jsou dotace na zaměstnanost nebo příspěvky na pojištění pro mladé lidi, které jim zajistí důstojné životní a pracovní podmínky, aby tak byli zaměstnavatelé ve veřejném i soukromém sektoru motivováni k zaměstnávání mladých lidí, investicím do vytváření kvalitních pracovních míst pro mladé lidi i do jejich dalšího vzdělávání a zvyšování jejich kvalifikace během zaměstnání a k podpoře podnikání mladých lidí; zdůrazňuje zvláštní úlohu a význam malých podniků, pokud jde o odborné znalosti a tradiční „know-how“; vybízí k zajištění přístupu mladých lidí k nedávno vytvořenému evropskému nástroji mikrofinancování; |
| --- | --- |

4.

vyzývá členské státy, aby vytvořily účinné pobídky, jako jsou dotace na zaměstnanost nebo příspěvky na pojištění pro mladé lidi, které jim zajistí důstojné životní a pracovní podmínky, aby tak byli zaměstnavatelé ve veřejném i soukromém sektoru motivováni k zaměstnávání mladých lidí, investicím do vytváření kvalitních pracovních míst pro mladé lidi i do jejich dalšího vzdělávání a zvyšování jejich kvalifikace během zaměstnání a k podpoře podnikání mladých lidí; zdůrazňuje zvláštní úlohu a význam malých podniků, pokud jde o odborné znalosti a tradiční „know-how“; vybízí k zajištění přístupu mladých lidí k nedávno vytvořenému evropskému nástroji mikrofinancování;

| 5. | vyzdvihuje význam školení podnikatelů, jež je nedílnou součástí procesu nabývání dovedností potřebných pro nové typy zaměstnání; |
| --- | --- |

5.

vyzdvihuje význam školení podnikatelů, jež je nedílnou součástí procesu nabývání dovedností potřebných pro nové typy zaměstnání;

| 6. | vyzývá členské státy, aby v oblasti vzdělávání mladých lidí přijaly cílevědomou politiku; |
| --- | --- |

6.

vyzývá členské státy, aby v oblasti vzdělávání mladých lidí přijaly cílevědomou politiku;

| 7. | vyzývá Komisi, aby stimulovala a podporovala – s přihlédnutím k dobrým vnitrostátním zkušenostem s partnerstvími mezi školami, univerzitami, podniky a sociálními partnery – pilotní projekty v nových strategických odvětvích rozvoje, které mladým lidem poskytují vhodnou vědeckou a technologickou přípravu a přípravu cílenou na zaměstnání, a to zejména ženám, s účelem podpořit inovaci a konkurenceschopnost v podnicích a k tomuto účelu využívat stipendia, odborné pracovní praxe v rámci vyššího vzdělávání a obvyklé pracovní smlouvy; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby stimulovala a podporovala – s přihlédnutím k dobrým vnitrostátním zkušenostem s partnerstvími mezi školami, univerzitami, podniky a sociálními partnery – pilotní projekty v nových strategických odvětvích rozvoje, které mladým lidem poskytují vhodnou vědeckou a technologickou přípravu a přípravu cílenou na zaměstnání, a to zejména ženám, s účelem podpořit inovaci a konkurenceschopnost v podnicích a k tomuto účelu využívat stipendia, odborné pracovní praxe v rámci vyššího vzdělávání a obvyklé pracovní smlouvy;

| 8. | vyzývá univerzity, aby včas navázaly kontakty se zaměstnavateli, a aby studentům umožnily získat dovednosti nezbytné pro trh práce; |
| --- | --- |

8.

vyzývá univerzity, aby včas navázaly kontakty se zaměstnavateli, a aby studentům umožnily získat dovednosti nezbytné pro trh práce;

| 9. | vyzývá členské státy, aby podnítily dalekosáhlá opatření zaměřená na povzbuzení hospodářství, například snížení daní a administrativní zátěže pro malé a střední podniky, a zajistily tak růst a vytváření nových pracovních míst, zejména pro mladé lidi; |
| --- | --- |

9.

vyzývá členské státy, aby podnítily dalekosáhlá opatření zaměřená na povzbuzení hospodářství, například snížení daní a administrativní zátěže pro malé a střední podniky, a zajistily tak růst a vytváření nových pracovních míst, zejména pro mladé lidi;

| 10. | doufá v úspěšné využívání mikroúvěrů mladými lidmi; domnívá se, že zakladatelům nových podniků musí být poskytováno důsledné a profesionální poradenství; |
| --- | --- |

10.

doufá v úspěšné využívání mikroúvěrů mladými lidmi; domnívá se, že zakladatelům nových podniků musí být poskytováno důsledné a profesionální poradenství;

| 11. | vyzývá členské státy, aby zavedly začleňující a cílené politiky trhu práce, které zajistí důstojné začlenění a smysluplné zaměstnání mladých lidí, např. prostřednictvím zřízení inspirativních sítí, programů pro praktikanty doplněných finanční pomocí, která jim umožní cestovat a žít v blízkosti místa, kde stáž probíhá, mezinárodních profesních center a středisek pro individuální poradenství mladým lidem, jež se především zaměří na témata jako je kolektivní organizace a znalost právních hledisek týkajících se praxe; |
| --- | --- |

11.

vyzývá členské státy, aby zavedly začleňující a cílené politiky trhu práce, které zajistí důstojné začlenění a smysluplné zaměstnání mladých lidí, např. prostřednictvím zřízení inspirativních sítí, programů pro praktikanty doplněných finanční pomocí, která jim umožní cestovat a žít v blízkosti místa, kde stáž probíhá, mezinárodních profesních center a středisek pro individuální poradenství mladým lidem, jež se především zaměří na témata jako je kolektivní organizace a znalost právních hledisek týkajících se praxe;

| 12. | uznává, že pro mladé lidi je obtížné získat přístup k financování, aby mohli založit a rozvíjet svůj vlastní podnik; vyzývá členské státy a Komisi k přijetí opatření, která mladým lidem usnadní přístup k finančním prostředkům, a k tomu, aby ve spolupráci s podnikatelskými kruhy byly pro mladé lidi zavedeny poradenské programy týkající se zakládání a rozvoje podniků; |
| --- | --- |

12.

uznává, že pro mladé lidi je obtížné získat přístup k financování, aby mohli založit a rozvíjet svůj vlastní podnik; vyzývá členské státy a Komisi k přijetí opatření, která mladým lidem usnadní přístup k finančním prostředkům, a k tomu, aby ve spolupráci s podnikatelskými kruhy byly pro mladé lidi zavedeny poradenské programy týkající se zakládání a rozvoje podniků;

| 13. | žádá členské státy, aby prostřednictvím inovativních projektů podporovaly dovednosti těch, kteří předčasně ukončili školní docházku, a aby je připravily pro trh práce; |
| --- | --- |

13.

žádá členské státy, aby prostřednictvím inovativních projektů podporovaly dovednosti těch, kteří předčasně ukončili školní docházku, a aby je připravily pro trh práce;

| 14. | vyzývá členské státy, aby v rámci nového zaměření vzdělávacích systémů počítaly se včasnou spoluprací mezi školami a zaměstnavateli; domnívá se, že místní a obecní orgány musí být zapojeny do plánování v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, neboť jsou v kontaktu se zaměstnavateli a znají jejich potřeby; |
| --- | --- |

14.

vyzývá členské státy, aby v rámci nového zaměření vzdělávacích systémů počítaly se včasnou spoluprací mezi školami a zaměstnavateli; domnívá se, že místní a obecní orgány musí být zapojeny do plánování v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, neboť jsou v kontaktu se zaměstnavateli a znají jejich potřeby;

| 15. | vyzývá Komisi, aby zvýšila finanční kapacitu Evropského sociálního fondu a zajistila jeho efektivnější využívání tak, aby bylo minimálně 10 % prostředků ve fondu vyhrazeno na projekty zaměřené na mladé lidi, a aby usnadnila přístup k těmto prostředkům; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby neohrožovaly provádění malých a inovativních projektů přemírou kontroly a aby přezkoumaly účinnost a přidanou hodnotu programů zaměstnanosti mladých lidí, jako je program „Mládež v akci“; vyzývá členské státy, aby zlepšily své zaměření na mladé lidi; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi, aby zvýšila finanční kapacitu Evropského sociálního fondu a zajistila jeho efektivnější využívání tak, aby bylo minimálně 10 % prostředků ve fondu vyhrazeno na projekty zaměřené na mladé lidi, a aby usnadnila přístup k těmto prostředkům; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby neohrožovaly provádění malých a inovativních projektů přemírou kontroly a aby přezkoumaly účinnost a přidanou hodnotu programů zaměstnanosti mladých lidí, jako je program „Mládež v akci“; vyzývá členské státy, aby zlepšily své zaměření na mladé lidi;

| 16. | naléhavě vyzývá členské státy, aby upřednostňovaly spolupráci mezi poskytovateli vzdělávání v oblasti podnikatelských dovedností jako vhodného nástroje v boji proti strukturální nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

16.

naléhavě vyzývá členské státy, aby upřednostňovaly spolupráci mezi poskytovateli vzdělávání v oblasti podnikatelských dovedností jako vhodného nástroje v boji proti strukturální nezaměstnanosti;

Vzdělávání a přechod od vzdělávání k zaměstnání

| 17. | vyzývá členské státy, aby zintenzívnily své úsilí s cílem omezit předčasné ukončování školní docházky tak, aby bylo do roku 2012 dosaženo cíle v rámci strategie EU 2020 maximálního počtu osob předčasně ukončujících školní docházku ve výši 10 %; vyzývá členské státy, aby využily celé škály opatření v boji proti předčasnému ukončování školní docházky a negramotnosti, například snížení počtu studentů ve třídách, zajištění pomoci žákům, kteří z ekonomických důvodů nemohou dokončit povinnou školní docházku, posílení praktického rozměru školních osnov, zavedení poradců do všech škol, vytvoření okamžité návaznosti pro osoby předčasně ukončující školní docházku; upozorňuje na příklad Finska, jež úspěšně snížilo počet studentů, kteří předčasně ukončili školní docházku, tím, že jim bylo poskytnuto poradenství, pokud jde o jejich další možnosti; vyzývá Komisi, aby se ujala koordinace projektů v oblasti osvědčených postupů; |
| --- | --- |

17.

vyzývá členské státy, aby zintenzívnily své úsilí s cílem omezit předčasné ukončování školní docházky tak, aby bylo do roku 2012 dosaženo cíle v rámci strategie EU 2020 maximálního počtu osob předčasně ukončujících školní docházku ve výši 10 %; vyzývá členské státy, aby využily celé škály opatření v boji proti předčasnému ukončování školní docházky a negramotnosti, například snížení počtu studentů ve třídách, zajištění pomoci žákům, kteří z ekonomických důvodů nemohou dokončit povinnou školní docházku, posílení praktického rozměru školních osnov, zavedení poradců do všech škol, vytvoření okamžité návaznosti pro osoby předčasně ukončující školní docházku; upozorňuje na příklad Finska, jež úspěšně snížilo počet studentů, kteří předčasně ukončili školní docházku, tím, že jim bylo poskytnuto poradenství, pokud jde o jejich další možnosti; vyzývá Komisi, aby se ujala koordinace projektů v oblasti osvědčených postupů;

| 18. | vyzývá členské státy, aby zlepšily vazby systému vzdělávání na svět práce a vytvořily systémy předjímání potřebných dovedností a specializací; |
| --- | --- |

18.

vyzývá členské státy, aby zlepšily vazby systému vzdělávání na svět práce a vytvořily systémy předjímání potřebných dovedností a specializací;

| 19. | požaduje zajištění toho, aby se všem dětem od počátku dostávalo nezbytné podpory cílené zejména na děti s jazykovými problémy nebo jinými omezeními, aby se jim tak otevřely co nejširší vzdělávací a profesní příležitosti; |
| --- | --- |

19.

požaduje zajištění toho, aby se všem dětem od počátku dostávalo nezbytné podpory cílené zejména na děti s jazykovými problémy nebo jinými omezeními, aby se jim tak otevřely co nejširší vzdělávací a profesní příležitosti;

| 20. | požaduje zvýšení množství i kvality odborné přípravy; odkazuje na pozitivní zkušenosti s kombinovaným systémem odborného vzdělávání a přípravy v zemích, jako je Německo, Rakousko a Dánsko, kde je tento systém vnímán jako důležitý pro usnadnění přechodu mladých lidí od vzdělávání k zaměstnání; vyzývá členské státy, aby podporovaly programy učňovského vzdělávání a podněcovaly společnosti k tomu, aby nabízely odbornou přípravu pro mladé lidi i v dobách krize; zdůrazňuje význam adekvátní odborné přípravy pro zajištění vysoce kvalifikované pracovní síly, kterou budou společnosti v budoucnosti potřebovat; zdůrazňuje, že učňovské praxe nesmí nahradit řádné zaměstnání; |
| --- | --- |

20.

požaduje zvýšení množství i kvality odborné přípravy; odkazuje na pozitivní zkušenosti s kombinovaným systémem odborného vzdělávání a přípravy v zemích, jako je Německo, Rakousko a Dánsko, kde je tento systém vnímán jako důležitý pro usnadnění přechodu mladých lidí od vzdělávání k zaměstnání; vyzývá členské státy, aby podporovaly programy učňovského vzdělávání a podněcovaly společnosti k tomu, aby nabízely odbornou přípravu pro mladé lidi i v dobách krize; zdůrazňuje význam adekvátní odborné přípravy pro zajištění vysoce kvalifikované pracovní síly, kterou budou společnosti v budoucnosti potřebovat; zdůrazňuje, že učňovské praxe nesmí nahradit řádné zaměstnání;

| 21. | požaduje kvalitnější stáže zajišťující sociální zabezpečení; vyzývá Komisi a Radu, aby v návaznosti na závazek uvedený ve sdělení KOM(2007)0498 „navrhnout iniciativu Evropské charty kvalitních stáží“ vytvořily Evropskou chartu kvalitních stáží uvádějící normy pro minimální ochranu stážistů, a zajistily tak vzdělávací hodnotu stáží a předešly zneužívání s přihlédnutím k tomu, že stáže jsou součástí vzdělávání a nesmí tedy nahrazovat skutečná pracovní místa; tyto minimální normy by měly zahrnovat osnovu pro popis pracovní náplně či kvalifikace, kterých má být dosaženo, časové omezení stáží, minimální odměnu na základě standardních životních nákladů v místě, kde stáž probíhá, v souladu s vnitrostátními zvyklostmi, pojištění v oblasti vykonávané práce, dávky sociálního zabezpečení v souladu s místními normami a jasné propojení s příslušným vzdělávacím programem; |
| --- | --- |

21.

požaduje kvalitnější stáže zajišťující sociální zabezpečení; vyzývá Komisi a Radu, aby v návaznosti na závazek uvedený ve sdělení KOM(2007)0498 „navrhnout iniciativu Evropské charty kvalitních stáží“ vytvořily Evropskou chartu kvalitních stáží uvádějící normy pro minimální ochranu stážistů, a zajistily tak vzdělávací hodnotu stáží a předešly zneužívání s přihlédnutím k tomu, že stáže jsou součástí vzdělávání a nesmí tedy nahrazovat skutečná pracovní místa; tyto minimální normy by měly zahrnovat osnovu pro popis pracovní náplně či kvalifikace, kterých má být dosaženo, časové omezení stáží, minimální odměnu na základě standardních životních nákladů v místě, kde stáž probíhá, v souladu s vnitrostátními zvyklostmi, pojištění v oblasti vykonávané práce, dávky sociálního zabezpečení v souladu s místními normami a jasné propojení s příslušným vzdělávacím programem;

| 22. | vyzývá Komisi, aby poskytla statistické údaje o stážích v jednotlivých členských státech zahrnující:






  — | počet stáží, |
| --- | --- | --- |

22.

vyzývá Komisi, aby poskytla statistické údaje o stážích v jednotlivých členských státech zahrnující:

—

počet stáží,

| — | délku stáží, |
| --- | --- |

—

délku stáží,

| — | sociální dávky pro stážisty, |
| --- | --- |

—

sociální dávky pro stážisty,

| — | příspěvky vyplácené stážistům, |
| --- | --- |

—

příspěvky vyplácené stážistům,

| — | věkové skupiny stážistů, |
| --- | --- |

—

věkové skupiny stážistů,

a uskutečnila srovnávací studii různých systémů stáží v jednotlivých členských státech EU;

| 23. | žádá, aby každý členský stát průběžně sledoval příslušné plnění; |
| --- | --- |

23.

žádá, aby každý členský stát průběžně sledoval příslušné plnění;

| 24. | navrhuje členským státům, aby vytvořily evropský systém akreditace a uznávání znalostí a dovedností získaných na základě odborné přípravy a praxí, který bude napomáhat zvýšení mobility mladých pracovníků; |
| --- | --- |

24.

navrhuje členským státům, aby vytvořily evropský systém akreditace a uznávání znalostí a dovedností získaných na základě odborné přípravy a praxí, který bude napomáhat zvýšení mobility mladých pracovníků;

| 25. | vyzývá k ochraně mladých lidí ze strany zaměstnavatelů veřejného i soukromého sektoru, kteří mají možnost velmi levně nebo zcela zdarma pokrýt prostřednictvím programů zaměřených na získávání pracovních zkušeností, učňovské vzdělání nebo praxe své vlastní klíčové a základní potřeby a využít ochoty mladých lidí učit se i bez vyhlídky na to, že by se v budoucnu stali jejich plně integrovanou pracovní silou; |
| --- | --- |

25.

vyzývá k ochraně mladých lidí ze strany zaměstnavatelů veřejného i soukromého sektoru, kteří mají možnost velmi levně nebo zcela zdarma pokrýt prostřednictvím programů zaměřených na získávání pracovních zkušeností, učňovské vzdělání nebo praxe své vlastní klíčové a základní potřeby a využít ochoty mladých lidí učit se i bez vyhlídky na to, že by se v budoucnu stali jejich plně integrovanou pracovní silou;

| 26. | zdůrazňuje, jak je důležité podporovat pracovní a odborně-vzdělávací mobilitu mladých mezi členskými státy a potřebu zvýšit uznávání a transparentnost kvalifikací, dovedností a diplomů v EU; žádá, aby bylo zdvojnásobeno úsilí pro rozvoj evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání a evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a aby byl posílen program Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, jak je důležité podporovat pracovní a odborně-vzdělávací mobilitu mladých mezi členskými státy a potřebu zvýšit uznávání a transparentnost kvalifikací, dovedností a diplomů v EU; žádá, aby bylo zdvojnásobeno úsilí pro rozvoj evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání a evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a aby byl posílen program Leonardo da Vinci;

| 27. | vyzývá členské státy, aby urychlily harmonizaci vnitrostátních a evropských kvalifikačních profilů za účelem dalšího posílení mobility mladých lidí v rámci vzdělávání a práce; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, aby urychlily harmonizaci vnitrostátních a evropských kvalifikačních profilů za účelem dalšího posílení mobility mladých lidí v rámci vzdělávání a práce;

| 28. | zdůrazňuje úlohu soukromých poskytovatelů vzdělávání, neboť soukromý sektor je zpravidla otevřenější inovacím při vytváření kurzů a je mnohem pružnější v jejich poskytování; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje úlohu soukromých poskytovatelů vzdělávání, neboť soukromý sektor je zpravidla otevřenější inovacím při vytváření kurzů a je mnohem pružnější v jejich poskytování;

| 29. | naléhavě vyzývá členské státy, aby mladým lidem poskytly po dobu jejich stáže, praxe a odborné přípravy systémy nabízející plná zaměstnanecká práva a právo na sociální zabezpečení a případně jim dílem na jejich sociální zabezpečení přispívaly; |
| --- | --- |

29.

naléhavě vyzývá členské státy, aby mladým lidem poskytly po dobu jejich stáže, praxe a odborné přípravy systémy nabízející plná zaměstnanecká práva a právo na sociální zabezpečení a případně jim dílem na jejich sociální zabezpečení přispívaly;

| 30. | vyzývá Komisi a členské státy, aby programy učňovského vzdělání, stáží a získávání odborné praxe provázaly se systémem sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi a členské státy, aby programy učňovského vzdělání, stáží a získávání odborné praxe provázaly se systémem sociálního zabezpečení;

| 31. | vyzývá členské státy, aby posílily své systémy zaměření školského vzdělávání na úrovni základních a středních škol, aby mladým lidem a jejich rodinám pomohly zvolit vzdělávání a odbornou přípravu, které budou efektivně odpovídat jejich skutečnému nadání, schopnostem a ctižádosti, což sníží riziko následného odchodu ze školy nebo neúspěchů; |
| --- | --- |

31.

vyzývá členské státy, aby posílily své systémy zaměření školského vzdělávání na úrovni základních a středních škol, aby mladým lidem a jejich rodinám pomohly zvolit vzdělávání a odbornou přípravu, které budou efektivně odpovídat jejich skutečnému nadání, schopnostem a ctižádosti, což sníží riziko následného odchodu ze školy nebo neúspěchů;

| 32. | je si vědom toho, že mladí lidé v době krize hledají možnosti vzdělávání a měli by být při tom podporováni; vyzývá všechny členské státy, aby zajistily rovný přístup ke vzdělání pro všechny, a to zaručením minimálního práva na bezplatné kvalitní vzdělávání od mateřské školy až po studium na vysoké škole a zajištěním finanční podpory mladým studentům; vyzývá členské státy, aby i přes fiskální a sociální omezení nadále investovaly do vzdělání a odborné přípravy a aby co nejrychleji uplatnily evropský rámec kvalifikací a v případě potřeby zřizovaly vnitrostátní rámce kvalifikací; |
| --- | --- |

32.

je si vědom toho, že mladí lidé v době krize hledají možnosti vzdělávání a měli by být při tom podporováni; vyzývá všechny členské státy, aby zajistily rovný přístup ke vzdělání pro všechny, a to zaručením minimálního práva na bezplatné kvalitní vzdělávání od mateřské školy až po studium na vysoké škole a zajištěním finanční podpory mladým studentům; vyzývá členské státy, aby i přes fiskální a sociální omezení nadále investovaly do vzdělání a odborné přípravy a aby co nejrychleji uplatnily evropský rámec kvalifikací a v případě potřeby zřizovaly vnitrostátní rámce kvalifikací;

| 33. | připomíná, že cílem kodaňského procesu je povzbuzovat jedince k využívání široké škály dostupných příležitostí k odbornému vzdělávání (např. ve škole, ve vyšším vzdělávání, na pracovišti nebo v rámci soukromých kurzů); |
| --- | --- |

33.

připomíná, že cílem kodaňského procesu je povzbuzovat jedince k využívání široké škály dostupných příležitostí k odbornému vzdělávání (např. ve škole, ve vyšším vzdělávání, na pracovišti nebo v rámci soukromých kurzů);

| 34. | vyzývá Komisi, aby rozšířila programy EU, které podporují vzdělávání a zvyšování kvalifikace, jako je celoživotní vzdělávání, Evropský sociální fond, programy Marie Curie a Erasmus Mundus a vědecko-vzdělávací iniciativa; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby rozšířila programy EU, které podporují vzdělávání a zvyšování kvalifikace, jako je celoživotní vzdělávání, Evropský sociální fond, programy Marie Curie a Erasmus Mundus a vědecko-vzdělávací iniciativa;

| 35. | vyzývá členské státy, aby vytvořily vnitrostátní pracovní skupiny pro mládež s cílem zajistit větší soudržnost vzdělávacího systému a trhu práce a podpořit větší a sdílenou odpovědnost vlády, zaměstnavatelů a jednotlivců za investování do kvalifikace; požaduje, aby členské státy zajistily poradní orgány v rámci všech škol, které by pomáhaly s bezproblémovým přechodem od vzdělávání na trh práce a podporovaly spolupráci mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

35.

vyzývá členské státy, aby vytvořily vnitrostátní pracovní skupiny pro mládež s cílem zajistit větší soudržnost vzdělávacího systému a trhu práce a podpořit větší a sdílenou odpovědnost vlády, zaměstnavatelů a jednotlivců za investování do kvalifikace; požaduje, aby členské státy zajistily poradní orgány v rámci všech škol, které by pomáhaly s bezproblémovým přechodem od vzdělávání na trh práce a podporovaly spolupráci mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru;

| 36. | považuje za velice důležité, aby se systém vzdělávání a odborné přípravy přizpůsobil rychle se měnícímu trhu práce a poptávce po nových profesích; |
| --- | --- |

36.

považuje za velice důležité, aby se systém vzdělávání a odborné přípravy přizpůsobil rychle se měnícímu trhu práce a poptávce po nových profesích;

| 37. | domnívá se, že studium jazyků má klíčový význam pro usnadnění přístupu mladých lidí na trh práce a pro podpoření jejich mobility a rovných příležitostí; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že studium jazyků má klíčový význam pro usnadnění přístupu mladých lidí na trh práce a pro podpoření jejich mobility a rovných příležitostí;

Přizpůsobení se potřebám jednotlivce a trhu práce

| 38. | vyzývá Komisi a členské státy, aby mladým lidem poskytly informace v závislosti na poptávce na trhu práce a za předpokladu, že budou zavedeny vhodné kontrolní mechanismy pro sledování vývoje profesí; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly politiky a strategie založené na životním cyklu, do nichž bude lépe začleněno vzdělávání a zaměstnanost, v nichž bude klíčovým faktorem bezpečný přechod mezi vzděláváním a pracovním procesem a které budou zahrnovat průběžné zvyšování kvalifikace pracovní síly umožňující získání klíčových kompetencí odpovídajících potřebám trhu práce; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi a členské státy, aby mladým lidem poskytly informace v závislosti na poptávce na trhu práce a za předpokladu, že budou zavedeny vhodné kontrolní mechanismy pro sledování vývoje profesí; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly politiky a strategie založené na životním cyklu, do nichž bude lépe začleněno vzdělávání a zaměstnanost, v nichž bude klíčovým faktorem bezpečný přechod mezi vzděláváním a pracovním procesem a které budou zahrnovat průběžné zvyšování kvalifikace pracovní síly umožňující získání klíčových kompetencí odpovídajících potřebám trhu práce;

| 39. | vyzývá Komisi ke zintenzivnění práce na uznávání odborných kvalifikací, včetně neformálního vzdělávání a pracovních zkušeností, s cílem podpořit mobilitu mladých lidí; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi ke zintenzivnění práce na uznávání odborných kvalifikací, včetně neformálního vzdělávání a pracovních zkušeností, s cílem podpořit mobilitu mladých lidí;

| 40. | vyzývá členské státy, aby podporovaly uznávání vědomostí a dovedností nabytých v rámci neformálního a informálního vzdělávání, aby tak mladí lidé mohli při hledání práce na trhu i nadále dokládat požadované vzdělání a schopnosti, které si osvojili; |
| --- | --- |

40.

vyzývá členské státy, aby podporovaly uznávání vědomostí a dovedností nabytých v rámci neformálního a informálního vzdělávání, aby tak mladí lidé mohli při hledání práce na trhu i nadále dokládat požadované vzdělání a schopnosti, které si osvojili;

| 41. | žádá větší podporu a prestiž odborného vzdělávání; |
| --- | --- |

41.

žádá větší podporu a prestiž odborného vzdělávání;

| 42. | naléhavě žádá Komisi, aby společně se sociálními partnery zrevidovala strategii flexikurity tak, aby byla hlavní pozornost zaměřena na bezpečný přechod při současném vytváření mobility a snadnějšího přístupu mladých lidí; zdůrazňuje, že flexibilita bez sociálního zabezpečení není udržitelným způsobem boje s problémy, s nimiž se potýkají mladí lidé na trhu práce, naopak je to způsob obcházení zaměstnaneckých práv a práva na sociální zabezpečení mladých lidí; |
| --- | --- |

42.

naléhavě žádá Komisi, aby společně se sociálními partnery zrevidovala strategii flexikurity tak, aby byla hlavní pozornost zaměřena na bezpečný přechod při současném vytváření mobility a snadnějšího přístupu mladých lidí; zdůrazňuje, že flexibilita bez sociálního zabezpečení není udržitelným způsobem boje s problémy, s nimiž se potýkají mladí lidé na trhu práce, naopak je to způsob obcházení zaměstnaneckých práv a práva na sociální zabezpečení mladých lidí;

| 43. | apeluje na členské státy, aby do návrhů vnitrostátních strategických plánů zaměstnanosti mladých lidí zahrnuly všechny čtyři součásti flexikurity, k nimž patří:






  a) | pružná a spolehlivá smluvní ujednání, |
| --- | --- | --- |

43.

apeluje na členské státy, aby do návrhů vnitrostátních strategických plánů zaměstnanosti mladých lidí zahrnuly všechny čtyři součásti flexikurity, k nimž patří:

a)

pružná a spolehlivá smluvní ujednání,

| b) | komplexní vzdělávací programy, plány stáží a celoživotního vzdělávání zajišťující neustálý rozvoj dovedností, |
| --- | --- |

b)

komplexní vzdělávací programy, plány stáží a celoživotního vzdělávání zajišťující neustálý rozvoj dovedností,

| c) | účinné aktivní politiky cílené na trh práce a nezaměstnané (tzv. „workfare“), které jsou zaměřeny na dovednosti, kvalitní zaměstnání a začlenění, |
| --- | --- |

c)

účinné aktivní politiky cílené na trh práce a nezaměstnané (tzv. „workfare“), které jsou zaměřeny na dovednosti, kvalitní zaměstnání a začlenění,

| d) | účinné mechanismy pracovní mobility; |
| --- | --- |

d)

účinné mechanismy pracovní mobility;

| e) | systémy sociálního zabezpečení, které namísto vyvíjení tlaku k flexibilitě mladé lidi zabezpečí v období přechodu mezi různými zaměstnáními, mezi nezaměstnaností a zaměstnáním či mezi studiem a zaměstnáním; |
| --- | --- |

e)

systémy sociálního zabezpečení, které namísto vyvíjení tlaku k flexibilitě mladé lidi zabezpečí v období přechodu mezi různými zaměstnáními, mezi nezaměstnaností a zaměstnáním či mezi studiem a zaměstnáním;

| f) | účinné kontrolní mechanismy na ochranu zaměstnaneckých práv; |
| --- | --- |

f)

účinné kontrolní mechanismy na ochranu zaměstnaneckých práv;

| 44. | vyzývá členské státy a sociální partnery, aby zajištěním kvalitní práce pomohli mladým lidem vyhnout se případným „nástrahám nejistoty“; vyzývá členské státy a sociální partnery, aby na základě platných vnitrostátních právních předpisů a ve spolupráci s Komisí vytvořili a používali lepší normy na ochranu osob, které pracují na nejistých nebo nekvalitních pracovních místech; |
| --- | --- |

44.

vyzývá členské státy a sociální partnery, aby zajištěním kvalitní práce pomohli mladým lidem vyhnout se případným „nástrahám nejistoty“; vyzývá členské státy a sociální partnery, aby na základě platných vnitrostátních právních předpisů a ve spolupráci s Komisí vytvořili a používali lepší normy na ochranu osob, které pracují na nejistých nebo nekvalitních pracovních místech;

| 45. | vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dlouhodobých dopadů nezaměstnanosti mladých lidí a spravedlnosti mezi generacemi; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby provedla posouzení dlouhodobých dopadů nezaměstnanosti mladých lidí a spravedlnosti mezi generacemi;

| 46. | zdůrazňuje, že na všech pracovištích je nutný energický a strukturovaný sociální dialog, jehož cílem je chránit mladé pracovníky před vykořisťováním a nejistotou, často v souvislosti s dočasnou prací; zdůrazňuje, že je nutné, aby se mladými pracovníky a jejich specifickými potřebami zabývali sociální partneři; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že na všech pracovištích je nutný energický a strukturovaný sociální dialog, jehož cílem je chránit mladé pracovníky před vykořisťováním a nejistotou, často v souvislosti s dočasnou prací; zdůrazňuje, že je nutné, aby se mladými pracovníky a jejich specifickými potřebami zabývali sociální partneři;

| 47. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se více zasazovaly o to, aby bylo zajištěno správné provádění a účinné prosazování směrnice o rovnosti v zaměstnání, která prohlašuje diskriminaci v zaměstnání na základě věku za nezákonnou; domnívá se, že je třeba učinit mnohem více pro to, aby si zaměstnanci i zaměstnavatelé uvědomovali svá práva a povinnosti zakotvené v této směrnici; |
| --- | --- |

47.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se více zasazovaly o to, aby bylo zajištěno správné provádění a účinné prosazování směrnice o rovnosti v zaměstnání, která prohlašuje diskriminaci v zaměstnání na základě věku za nezákonnou; domnívá se, že je třeba učinit mnohem více pro to, aby si zaměstnanci i zaměstnavatelé uvědomovali svá práva a povinnosti zakotvené v této směrnici;

| 48. | vyzývá členské státy a sociální partnery, aby přistoupili k uplatňování mediálních a informačních strategií zaměřených na seznamování mladých lidí s jejich zaměstnaneckými právy a s různými alternativními způsoby jejich zapojení do trhu práce; |
| --- | --- |

48.

vyzývá členské státy a sociální partnery, aby přistoupili k uplatňování mediálních a informačních strategií zaměřených na seznamování mladých lidí s jejich zaměstnaneckými právy a s různými alternativními způsoby jejich zapojení do trhu práce;

| 49. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly sblížení světa práce a světa vzdělávání, aby byly studijní obory, jako například obory duální, strukturovány tak, aby v sobě propojovaly teoretické pojmosloví a praktickou zkušenost, aby mladé lidi vybavily potřebným souborem jak obecných, tak specifických dovedností; rovněž Komisi a členské státy vyzývá, aby investovaly do uspořádání kampaně na zvyšování povědomí o odborném vzdělávání a studiu technických a podnikatelských oborů, aby tyto obory přestaly být vnímány jako znevýhodňující volba a byly chápány jako příležitost pro zaplnění prázdných pracovních míst v technických oborech, po nichž citelně vzrůstá poptávka, a pro účely nastartování evropské ekonomiky; |
| --- | --- |

49.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly sblížení světa práce a světa vzdělávání, aby byly studijní obory, jako například obory duální, strukturovány tak, aby v sobě propojovaly teoretické pojmosloví a praktickou zkušenost, aby mladé lidi vybavily potřebným souborem jak obecných, tak specifických dovedností; rovněž Komisi a členské státy vyzývá, aby investovaly do uspořádání kampaně na zvyšování povědomí o odborném vzdělávání a studiu technických a podnikatelských oborů, aby tyto obory přestaly být vnímány jako znevýhodňující volba a byly chápány jako příležitost pro zaplnění prázdných pracovních míst v technických oborech, po nichž citelně vzrůstá poptávka, a pro účely nastartování evropské ekonomiky;

| 50. | vyzývá členské státy a sociální partnery, aby přistoupili k intenzivnějšímu vytváření a provádění programů pomáhajících mladým lidem v hledání přístupu na trh práce prostřednictvím aktivní politiky zaměstnanosti, zejména v oblastech a odvětvích, kde je vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí; |
| --- | --- |

50.

vyzývá členské státy a sociální partnery, aby přistoupili k intenzivnějšímu vytváření a provádění programů pomáhajících mladým lidem v hledání přístupu na trh práce prostřednictvím aktivní politiky zaměstnanosti, zejména v oblastech a odvětvích, kde je vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí;

| 51. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zmírnily dopady nezaměstnanosti mladých lidí na právo těchto generací na důchod, a aby prostřednictvím velkorysého započítávání doby studia motivovaly mladé lidi k delšímu vzdělávání; |
| --- | --- |

51.

naléhavě vyzývá členské státy, aby zmírnily dopady nezaměstnanosti mladých lidí na právo těchto generací na důchod, a aby prostřednictvím velkorysého započítávání doby studia motivovaly mladé lidi k delšímu vzdělávání;

| 52. | vyzývá sociální partnery, aby zvýšili své úsilí informovat mladé lidi o jejich právu účastnit se sociálního dialogu a posilovali zapojení této významné skupiny produktivní populace do struktury zastupitelských orgánů; |
| --- | --- |

52.

vyzývá sociální partnery, aby zvýšili své úsilí informovat mladé lidi o jejich právu účastnit se sociálního dialogu a posilovali zapojení této významné skupiny produktivní populace do struktury zastupitelských orgánů;

Nevýhody a diskriminace

| 53. | vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby vnitrostátní právní předpisy týkající se mladých lidí, a zejména vnitrostátní právní předpisy na základě směrnice o rovnosti v zaměstnání (2000/78/ES), nebyly zneužívány k diskriminaci mladých zaměstnanců v přístupu k dávkám sociálního zabezpečení; domnívá se, že je třeba učinit mnohem více pro to, aby si zaměstnanci i zaměstnavatelé uvědomovali svá práva a povinnosti zakotvené v této směrnici; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby vnitrostátní právní předpisy týkající se mladých lidí, a zejména vnitrostátní právní předpisy na základě směrnice o rovnosti v zaměstnání (2000/78/ES), nebyly zneužívány k diskriminaci mladých zaměstnanců v přístupu k dávkám sociálního zabezpečení; domnívá se, že je třeba učinit mnohem více pro to, aby si zaměstnanci i zaměstnavatelé uvědomovali svá práva a povinnosti zakotvené v této směrnici;

| 54. | vyzývá členské státy, aby připravily vhodné iniciativy, které mladým přistěhovalcům zaručí možnost učit se jazyku hostitelské země, uznání vzdělání, které získali v zemi původu a přístup ke klíčovým dovednostem, aby jim tak bylo umožněno sociální začlenění a účast na trhu práce; |
| --- | --- |

54.

vyzývá členské státy, aby připravily vhodné iniciativy, které mladým přistěhovalcům zaručí možnost učit se jazyku hostitelské země, uznání vzdělání, které získali v zemi původu a přístup ke klíčovým dovednostem, aby jim tak bylo umožněno sociální začlenění a účast na trhu práce;

| 55. | vyzývá Komisi a členské státy, aby mladým rodičům poskytovaly vhodné a lepší příležitosti péče o děti za přijatelnou cenu, jako jsou školky, což umožní mladým rodičů a především matkám, aby se mohly zapojit do trhu práce; |
| --- | --- |

55.

vyzývá Komisi a členské státy, aby mladým rodičům poskytovaly vhodné a lepší příležitosti péče o děti za přijatelnou cenu, jako jsou školky, což umožní mladým rodičů a především matkám, aby se mohly zapojit do trhu práce;

| 56. | žádá, aby pomoc, kterou členské státy poskytují mladým rodičům v rámci zařízení péče o děti nebo v rámci jeslí, byla na dostatečné úrovni, aby rodiče neodradila od zapojení se do trhu práce; |
| --- | --- |

56.

žádá, aby pomoc, kterou členské státy poskytují mladým rodičům v rámci zařízení péče o děti nebo v rámci jeslí, byla na dostatečné úrovni, aby rodiče neodradila od zapojení se do trhu práce;

| 57. | vyzývá členské státy, aby vyvinuly iniciativu pro krátkodobou pomoc mladým nezaměstnaným mužům v odvětvích zasažených krizí, ale současně nezapomínaly na dlouhodobé problémy v přístupu mladých žen na trh práce; |
| --- | --- |

57.

vyzývá členské státy, aby vyvinuly iniciativu pro krátkodobou pomoc mladým nezaměstnaným mužům v odvětvích zasažených krizí, ale současně nezapomínaly na dlouhodobé problémy v přístupu mladých žen na trh práce;

| 58. | vyzývá členské státy, aby zavedly opatření pozitivní diskriminace zaměřená na mladé lidi v oblastech trhu práce, kde jsou tito lidé zastoupeni nedostatečně, s cílem zmírnit důsledky předchozí diskriminace na základě věku a dosáhnout skutečně různorodé pracovní síly, a to včetně vhodného přizpůsobení s ohledem na mladé lidi se zdravotním postižením; upozorňuje na dobré zkušenosti s pozitivní diskriminací, pokud jde o boj proti diskriminaci skutečné; |
| --- | --- |

58.

vyzývá členské státy, aby zavedly opatření pozitivní diskriminace zaměřená na mladé lidi v oblastech trhu práce, kde jsou tito lidé zastoupeni nedostatečně, s cílem zmírnit důsledky předchozí diskriminace na základě věku a dosáhnout skutečně různorodé pracovní síly, a to včetně vhodného přizpůsobení s ohledem na mladé lidi se zdravotním postižením; upozorňuje na dobré zkušenosti s pozitivní diskriminací, pokud jde o boj proti diskriminaci skutečné;

| 59. | zdůrazňuje, že je třeba vypracovat zvláštní programy pro osoby se zdravotním postižením zaměřené na rozšíření jejich možností přístupu na trh práce; |
| --- | --- |

59.

zdůrazňuje, že je třeba vypracovat zvláštní programy pro osoby se zdravotním postižením zaměřené na rozšíření jejich možností přístupu na trh práce;

| 60. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat stáže a mobilitu mladých lidí, kteří se v rámci školní docházky nebo odborné přípravy věnují umělecké činnosti, jako je kinematografie, hudba, tanec, divadlo nebo cirkus; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje, že je třeba podporovat stáže a mobilitu mladých lidí, kteří se v rámci školní docházky nebo odborné přípravy věnují umělecké činnosti, jako je kinematografie, hudba, tanec, divadlo nebo cirkus;

| 61. | domnívá se, že by se měly v různých oblastech více podporovat dobrovolnické programy, mimo jiné i v sociální oblasti, kultuře a sportu; |
| --- | --- |

61.

domnívá se, že by se měly v různých oblastech více podporovat dobrovolnické programy, mimo jiné i v sociální oblasti, kultuře a sportu;

| 62. | vyzývá rozličná odvětví, aby v podnicích a organizacích vytvořila partnerství mezi generacemi a podpořila tím aktivní výměnu znalostí a produktivní spojení zkušeností různých generací; |
| --- | --- |

62.

vyzývá rozličná odvětví, aby v podnicích a organizacích vytvořila partnerství mezi generacemi a podpořila tím aktivní výměnu znalostí a produktivní spojení zkušeností různých generací;

| 63. | je si vědom, že je důležité, aby byli mladí lidé finančně nezávislí, a vyzývá členské státy k zajištění toho, aby mladí lidé měli individuální nárok na důstojný příjem, který jim zajistí možnost vést ekonomicky nezávislý život; |
| --- | --- |

63.

je si vědom, že je důležité, aby byli mladí lidé finančně nezávislí, a vyzývá členské státy k zajištění toho, aby mladí lidé měli individuální nárok na důstojný příjem, který jim zajistí možnost vést ekonomicky nezávislý život;

| 64. | žádá členské státy, aby mladí lidé, pokud si to přejí, mohli získat účinnou pomoc především při výběru povolání, seznámení se se svými právy a při hospodaření s minimálním příjmem; |
| --- | --- |

64.

žádá členské státy, aby mladí lidé, pokud si to přejí, mohli získat účinnou pomoc především při výběru povolání, seznámení se se svými právy a při hospodaření s minimálním příjmem;

Strategie a řídicí nástroje na úrovni EU

| 65. | navrhuje, aby Rada a Komise předložily evropskou záruku pro mladé lidi, která by každému mladému člověku v EU zajistila právo na nabídku práce, odbornou přípravu, další vzdělávání nebo kombinaci práce a vzdělávání, a to nejpozději do čtyř měsíců od počátku nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

65.

navrhuje, aby Rada a Komise předložily evropskou záruku pro mladé lidi, která by každému mladému člověku v EU zajistila právo na nabídku práce, odbornou přípravu, další vzdělávání nebo kombinaci práce a vzdělávání, a to nejpozději do čtyř měsíců od počátku nezaměstnanosti;

| 66. | vítá postup směrem k definování strategie EU po pro rok 2020, ale s politováním konstatuje, že zatím nedošlo k veřejnému a transparentnímu zhodnocení Lisabonské strategie, a zejména Evropského paktu mládeže, zejména pokud jde o orientační cíle v oblasti mládeže, a s politováním dále konstatuje, že během procesu vytváření strategie EU pro rok 2020 tato záležitost nebyla dostatečně konzultována se sociálními partnery, občanskou společností a mládežnickými organizacemi; |
| --- | --- |

66.

vítá postup směrem k definování strategie EU po pro rok 2020, ale s politováním konstatuje, že zatím nedošlo k veřejnému a transparentnímu zhodnocení Lisabonské strategie, a zejména Evropského paktu mládeže, zejména pokud jde o orientační cíle v oblasti mládeže, a s politováním dále konstatuje, že během procesu vytváření strategie EU pro rok 2020 tato záležitost nebyla dostatečně konzultována se sociálními partnery, občanskou společností a mládežnickými organizacemi;

| 67. | vyzývá členské státy, aby zavedly a zhodnotily nové závazné orientační cíle týkající se mladých lidí; vyzývá Komisi ke každoročnímu zhodnocení stávajících orientačních cílů týkajících se mladých lidí a záruky pro mladé lidi, aby tak bylo zajištěno dosažení výsledků a pokroku na základě více členěných statistických údajů, rozdělených zejména na základě pohlaví a věkových skupin; |
| --- | --- |

67.

vyzývá členské státy, aby zavedly a zhodnotily nové závazné orientační cíle týkající se mladých lidí; vyzývá Komisi ke každoročnímu zhodnocení stávajících orientačních cílů týkajících se mladých lidí a záruky pro mladé lidi, aby tak bylo zajištěno dosažení výsledků a pokroku na základě více členěných statistických údajů, rozdělených zejména na základě pohlaví a věkových skupin;

| 68. | vyzývá Radu a Komisi, aby schválily a využívaly nové zdokonalené nástroje pro řízení a poskytování informací v oblasti zaměstnávání mladých lidí; |
| --- | --- |

68.

vyzývá Radu a Komisi, aby schválily a využívaly nové zdokonalené nástroje pro řízení a poskytování informací v oblasti zaměstnávání mladých lidí;

| 69. | navrhuje, aby byla vytvořena stálá pracovní skupina zaměřená na mladé lidi v EU zahrnující organizace mládeže, členské státy, Komisi, Parlament a sociální partnery, která by monitorovala vývoj v oblasti zaměstnávání mladých lidí, umožnila meziodvětvové politiky, zajistila výměnu příkladů osvědčených postupů a podnítila vznik nových politik; |
| --- | --- |

69.

navrhuje, aby byla vytvořena stálá pracovní skupina zaměřená na mladé lidi v EU zahrnující organizace mládeže, členské státy, Komisi, Parlament a sociální partnery, která by monitorovala vývoj v oblasti zaměstnávání mladých lidí, umožnila meziodvětvové politiky, zajistila výměnu příkladů osvědčených postupů a podnítila vznik nových politik;

| 70. | zdůrazňuje, že je důležité zapojit mladé lidi do stanovování politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, aby se lépe zohlednily jejich potřeby; doporučuje tedy, aby Komise v otázkách priorit mladých lidí konzultovala zástupce vnitrostátních rad mládeže; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje, že je důležité zapojit mladé lidi do stanovování politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, aby se lépe zohlednily jejich potřeby; doporučuje tedy, aby Komise v otázkách priorit mladých lidí konzultovala zástupce vnitrostátních rad mládeže;

| 71. | žádá členské státy, aby posoudily dopady politiky na mladé lidi, zapojily mladé lidi do všech postupů a vytvořily rady mladých, které budou sledovat politiky týkající se jejich generace; |
| --- | --- |

71.

žádá členské státy, aby posoudily dopady politiky na mladé lidi, zapojily mladé lidi do všech postupů a vytvořily rady mladých, které budou sledovat politiky týkající se jejich generace;

| 72. | vyzývá evropské orgány, aby šly samy příkladem a odstranily inzeráty na neplacené praxe ze svých internetových stránek, a aby vyplácely:






  — | minimální příspěvek vycházející z běžných životních nákladů v místě, kde je stáž vykonávána, |
| --- | --- | --- |

72.

vyzývá evropské orgány, aby šly samy příkladem a odstranily inzeráty na neplacené praxe ze svých internetových stránek, a aby vyplácely:

—

minimální příspěvek vycházející z běžných životních nákladů v místě, kde je stáž vykonávána,

| — | dávky sociálního zabezpečení všem svým stážistům; |
| --- | --- |

—

dávky sociálního zabezpečení všem svým stážistům;

*

* *

| 73. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

73.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 23.

(3)  Úř. věst. C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0187.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/39

---

Úterý, 6. července 2010Atypické smlouvy, zabezpečené profesní dráhy a nové formy sociálního dialogu

P7_TA(2010)0263

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o atypických smlouvách, zabezpečených profesních drahách, flexikuritě a nových formách sociálního dialogu (2009/2220(INI))

2011/C 351 E/06

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ (KOM(2009)0257),

s ohledem na Listinu základních práv, zejména článek 30 o ochraně v případě neoprávněného propuštění, článek 31 o slušných a spravedlivých pracovních podmínkách a článek 33 o rodinném a pracovním životě,

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800) a na stejnojmenné usnesení Parlamentu ze dne 11. března 2009 (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o zintenzivnění boje proti nehlášené práci (2),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ (KOM(2009)0114),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Partnerství pro změnu v rozšířené Evropě – zvyšování přínosu evropského sociálního dialogu“ (KOM(2004)0557),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „K obecným zásadám flexikurity: větší počet a vyšší kvalita pracovních míst prostřednictvím flexibility a jistoty“ (KOM(2007)0359) a na stejnojmenné usnesení Parlamentu ze dne 29. listopadu 2007 (3),

s ohledem na zelenou knihu Komise o modernizaci pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století (KOM(2006)0708), a na usnesení Parlamentu k ní ze dne 11. července 2007 (4),

s ohledem na rozhodnutí Rady č. 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro období 2008–2010,

s ohledem na doporučení Komise o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (KOM(2008)0639) a na usnesení Parlamentu k němu ze dne 8. dubna 2009 (5),

s ohledem na závěry zasedání Rady konaného dne 8. června 2009 (flexikurita v době krize),

s ohledem na zprávu Mise pro flexikuritu ze dne 12. prosince 2008 o uplatnění společných zásad flexikurity v rámci cyklu Lisabonské strategie 2008–2010,

s ohledem na závěry zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele konaného ve dnech 5. a 6. prosince 2007,

s ohledem na doporučení evropských sociálních partnerů ve zprávě nazvané „Klíčové výzvy, kterým čelí evropské trhy práce: společná analýza evropských sociálních partnerů“ ze dne 18. října 2007,

s ohledem na závěry neformálního setkání ministrů práce a sociálních věcí na téma „řádné práce“, které se konalo v Berlíně ve dnech 18. – 20. ledna 2007,

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0193/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že ačkoli nestandardní formy zaměstnání zaznamenaly od roku 1990 výrazný nárůst a že pracovní místa, jež byla zrušena z důvodu současné hospodářské krize, byla v první řadě pracovní místa považovaná za atypická; vzhledem k tomu, že jako takzvané atypické pracovněprávní vztahy se označují nové formy smluv, které se vyznačují jedním nebo více následujícími znaky: částečný úvazek, příležitostná práce, dočasná práce, práce na dobu určitou, práce z domova, práce na dálku a práce na částečný úvazek na 20 a méně hodin týdně, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ačkoli nestandardní formy zaměstnání zaznamenaly od roku 1990 výrazný nárůst a že pracovní místa, jež byla zrušena z důvodu současné hospodářské krize, byla v první řadě pracovní místa považovaná za atypická; vzhledem k tomu, že jako takzvané atypické pracovněprávní vztahy se označují nové formy smluv, které se vyznačují jedním nebo více následujícími znaky: částečný úvazek, příležitostná práce, dočasná práce, práce na dobu určitou, práce z domova, práce na dálku a práce na částečný úvazek na 20 a méně hodin týdně,

| B. | vzhledem k tomu, že již vícekrát byla zdůrazněna potřeba pružného zaměstnávání, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že již vícekrát byla zdůrazněna potřeba pružného zaměstnávání,

| C. | vzhledem k tomu, že globalizace a rychlý technologický vývoj s sebou přináší rozsáhlou hospodářskou restrukturalizaci, která vyvolává změny v pracovněprávních vztazích a náplni práce a vedle toho i neustálé zakládání nových nezávislých podniků s jednou osobou, k němuž dochází ve všech odvětvích a věkových skupinách, čímž vzniká nutnost nové úpravy pracovněprávních vztahů, která by předešla jejich pokřivení (jako je například fenomén neoprávněné samostatně výdělečné činnosti), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že globalizace a rychlý technologický vývoj s sebou přináší rozsáhlou hospodářskou restrukturalizaci, která vyvolává změny v pracovněprávních vztazích a náplni práce a vedle toho i neustálé zakládání nových nezávislých podniků s jednou osobou, k němuž dochází ve všech odvětvích a věkových skupinách, čímž vzniká nutnost nové úpravy pracovněprávních vztahů, která by předešla jejich pokřivení (jako je například fenomén neoprávněné samostatně výdělečné činnosti),

| D. | vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize, ze které vzešla vážná krize v oblasti zaměstnanosti se značnou ztrátou pracovních míst, vede k nestabilitě trhu práce, chudobě a rozšíření sociálního vyloučení zejména u již dříve ohrožených osob a znevýhodněných skupin, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že finanční a hospodářská krize, ze které vzešla vážná krize v oblasti zaměstnanosti se značnou ztrátou pracovních míst, vede k nestabilitě trhu práce, chudobě a rozšíření sociálního vyloučení zejména u již dříve ohrožených osob a znevýhodněných skupin,

| E. | vzhledem k tomu, že počet zaměstnaných lidí postižených chudobou dosáhl 8 % evropské pracovní síly a nadále se zvyšuje a že poměr lidí s nízkými příjmy se v současnosti pohybuje kolem 17 %, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že počet zaměstnaných lidí postižených chudobou dosáhl 8 % evropské pracovní síly a nadále se zvyšuje a že poměr lidí s nízkými příjmy se v současnosti pohybuje kolem 17 %,

| F. | vzhledem k tomu, že je nutné vyvinout důkladný doplňující přístup EU se silným důrazem na účinné řízení a vzájemně podpůrný soubor politických opatření v oblasti hospodářství, životního prostředí, zaměstnanosti, sociálních politik a podnikání, který je zároveň v souladu s ustanoveními evropské strategie zaměstnanosti, jejímž cílem je, aby se členské státy zaměřily na společné cíle založené na čtyřech pilířích, a to na způsobilosti k práci, podnikavosti, adaptabilitě a rovných příležitostech, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je nutné vyvinout důkladný doplňující přístup EU se silným důrazem na účinné řízení a vzájemně podpůrný soubor politických opatření v oblasti hospodářství, životního prostředí, zaměstnanosti, sociálních politik a podnikání, který je zároveň v souladu s ustanoveními evropské strategie zaměstnanosti, jejímž cílem je, aby se členské státy zaměřily na společné cíle založené na čtyřech pilířích, a to na způsobilosti k práci, podnikavosti, adaptabilitě a rovných příležitostech,

| G. | vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v EU-27 stoupla na 10 % (2009) a že růst nezaměstnanosti se před druhou polovinou roku 2011 pravděpodobně nezastaví, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v EU-27 stoupla na 10 % (2009) a že růst nezaměstnanosti se před druhou polovinou roku 2011 pravděpodobně nezastaví,

| H. | vzhledem k tomu, že přehled změn v zaměstnanosti podle úrovně dosaženého vzdělání ukazuje, že počet zaměstnaných pracovníků s nízkou kvalifikací v posledních letech klesl, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že přehled změn v zaměstnanosti podle úrovně dosaženého vzdělání ukazuje, že počet zaměstnaných pracovníků s nízkou kvalifikací v posledních letech klesl,

| I. | vzhledem k tomu, že každý rok průměrně pětina až čtvrtina všech evropských pracovníků mění zaměstnání, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že každý rok průměrně pětina až čtvrtina všech evropských pracovníků mění zaměstnání,

| J. | vzhledem k tomu, že existuje vysoká míra přechodu ze statutu „nezaměstnaný/á“ na statut „zaměstnaný/á“, kdy třetina nezaměstnaného a 10 % neaktivního obyvatelstva najde práci do jednoho roku, ale vzhledem k tomu, že stejně tak značný počet pracovníků, zejména těch s atypickou formou zaměstnání, přichází o práci, aniž by našli nové zaměstnání, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že existuje vysoká míra přechodu ze statutu „nezaměstnaný/á“ na statut „zaměstnaný/á“, kdy třetina nezaměstnaného a 10 % neaktivního obyvatelstva najde práci do jednoho roku, ale vzhledem k tomu, že stejně tak značný počet pracovníků, zejména těch s atypickou formou zaměstnání, přichází o práci, aniž by našli nové zaměstnání,

| K. | vzhledem k tomu, že v EU-27 je 45 % nezaměstnaných osob bez práce po dobu delší než jeden rok oproti přibližně 10 % v USA, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v EU-27 je 45 % nezaměstnaných osob bez práce po dobu delší než jeden rok oproti přibližně 10 % v USA,

| L. | vzhledem k tomu, že střídání zaměstnání je častější mezi ženami než mezi muži (rozdíl pěti procentních bodů) a mezi mladšími pracovníky (mladšími 24 let), přičemž s vyšší úrovní vzdělání se tento obrat snižuje. To ukazuje, že toto střídání je častěji nucené než zvolené a souvisí s krátkodobými a nejistými pracovními smlouvami a se skutečností, že mladí často nenacházejí zaměstnání odpovídající jejich dosažené úrovni vzdělání, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že střídání zaměstnání je častější mezi ženami než mezi muži (rozdíl pěti procentních bodů) a mezi mladšími pracovníky (mladšími 24 let), přičemž s vyšší úrovní vzdělání se tento obrat snižuje. To ukazuje, že toto střídání je častěji nucené než zvolené a souvisí s krátkodobými a nejistými pracovními smlouvami a se skutečností, že mladí často nenacházejí zaměstnání odpovídající jejich dosažené úrovni vzdělání,

| M. | vzhledem k tomu, že podle odhadů musí každý šestý pracovník pečovat o staršího nebo finančně závislého příbuzného či blízkého člověka, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že podle odhadů musí každý šestý pracovník pečovat o staršího nebo finančně závislého příbuzného či blízkého člověka,

| N. | vzhledem k tomu, že některé členské státy zaznamenaly nárůst případů neohlášené práce, což může vést k závažným hospodářským (zejména daňovým), sociálním a politickým problémům, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že některé členské státy zaznamenaly nárůst případů neohlášené práce, což může vést k závažným hospodářským (zejména daňovým), sociálním a politickým problémům,

| O. | vzhledem k tomu, že posouzení flexikurity je složitou záležitostí a je zapotřebí komplexní přístup, zejména s ohledem na změny, které současná krize může vyvolat také v chování podniků, které mohou být podníceny k vytváření pracovních vztahů, nad kterými je vykonáván stále menší dohled a které jsou velmi nejisté, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že posouzení flexikurity je složitou záležitostí a je zapotřebí komplexní přístup, zejména s ohledem na změny, které současná krize může vyvolat také v chování podniků, které mohou být podníceny k vytváření pracovních vztahů, nad kterými je vykonáván stále menší dohled a které jsou velmi nejisté,

| P. | vzhledem k tomu, že v kontextu politik zaměstnanosti je třeba aktivně prosazovat rovné příležitosti pro ženy a muže, lepší sladění profesního, studijního a rodinného života a zásady nediskriminace, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v kontextu politik zaměstnanosti je třeba aktivně prosazovat rovné příležitosti pro ženy a muže, lepší sladění profesního, studijního a rodinného života a zásady nediskriminace,

| Q. | vzhledem k tomu, že ačkoli se sociální dialog v Evropě rozvíjí různými směry, celkově vzato vedou vzrůstající hospodářské a finanční obtíže k intenzivnějšímu třístrannému dialogu, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ačkoli se sociální dialog v Evropě rozvíjí různými směry, celkově vzato vedou vzrůstající hospodářské a finanční obtíže k intenzivnějšímu třístrannému dialogu,

| R. | vzhledem k tomu, že kolektivní vyjednávání představuje v Evropě nejobvyklejší způsob stanovování mezd – kolektivní dohody o mzdách uzavírané na úrovni společnosti nebo vyšší úrovni se vztahují na dva ze tří pracovníků, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že kolektivní vyjednávání představuje v Evropě nejobvyklejší způsob stanovování mezd – kolektivní dohody o mzdách uzavírané na úrovni společnosti nebo vyšší úrovni se vztahují na dva ze tří pracovníků,

| S. | vzhledem k tomu, že neformální setkání ministrů práce a sociálních věcí států EU, které se konalo v Berlíně dne 19. ledna 2007, dospělo k závěru, že „Evropa musí vynaložit větší a společné úsilí na podporu řádné práce. Řádnou prací se rozumí práva a spoluúčast zaměstnanců, spravedlivé mzdy, ochrana bezpečnosti a zdraví při práci a organizace práce s ohledem na potřeby rodiny. Dobré a spravedlivé pracovní podmínky a přiměřená sociální ochrana jsou nezbytné pro akceptování Evropské unie jejími občany“, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že neformální setkání ministrů práce a sociálních věcí států EU, které se konalo v Berlíně dne 19. ledna 2007, dospělo k závěru, že „Evropa musí vynaložit větší a společné úsilí na podporu řádné práce. Řádnou prací se rozumí práva a spoluúčast zaměstnanců, spravedlivé mzdy, ochrana bezpečnosti a zdraví při práci a organizace práce s ohledem na potřeby rodiny. Dobré a spravedlivé pracovní podmínky a přiměřená sociální ochrana jsou nezbytné pro akceptování Evropské unie jejími občany“,

| T. | vzhledem k tomu, že pojem „řádné práce“ by měl zásadním způsobem určovat směr další fáze evropské strategie zaměstnanosti, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že pojem „řádné práce“ by měl zásadním způsobem určovat směr další fáze evropské strategie zaměstnanosti,

A.
     
  Atypické smlouvy

| 1. | vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání v roce 2010 vydala jasné pokyny a přijala konkrétní opatření zaměřená na zachování důstojné práce, kvalitních pracovních příležitostí a vytváření dlouhodobě udržitelných pracovních příležitostí v rámci ambiciózní strategie EU 2020 s ohledem na dopad krize na ekonomický a sociální systém i na systém trhu práce; |
| --- | --- |

1.

vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání v roce 2010 vydala jasné pokyny a přijala konkrétní opatření zaměřená na zachování důstojné práce, kvalitních pracovních příležitostí a vytváření dlouhodobě udržitelných pracovních příležitostí v rámci ambiciózní strategie EU 2020 s ohledem na dopad krize na ekonomický a sociální systém i na systém trhu práce;

| 2. | vyzývá Komisi, aby vyhodnotila úsilí vyvíjené Misí pro flexikuritu; vyzývá členské státy, aby prosazovaly vyváženější a spravedlivé využití zásad flexikurity, a poukazuje na to, že vzájemná výměna poznatků a osvědčených postupů a otevřená metoda koordinace jsou zásadními nástroji koordinace různých politických přístupů jednotlivých členských států; bere však na vědomí, že otevřenou metodu koordinace lze vylepšit a že je třeba posílit její řízení tak, aby byla zvýšena její efektivita; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby vyhodnotila úsilí vyvíjené Misí pro flexikuritu; vyzývá členské státy, aby prosazovaly vyváženější a spravedlivé využití zásad flexikurity, a poukazuje na to, že vzájemná výměna poznatků a osvědčených postupů a otevřená metoda koordinace jsou zásadními nástroji koordinace různých politických přístupů jednotlivých členských států; bere však na vědomí, že otevřenou metodu koordinace lze vylepšit a že je třeba posílit její řízení tak, aby byla zvýšena její efektivita;

| 3. | bere na vědomí širokou škálu pracovních tradic, smluvních forem a obchodních modelů, jež existují na trzích práce, a upozorňuje, že při této rozmanitosti musí být prioritou zachování evropského sociálního modelu a dosažených výsledků v oblasti pracovněprávních vztahů; doporučuje zaujmout v přípravě nových politik zaměstnanosti přístup zdola nahoru, který by podpořil dialog a zapojení politických a sociálních orgánů na všech úrovních; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí širokou škálu pracovních tradic, smluvních forem a obchodních modelů, jež existují na trzích práce, a upozorňuje, že při této rozmanitosti musí být prioritou zachování evropského sociálního modelu a dosažených výsledků v oblasti pracovněprávních vztahů; doporučuje zaujmout v přípravě nových politik zaměstnanosti přístup zdola nahoru, který by podpořil dialog a zapojení politických a sociálních orgánů na všech úrovních;

| 4. | vyzývá Komisi a členské státy, aby uznaly a podpořily zvláštní postavení nezávislých svobodných povolání, představujících významný zdroj hospodářské obnovy, způsob přístupu na trh práce či alternativu k němu; bere na vědomí, že oblíbenost nezávislé pracovní činnosti narůstá především mezi mladými pracovníky, ženami a jako forma přechodu mezi prací a penzí; věří, že k nezávislým svobodným povoláním je třeba přistupovat jako k jedinečné podskupině mikropodniků a vyzývá k zavedení opatření, která sníží na minimální míru břemeno jejich regulatorní zátěže, podnítí a podpoří nezávislá svobodná povolání k zakládání a rozvoji podniků založených na této formě obživy. Je třeba přijmout zvláštní opatření na podporu celoživotního vzdělávání osob patřících do této skupiny; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi a členské státy, aby uznaly a podpořily zvláštní postavení nezávislých svobodných povolání, představujících významný zdroj hospodářské obnovy, způsob přístupu na trh práce či alternativu k němu; bere na vědomí, že oblíbenost nezávislé pracovní činnosti narůstá především mezi mladými pracovníky, ženami a jako forma přechodu mezi prací a penzí; věří, že k nezávislým svobodným povoláním je třeba přistupovat jako k jedinečné podskupině mikropodniků a vyzývá k zavedení opatření, která sníží na minimální míru břemeno jejich regulatorní zátěže, podnítí a podpoří nezávislá svobodná povolání k zakládání a rozvoji podniků založených na této formě obživy. Je třeba přijmout zvláštní opatření na podporu celoživotního vzdělávání osob patřících do této skupiny;

| 5. | podtrhuje význam samostatně výdělečné činnosti drobných a malých podnikatelů a poukazuje na význam svobodných povolání a jejich zvláštností; zdůrazňuje, že pojem svobodného povolání se vztahuje pouze na příslušnost k určitému kvalifikovanému povolání, které lze nicméně vykonávat jako nezávislou činnost; |
| --- | --- |

5.

podtrhuje význam samostatně výdělečné činnosti drobných a malých podnikatelů a poukazuje na význam svobodných povolání a jejich zvláštností; zdůrazňuje, že pojem svobodného povolání se vztahuje pouze na příslušnost k určitému kvalifikovanému povolání, které lze nicméně vykonávat jako nezávislou činnost;

| 6. | domnívá se, že všichni pracující by bez ohledu na to, jaký je jejich statut zaměstnanosti, měli mít zaručený určitý soubor základních práv; doporučuje, aby se priority týkající se v určitých případech potřebné reformy pracovního práva zaměřily na: naléhavě nezbytné rozšíření ochrany pracovníků zaměstnaných atypickou formou; sloučení atypických smluv s cílem dosáhnout zjednodušení; udržitelnou tvorbu zaměstnání běžného typu; vyjasnění statutu závislé činnosti včetně preventivních opatření s ohledem na zdraví a bezpečnost atypických pracovníků; přijetí opatření proti neohlášené práci; podporu vytváření nových pracovních míst, včetně míst obsazovaných za podmínek atypických smluv, a zjednodušení přechodu mezi různými statuty zaměstnanosti a nezaměstnanosti prostřednictvím podpory opatření, jako jsou zvláštní zaměstnanecké dávky, celoživotní vzdělávání nebo rekvalifikace a vzdělávání v zaměstnání; vybízí k podniknutí kroků k vyjasnění statutu závislé činnosti a vyzývá Komisi, aby vytvořila jasné pokyny týkající se rozsahu pracovněprávních vztahů, jak to ve svých doporučeních z roku 2006 uvádí Mezinárodní organizace práce (ILO); |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že všichni pracující by bez ohledu na to, jaký je jejich statut zaměstnanosti, měli mít zaručený určitý soubor základních práv; doporučuje, aby se priority týkající se v určitých případech potřebné reformy pracovního práva zaměřily na: naléhavě nezbytné rozšíření ochrany pracovníků zaměstnaných atypickou formou; sloučení atypických smluv s cílem dosáhnout zjednodušení; udržitelnou tvorbu zaměstnání běžného typu; vyjasnění statutu závislé činnosti včetně preventivních opatření s ohledem na zdraví a bezpečnost atypických pracovníků; přijetí opatření proti neohlášené práci; podporu vytváření nových pracovních míst, včetně míst obsazovaných za podmínek atypických smluv, a zjednodušení přechodu mezi různými statuty zaměstnanosti a nezaměstnanosti prostřednictvím podpory opatření, jako jsou zvláštní zaměstnanecké dávky, celoživotní vzdělávání nebo rekvalifikace a vzdělávání v zaměstnání; vybízí k podniknutí kroků k vyjasnění statutu závislé činnosti a vyzývá Komisi, aby vytvořila jasné pokyny týkající se rozsahu pracovněprávních vztahů, jak to ve svých doporučeních z roku 2006 uvádí Mezinárodní organizace práce (ILO);

| 7. | vítá, že řada členských států zavedla ustanovení umožňující zaměstnancům s pečovatelskými povinnostmi uvést tyto své povinnosti v soulad se svými profesními závazky prostřednictvím pružnějších pracovních podmínek; vyzývá Komisi a členské státy, aby osoby vykonávající péči při zaměstnání aktivně podporovaly vytvářením pružných pracovních podmínek zahrnujících nárok na dovolenou, pružnou pracovní dobu, částečný úvazek a ujednání umožňující práci z domova, které by ve všech členských státech dovolily většímu množství osob vykonávajících péči zůstat v placeném zaměstnání nebo se do něj vrátit; |
| --- | --- |

7.

vítá, že řada členských států zavedla ustanovení umožňující zaměstnancům s pečovatelskými povinnostmi uvést tyto své povinnosti v soulad se svými profesními závazky prostřednictvím pružnějších pracovních podmínek; vyzývá Komisi a členské státy, aby osoby vykonávající péči při zaměstnání aktivně podporovaly vytvářením pružných pracovních podmínek zahrnujících nárok na dovolenou, pružnou pracovní dobu, částečný úvazek a ujednání umožňující práci z domova, které by ve všech členských státech dovolily většímu množství osob vykonávajících péči zůstat v placeném zaměstnání nebo se do něj vrátit;

| 8. | bere na vědomí rozlišení mezi atypickými a velmi atypickými pracovněprávními vztahy, které zavedla Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek; domnívá se, že pro pečovatele, studenty a další osoby, které potřebují krátkodobé smlouvy a práci na částečný úvazek, představují různé formy atypických pracovněprávních vztahů důležité možnosti, jak například získat další zdroj příjmu; zdůrazňuje, že je důležité, aby pracovníci zaměstnaní na základě atypického pracovněprávního vztahu měli určitá minimální práva a byli chráněni před zneužíváním; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí rozlišení mezi atypickými a velmi atypickými pracovněprávními vztahy, které zavedla Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek; domnívá se, že pro pečovatele, studenty a další osoby, které potřebují krátkodobé smlouvy a práci na částečný úvazek, představují různé formy atypických pracovněprávních vztahů důležité možnosti, jak například získat další zdroj příjmu; zdůrazňuje, že je důležité, aby pracovníci zaměstnaní na základě atypického pracovněprávního vztahu měli určitá minimální práva a byli chráněni před zneužíváním;

| 9. | vybízí členské státy, aby podporovaly přechod k uspokojujícím a kvalitním pracovním místům, vypracovaly ustanovení pracovního práva, jež účinně zajistí práva těch osob, které jsou zaměstnány v atypických formách pracovního poměru a poskytnou jim rovnoprávné podmínky s pracovníky zaměstnanými na plný úvazek na základě standardních typů smluv při zajištění maximální ochrany pracovníků; |
| --- | --- |

9.

vybízí členské státy, aby podporovaly přechod k uspokojujícím a kvalitním pracovním místům, vypracovaly ustanovení pracovního práva, jež účinně zajistí práva těch osob, které jsou zaměstnány v atypických formách pracovního poměru a poskytnou jim rovnoprávné podmínky s pracovníky zaměstnanými na plný úvazek na základě standardních typů smluv při zajištění maximální ochrany pracovníků;

| 10. | doporučuje, aby se na pracovníky s atypickými pracovními smlouvami vztahovala již platná nařízení EU, jež pokrývají kategorie pracovníků v EU, včetně „směrnice o některých aspektech úpravy pracovní doby“ (93/104/ES), „směrnice o agenturním zaměstnávání“ (2008/104/ES), „směrnice o Rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku (97/81/ES) a „směrnice Rady o rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou“ (1999/70/ES); |
| --- | --- |

10.

doporučuje, aby se na pracovníky s atypickými pracovními smlouvami vztahovala již platná nařízení EU, jež pokrývají kategorie pracovníků v EU, včetně „směrnice o některých aspektech úpravy pracovní doby“ (93/104/ES), „směrnice o agenturním zaměstnávání“ (2008/104/ES), „směrnice o Rámcové dohodě o částečném pracovním úvazku (97/81/ES) a „směrnice Rady o rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou“ (1999/70/ES);

| 11. | konstatuje, že nárůst podílu nestandardních či atypických smluv má výrazný genderový a mezigenerační rozměr, neboť ženy, starší a také mladší pracovníci jsou nepřiměřeně častěji zaměstnáni nestandardní formou; konstatuje, že v některých odvětvích probíhají prudké strukturální změny; vyzývá členské státy a Komisi, aby zkoumaly příčiny tohoto vývoje a v příslušných oblastech bojovaly proti této nerovnováze prostřednictvím vhodných a cílených opatření a především pak prostřednictvím usnadnění přechodu k zaměstnání na dobu neurčitou, i tím, že budou prosazovat opatření zaměřená na vytváření souladu pracovního, rodinného a soukromého života mužů a žen, aby se při tom zejména více zaměřily na sociální dialog se zástupci pracovníků uvnitř podniků a aby monitorovaly a zveřejňovaly výsledky těchto opatření; vyzývá dále Komisi a členské státy, aby dohlížely na to, že tyto zvláštní druhy smluv nebudou používány ke krytí neohlášené práce a že prostřednictvím výměny zkušeností podpoří cestu k účinnému začlenění mladých a nezaměstnaných lidí na trhu práce tak, že zaměstnancům i podnikům zajistí prostředí bezpečí a pružnosti, která zvýší jejich zaměstnatelnost a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

11.

konstatuje, že nárůst podílu nestandardních či atypických smluv má výrazný genderový a mezigenerační rozměr, neboť ženy, starší a také mladší pracovníci jsou nepřiměřeně častěji zaměstnáni nestandardní formou; konstatuje, že v některých odvětvích probíhají prudké strukturální změny; vyzývá členské státy a Komisi, aby zkoumaly příčiny tohoto vývoje a v příslušných oblastech bojovaly proti této nerovnováze prostřednictvím vhodných a cílených opatření a především pak prostřednictvím usnadnění přechodu k zaměstnání na dobu neurčitou, i tím, že budou prosazovat opatření zaměřená na vytváření souladu pracovního, rodinného a soukromého života mužů a žen, aby se při tom zejména více zaměřily na sociální dialog se zástupci pracovníků uvnitř podniků a aby monitorovaly a zveřejňovaly výsledky těchto opatření; vyzývá dále Komisi a členské státy, aby dohlížely na to, že tyto zvláštní druhy smluv nebudou používány ke krytí neohlášené práce a že prostřednictvím výměny zkušeností podpoří cestu k účinnému začlenění mladých a nezaměstnaných lidí na trhu práce tak, že zaměstnancům i podnikům zajistí prostředí bezpečí a pružnosti, která zvýší jejich zaměstnatelnost a konkurenceschopnost;

| 12. | vyzývá členské státy k zajištění lepšího provádění směrnice 97/81/ES o částečném pracovním úvazku a směrnice 1999/70/ES o pracovních poměrech na dobu určitou, a to zejména s ohledem na základní zásadu nediskriminace; zdůrazňuje, že pro snadnější změnu zaměstnání je důležitá odborná příprava a celoživotní vzdělávání, a to zejména v případě pracovníků zaměstnaných na dobu určitou; |
| --- | --- |

12.

vyzývá členské státy k zajištění lepšího provádění směrnice 97/81/ES o částečném pracovním úvazku a směrnice 1999/70/ES o pracovních poměrech na dobu určitou, a to zejména s ohledem na základní zásadu nediskriminace; zdůrazňuje, že pro snadnější změnu zaměstnání je důležitá odborná příprava a celoživotní vzdělávání, a to zejména v případě pracovníků zaměstnaných na dobu určitou;

| 13. | zdůrazňuje, že přistoupení na atypické formy zaměstnání by mělo být věcí osobní volby a nikoli nutností v důsledku narůstajících překážek bránících ve vstupu na trh práce či nedostatku dostupných kvalitních pracovních míst; konstatuje, že především pro vícenásobně znevýhodněné pracovníky by mohly být určitou možností zejména atypické smlouvy přizpůsobené jejich individuální situaci a poskytované ze strany sociálních podniků pro pracovní integraci, protože představují první krok na cestě k získání zaměstnání; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že přistoupení na atypické formy zaměstnání by mělo být věcí osobní volby a nikoli nutností v důsledku narůstajících překážek bránících ve vstupu na trh práce či nedostatku dostupných kvalitních pracovních míst; konstatuje, že především pro vícenásobně znevýhodněné pracovníky by mohly být určitou možností zejména atypické smlouvy přizpůsobené jejich individuální situaci a poskytované ze strany sociálních podniků pro pracovní integraci, protože představují první krok na cestě k získání zaměstnání;

| 14. | vítá přijetí směrnice 2008/104/ES o agenturním zaměstnávání a vyzývá k jejímu urychlenému provedení; |
| --- | --- |

14.

vítá přijetí směrnice 2008/104/ES o agenturním zaměstnávání a vyzývá k jejímu urychlenému provedení;

| 15. | domnívá se, že u forem atypického zaměstnávání musí být ve smlouvě stanoveno právo zaměstnanců na vzdělávání a zdůrazňuje, že nestandardní formy práce mohou v případě, že nad nimi bude vykonáván náležitý dohled, a za předpokladu, že bude podporováno sociální zabezpečení, práva zaměstnanců a přechod ke stabilnímu, kontrolovanému zaměstnání, znamenat příležitost, ale musí být úzce spjaty s podporou pracovníků, kteří se nacházejí ve fázi přechodu od jednoho pracovního zařazení k jinému, prostřednictvím uplatňování cílené a aktivní politiky zaměstnanosti; vyjadřuje politování nad tím, že tento aspekt byl až doposud často zanedbáván; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že u forem atypického zaměstnávání musí být ve smlouvě stanoveno právo zaměstnanců na vzdělávání a zdůrazňuje, že nestandardní formy práce mohou v případě, že nad nimi bude vykonáván náležitý dohled, a za předpokladu, že bude podporováno sociální zabezpečení, práva zaměstnanců a přechod ke stabilnímu, kontrolovanému zaměstnání, znamenat příležitost, ale musí být úzce spjaty s podporou pracovníků, kteří se nacházejí ve fázi přechodu od jednoho pracovního zařazení k jinému, prostřednictvím uplatňování cílené a aktivní politiky zaměstnanosti; vyjadřuje politování nad tím, že tento aspekt byl až doposud často zanedbáván;

| 16. | vybízí členské státy, aby rozvíjely aktivní a včasné intervenční politiky, které pracovníkům, a především pak ženám, vstupujícím znovu na trh práce poskytnou nárok na osobní podporu během doby nezbytně nutné k tomu, aby rozšířili svou odbornou přípravu a/nebo absolvovali rekvalifikační kurzy; nezaměstnané osoby by měly být podporovány prostřednictvím pevného systému sociálního zabezpečení a pomocí účinného systému aktivních politik, aby mohly urychleně znovu vstoupit na trh práce, i když jejich předchozí smlouvy byly atypické, vzhledem k důležitosti udržet populaci na trhu práce a podporovat přechod na důstojné, stabilní, kontrolované a kvalitní druhy zaměstnání; pokud pracovníci znovu vstupují na trh práce prostřednictvím atypických smluv, musí tyto smlouvy zaměstnancům zajistit řádné a bezpečné pracovní podmínky; |
| --- | --- |

16.

vybízí členské státy, aby rozvíjely aktivní a včasné intervenční politiky, které pracovníkům, a především pak ženám, vstupujícím znovu na trh práce poskytnou nárok na osobní podporu během doby nezbytně nutné k tomu, aby rozšířili svou odbornou přípravu a/nebo absolvovali rekvalifikační kurzy; nezaměstnané osoby by měly být podporovány prostřednictvím pevného systému sociálního zabezpečení a pomocí účinného systému aktivních politik, aby mohly urychleně znovu vstoupit na trh práce, i když jejich předchozí smlouvy byly atypické, vzhledem k důležitosti udržet populaci na trhu práce a podporovat přechod na důstojné, stabilní, kontrolované a kvalitní druhy zaměstnání; pokud pracovníci znovu vstupují na trh práce prostřednictvím atypických smluv, musí tyto smlouvy zaměstnancům zajistit řádné a bezpečné pracovní podmínky;

| 17. | vyzývá Komisi, aby za účasti sociálních partnerů prozkoumala a monitorovala různé typy nástrojů, které byly vyvinuty v rámci vnitrostátních aktivačních politik; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby za účasti sociálních partnerů prozkoumala a monitorovala různé typy nástrojů, které byly vyvinuty v rámci vnitrostátních aktivačních politik;

| 18. | vyzývá Unii a členské státy, aby za účasti sociálních partnerů účinně bojovaly proti nezákonnému zaměstnávání, a to především prostřednictvím prevence a odrazujících sankcí a věří, že také na úrovni Evropské unie definované strategie, které brání nezákonné práci, mohou napomoci při boji proti tomuto problému a při úsilí o snížení objemu nejisté práce, především pak atypických forem práce, zastává názor, že boj proti nezákonné práci by měla doprovázet opatření na vytvoření životaschopných a udržitelných alternativních způsobů zaměstnávání a na podporu získání přístupu na otevřený trh práce; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Unii a členské státy, aby za účasti sociálních partnerů účinně bojovaly proti nezákonnému zaměstnávání, a to především prostřednictvím prevence a odrazujících sankcí a věří, že také na úrovni Evropské unie definované strategie, které brání nezákonné práci, mohou napomoci při boji proti tomuto problému a při úsilí o snížení objemu nejisté práce, především pak atypických forem práce, zastává názor, že boj proti nezákonné práci by měla doprovázet opatření na vytvoření životaschopných a udržitelných alternativních způsobů zaměstnávání a na podporu získání přístupu na otevřený trh práce;

| 19. | zdůrazňuje, že je třeba vytvářet kvalitní. udržitelná a jistá pracovní místa, v případě potřeby po absolvování odborné přípravy zaměřené na získání stabilního zaměstnání na plný úvazek, včetně „zelených“ pracovních míst a „bílých“pracovních míst v sektoru zdravotnictví, a zajistit sociální soudržnost; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že je třeba vytvářet kvalitní. udržitelná a jistá pracovní místa, v případě potřeby po absolvování odborné přípravy zaměřené na získání stabilního zaměstnání na plný úvazek, včetně „zelených“ pracovních míst a „bílých“pracovních míst v sektoru zdravotnictví, a zajistit sociální soudržnost;

| 20. | zdůrazňuje, že všechny formy atypického zaměstnávání nevedou nutně k nestálé, nejisté, příležitostné práci, která s sebou nese nižší stupeň ochrany sociálního zabezpečení, nižší mzdy a omezený přístup k další odborné přípravě a celoživotnímu učení; upozorňuje však, že tyto formy nejistého zaměstnání jsou často spojeny s atypickými smluvními ujednáními; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že všechny formy atypického zaměstnávání nevedou nutně k nestálé, nejisté, příležitostné práci, která s sebou nese nižší stupeň ochrany sociálního zabezpečení, nižší mzdy a omezený přístup k další odborné přípravě a celoživotnímu učení; upozorňuje však, že tyto formy nejistého zaměstnání jsou často spojeny s atypickými smluvními ujednáními;

| 21. | upozorňuje, že vysokou míru nezaměstnanosti a segmentaci trhu práce je nutno překonat zrovnoprávněním všech pracovníků a investováním do vytváření pracovních míst, získávání dovedností a celoživotního vzdělávání; vyzývá proto členské státy, aby postupně odstranily všechny formy zaměstnávání za nejistých podmínek; |
| --- | --- |

21.

upozorňuje, že vysokou míru nezaměstnanosti a segmentaci trhu práce je nutno překonat zrovnoprávněním všech pracovníků a investováním do vytváření pracovních míst, získávání dovedností a celoživotního vzdělávání; vyzývá proto členské státy, aby postupně odstranily všechny formy zaměstnávání za nejistých podmínek;

| 22. | upozorňuje, že postupné odstranění zaměstnávání za nejistých podmínek vyžaduje od členských států silnou politickou vůli, aby prostřednictvím svých politik trhu práce vytvářely potřebné „opěrné body“ umožňující přechod od zaměstnávání za nejistých podmínek k pravidelnému a stálému zaměstnání s většími zaměstnaneckými právy a vyšším stupněm sociální ochrany; |
| --- | --- |

22.

upozorňuje, že postupné odstranění zaměstnávání za nejistých podmínek vyžaduje od členských států silnou politickou vůli, aby prostřednictvím svých politik trhu práce vytvářely potřebné „opěrné body“ umožňující přechod od zaměstnávání za nejistých podmínek k pravidelnému a stálému zaměstnání s většími zaměstnaneckými právy a vyšším stupněm sociální ochrany;

| 23. | zdůrazňuje, že Evropská unie si jako svůj cíl stanovila umožnit lidem sladit pracovní a soukromý život; kritizuje však skutečnost, že Komise a členské státy nedokázaly vyvinout žádnou smysluplnou a efektivní činnost, která by toto předsevzetí prakticky uskutečnila v praxi; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že Evropská unie si jako svůj cíl stanovila umožnit lidem sladit pracovní a soukromý život; kritizuje však skutečnost, že Komise a členské státy nedokázaly vyvinout žádnou smysluplnou a efektivní činnost, která by toto předsevzetí prakticky uskutečnila v praxi;

| 24. | upozorňuje, že lepšího souladu pracovního a soukromého života lze nejlépe dosáhnout aktualizováním modelu standardního zaměstnání: jako obecná norma smlouva na dobu neurčitou s kratší prací na plný úvazek a zavedení norem pro práci na částečný úvazek tak, že osobám, které si přejí pracovat na částečný úvazek, by byla nabízena pouze opodstatněná a sociálně chráněná práce na částečný úvazek (15-25 hodin týdně); zdůrazňuje, že pokud jde o hodinovou mzdu, nárok na vzdělávání a celoživotní učení, příležitosti profesního postupu a sociální ochranu, je třeba klást práci na plný a částečný úvazek na stejnou úroveň; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje, že lepšího souladu pracovního a soukromého života lze nejlépe dosáhnout aktualizováním modelu standardního zaměstnání: jako obecná norma smlouva na dobu neurčitou s kratší prací na plný úvazek a zavedení norem pro práci na částečný úvazek tak, že osobám, které si přejí pracovat na částečný úvazek, by byla nabízena pouze opodstatněná a sociálně chráněná práce na částečný úvazek (15-25 hodin týdně); zdůrazňuje, že pokud jde o hodinovou mzdu, nárok na vzdělávání a celoživotní učení, příležitosti profesního postupu a sociální ochranu, je třeba klást práci na plný a částečný úvazek na stejnou úroveň;

B.
     
  Flexikurita a zabezpečené profesní dráhy

| 25. | domnívá se, že s ohledem na probíhající krizi je nezbytné aktualizovat vnímání „flexikurity“ na evropské úrovni, tak aby pomohla zvýšit jak produktivitu, tak i kvalitu pracovních míst zaručením jistoty a ochranou pracovních míst a práv zaměstnanců, a poskytnutím speciální podpory osobám znevýhodněným na trhu práce, přičemž podnikům poskytne organizační pružnost nutnou k vytváření nebo snižování pracovních míst v závislosti na měnících se potřebách trhu; zastává názor, že spravedlivé a vyvážené provádění zásad flexikurity může přispět k tomu, aby trhy práce posílily pro strukturní změny; domnívá se, že požadavky na flexibilitu a jistotu a aktivní politiky trhu práce se vzájemně nevylučují a mohou se navzájem posilovat, pokud jsou definovány na základě řádného srovnání hledisek sociálních partnerů, vlád a evropských orgánů spolu se vzájemným učením a výměnou osvědčených postupů; domnívá se dále, že tyto požadavky nebyly ve výsledcích evropského růstu zaměstnanosti v posledních letech v dostatečné míře zohledňovány; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že s ohledem na probíhající krizi je nezbytné aktualizovat vnímání „flexikurity“ na evropské úrovni, tak aby pomohla zvýšit jak produktivitu, tak i kvalitu pracovních míst zaručením jistoty a ochranou pracovních míst a práv zaměstnanců, a poskytnutím speciální podpory osobám znevýhodněným na trhu práce, přičemž podnikům poskytne organizační pružnost nutnou k vytváření nebo snižování pracovních míst v závislosti na měnících se potřebách trhu; zastává názor, že spravedlivé a vyvážené provádění zásad flexikurity může přispět k tomu, aby trhy práce posílily pro strukturní změny; domnívá se, že požadavky na flexibilitu a jistotu a aktivní politiky trhu práce se vzájemně nevylučují a mohou se navzájem posilovat, pokud jsou definovány na základě řádného srovnání hledisek sociálních partnerů, vlád a evropských orgánů spolu se vzájemným učením a výměnou osvědčených postupů; domnívá se dále, že tyto požadavky nebyly ve výsledcích evropského růstu zaměstnanosti v posledních letech v dostatečné míře zohledňovány;

| 26. | zdůrazňuje, že se vyskytuje stále rostoucí problém s osobami samostatně výdělečně činnými bez příslušného oprávnění, jež jsou zaměstnavateli často nuceny pracovat za obtížných podmínek; zaměstnavatelům, jež využívají práci „neoprávněně“ samostatně výdělečně činných osob, mají být rovněž ukládány sankce; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že se vyskytuje stále rostoucí problém s osobami samostatně výdělečně činnými bez příslušného oprávnění, jež jsou zaměstnavateli často nuceny pracovat za obtížných podmínek; zaměstnavatelům, jež využívají práci „neoprávněně“ samostatně výdělečně činných osob, mají být rovněž ukládány sankce;

| 27. | domnívá se, že flexikurita nemůže dobře fungovat bez silné sociální ochrany a podpory pracovníků znovu vstupujících na trh práce, neboť se jedná o prvky, které mají zásadní úlohu v době přecházení z procesu vzdělávání do zaměstnání, z jednoho pracovního místa na druhé a ze zaměstnání do penze; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že flexikurita nemůže dobře fungovat bez silné sociální ochrany a podpory pracovníků znovu vstupujících na trh práce, neboť se jedná o prvky, které mají zásadní úlohu v době přecházení z procesu vzdělávání do zaměstnání, z jednoho pracovního místa na druhé a ze zaměstnání do penze;

| 28. | vyzývá Komisi, aby pokračovala ve snaze o vyvážené provádění politik „flexikurity“ a aby i nadále analyzovala, jaké kroky byly dosud v jednotlivých členských státech přijaty ke kontrole toho, zda opatření v zájmu pružnosti byla dostatečně doplněna opatřeními v zájmu bezpečnosti zaměstnanců, a aby podporovala členské státy a sociální partnery při uplatňování zásad flexikurity, aby byly tyto zásady koncipovány s ohledem na acquis communautaire v sociální oblasti na evropské úrovni a podle charakteristik jednotlivých trhů práce, různých tradic v oblasti pracovní politiky a kolektivních smluv a struktury systémů sociálního zabezpečení, a poznamenává, že vzájemné učení, výměna osvědčených postupů a otevřená metoda koordinace jsou základními nástroji pro koordinování různých strategických přístupů členských států; |
| --- | --- |

28.

vyzývá Komisi, aby pokračovala ve snaze o vyvážené provádění politik „flexikurity“ a aby i nadále analyzovala, jaké kroky byly dosud v jednotlivých členských státech přijaty ke kontrole toho, zda opatření v zájmu pružnosti byla dostatečně doplněna opatřeními v zájmu bezpečnosti zaměstnanců, a aby podporovala členské státy a sociální partnery při uplatňování zásad flexikurity, aby byly tyto zásady koncipovány s ohledem na acquis communautaire v sociální oblasti na evropské úrovni a podle charakteristik jednotlivých trhů práce, různých tradic v oblasti pracovní politiky a kolektivních smluv a struktury systémů sociálního zabezpečení, a poznamenává, že vzájemné učení, výměna osvědčených postupů a otevřená metoda koordinace jsou základními nástroji pro koordinování různých strategických přístupů členských států;

| 29. | věří, že zejména v souvislosti se současnou ekonomickou situací, je pokrok v provádění flexikurity ve členských státech ještě nezbytnější a že sociální partneři mohou reformy pracovního práva a trhu práce jedině podpořit, bude-li jejich cílem účinné zmenšování rozdílů v přístupech mezi různými typy smluv; zdůrazňuje, že uplatňování zásady flexikurity vyžaduje odpovídající sociální ochranu zajišťující lidem dobré životní podmínky a rozvoj, spolu se zvláštní podporou uchazečů o zaměstnání a stabilními pracovně právními předpisy pro všechny druhy zaměstnání založenými na jasném institucionální rámci, a musí je doprovázet mechanismy, které zajistí zvýšenou ochranu před příliš tvrdými dopady; |
| --- | --- |

29.

věří, že zejména v souvislosti se současnou ekonomickou situací, je pokrok v provádění flexikurity ve členských státech ještě nezbytnější a že sociální partneři mohou reformy pracovního práva a trhu práce jedině podpořit, bude-li jejich cílem účinné zmenšování rozdílů v přístupech mezi různými typy smluv; zdůrazňuje, že uplatňování zásady flexikurity vyžaduje odpovídající sociální ochranu zajišťující lidem dobré životní podmínky a rozvoj, spolu se zvláštní podporou uchazečů o zaměstnání a stabilními pracovně právními předpisy pro všechny druhy zaměstnání založenými na jasném institucionální rámci, a musí je doprovázet mechanismy, které zajistí zvýšenou ochranu před příliš tvrdými dopady;

| 30. | zdůrazňuje, že poptávka po vysoké flexibilitě v pracovním životě by nikdy neměla dospět do stadia, jsou nadměrně omezeny životní příležitosti a možnosti vlastního rozvoje a kdy je výrazně obtížnější založit a zaopatřit rodinu, pečovat o příbuzné a účastnit se života společnosti; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že poptávka po vysoké flexibilitě v pracovním životě by nikdy neměla dospět do stadia, jsou nadměrně omezeny životní příležitosti a možnosti vlastního rozvoje a kdy je výrazně obtížnější založit a zaopatřit rodinu, pečovat o příbuzné a účastnit se života společnosti;

| 31. | zdůrazňuje, že ochrana je významným aspektem flexikurity, která musí umožňovat poskytování podpory při hledání zaměstnání pracovníkům v situacích přechodu a zajištění důstojných životních podmínek; součástí podpory musí být odpovídající opatření pro jejich odbornou přípravu, aby se lidé mohli přizpůsobit daným podmínkám na trhu práce; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že ochrana je významným aspektem flexikurity, která musí umožňovat poskytování podpory při hledání zaměstnání pracovníkům v situacích přechodu a zajištění důstojných životních podmínek; součástí podpory musí být odpovídající opatření pro jejich odbornou přípravu, aby se lidé mohli přizpůsobit daným podmínkám na trhu práce;

| 32. | domnívá se, že společnosti trhu práce vzhledem k současné hospodářské krizi nedůvěřují, protože se obávají přetrvávajícího nepoměru mezi svými potřebami a schopnostmi, které nabízejí uchazeči o zaměstnání, a postrádají přístup k úvěrům, který by jim umožnil přijímat zaměstnance a investovat, a proto neinvestují dostatečně do trhu práce, a v této souvislosti zdůrazňuje, že v kontextu současné hospodářské krize potřebuje evropský výrobní systém dlouhodobou vizi; vytvoření příznivého prostředí pro obchod, odpovídající finanční zdroje a poskytnutí dobrých pracovních podmínek; zvyšování právní jistoty a transparentnosti ve prospěch zaměstnavatelů i zaměstnanců s ohledem na působnost, rozsah a vymáhání pracovního práva; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že společnosti trhu práce vzhledem k současné hospodářské krizi nedůvěřují, protože se obávají přetrvávajícího nepoměru mezi svými potřebami a schopnostmi, které nabízejí uchazeči o zaměstnání, a postrádají přístup k úvěrům, který by jim umožnil přijímat zaměstnance a investovat, a proto neinvestují dostatečně do trhu práce, a v této souvislosti zdůrazňuje, že v kontextu současné hospodářské krize potřebuje evropský výrobní systém dlouhodobou vizi; vytvoření příznivého prostředí pro obchod, odpovídající finanční zdroje a poskytnutí dobrých pracovních podmínek; zvyšování právní jistoty a transparentnosti ve prospěch zaměstnavatelů i zaměstnanců s ohledem na působnost, rozsah a vymáhání pracovního práva;

| 33. | zdůrazňuje důležitost předcházení, odhalování a trestání nezákonného zaměstnávání; vyzývá Komisi, aby vypracovala soubor konkrétních iniciativ, jejichž součástí budou pravidla specificky zaměřená na řešení problému tzv. schránkových společností, ustanovení o společné a dílčí odpovědnosti v subdodavatelských řetězcích a vytvoření agentury EU pro předcházení a odhalování nezákonného zaměstnávání; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje důležitost předcházení, odhalování a trestání nezákonného zaměstnávání; vyzývá Komisi, aby vypracovala soubor konkrétních iniciativ, jejichž součástí budou pravidla specificky zaměřená na řešení problému tzv. schránkových společností, ustanovení o společné a dílčí odpovědnosti v subdodavatelských řetězcích a vytvoření agentury EU pro předcházení a odhalování nezákonného zaměstnávání;

| 34. | domnívá se, že kvůli hospodářské a finanční krizi podniky v některých členských státech nejsou schopny najít na trhu práce takové formy smluv, které by jim co nejlépe vyhovovaly z hlediska pružnosti potřebné k tomu, aby mohly reagovat na nepředvídatelnou fluktuaci poptávky trhu, omezení nákladů a ochranu bezpečnosti zaměstnanců; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že kvůli hospodářské a finanční krizi podniky v některých členských státech nejsou schopny najít na trhu práce takové formy smluv, které by jim co nejlépe vyhovovaly z hlediska pružnosti potřebné k tomu, aby mohly reagovat na nepředvídatelnou fluktuaci poptávky trhu, omezení nákladů a ochranu bezpečnosti zaměstnanců;

| 35. | v souvislosti s moderní organizací práce vyzývá k vytvoření pružných a bezpečných smluvních ujednání, která zajistí rovné zacházení; je pevně přesvědčen, že pracovní smlouvy na dobu neurčitou by měly i nadále být hlavní formou zaměstnání a domnívá se, že v souvislosti s moderní organizací práce je vhodné předpokládat smlouvy pružné s ohledem na charakter výkonu práce a smlouvy jisté z hlediska ochrany a práv; je si přitom vědom toho, že úprava právního rámce pro uzavírání smluv na dobu neurčitou zohledňující pojem flexikurity v systému vnitrostátního pracovního práva má rozhodující význam pro její přijetí u podniků a zaměstnanců; |
| --- | --- |

35.

v souvislosti s moderní organizací práce vyzývá k vytvoření pružných a bezpečných smluvních ujednání, která zajistí rovné zacházení; je pevně přesvědčen, že pracovní smlouvy na dobu neurčitou by měly i nadále být hlavní formou zaměstnání a domnívá se, že v souvislosti s moderní organizací práce je vhodné předpokládat smlouvy pružné s ohledem na charakter výkonu práce a smlouvy jisté z hlediska ochrany a práv; je si přitom vědom toho, že úprava právního rámce pro uzavírání smluv na dobu neurčitou zohledňující pojem flexikurity v systému vnitrostátního pracovního práva má rozhodující význam pro její přijetí u podniků a zaměstnanců;

| 36. | důrazně odsuzuje nahrazování řádného zaměstnaneckého poměru atypickými smlouvami, což vede k horším a méně jistým pracovním podmínkám než u řádného zaměstnaneckého poměru a na které doplácí široká veřejnost, zaměstnanci i konkurence; zdůrazňuje, že taková škodlivá praxe porušuje evropský sociální model a může vést k jeho destabilizaci, a vyzývá členské státy a Komisi, aby proti této škodlivé praxi dlouhodobě postupovaly všemi dostupnými prostředky, například zavedením přísnějších postihů; |
| --- | --- |

36.

důrazně odsuzuje nahrazování řádného zaměstnaneckého poměru atypickými smlouvami, což vede k horším a méně jistým pracovním podmínkám než u řádného zaměstnaneckého poměru a na které doplácí široká veřejnost, zaměstnanci i konkurence; zdůrazňuje, že taková škodlivá praxe porušuje evropský sociální model a může vést k jeho destabilizaci, a vyzývá členské státy a Komisi, aby proti této škodlivé praxi dlouhodobě postupovaly všemi dostupnými prostředky, například zavedením přísnějších postihů;

| 37. | při zohlednění různých tradic v členských státech je pevně přesvědčen, že jakákoli forma zaměstnaneckého poměru by měla být vázána souborem práv, mezi něž patří: právo na životní minimum, zrušení rozdílů mezi muži a ženami a zrušení národnostních rozdílů v odměňování; právo na odpovídající sociální zabezpečení; nediskriminace a právo na rovné zacházení při hledání zaměstnání a v zaměstnání, při odborné přípravě a rozvoji kariéry; ochrana zdraví a bezpečnosti pracovníků a opatření týkající se pracovní doby a přestávek, nárok na starobní důchod, svoboda sdružování a zastoupení, právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akce, právo na odbornou přípravu a rozvoj kariéry a ochrana v případě ztráty zaměstnání; |
| --- | --- |

37.

při zohlednění různých tradic v členských státech je pevně přesvědčen, že jakákoli forma zaměstnaneckého poměru by měla být vázána souborem práv, mezi něž patří: právo na životní minimum, zrušení rozdílů mezi muži a ženami a zrušení národnostních rozdílů v odměňování; právo na odpovídající sociální zabezpečení; nediskriminace a právo na rovné zacházení při hledání zaměstnání a v zaměstnání, při odborné přípravě a rozvoji kariéry; ochrana zdraví a bezpečnosti pracovníků a opatření týkající se pracovní doby a přestávek, nárok na starobní důchod, svoboda sdružování a zastoupení, právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akce, právo na odbornou přípravu a rozvoj kariéry a ochrana v případě ztráty zaměstnání;

| 38. | vyzývá EU a členské státy, aby zintenzivnily své úsilí a více investovaly do dovedností a odborné přípravy na podporu stabilní a udržitelné úrovně zaměstnanosti; vyzývá proto členské státy, aby investovaly do lidí prostřednictvím intenzivního provádění a financování strategií na podporu celoživotního učení přizpůsobeného požadavkům trhu a uznávání neformálních dovedností a schopností při zachování celoživotního přístupu; vyzývá rovněž členské státy, aby na vnitrostátní, regionální a místní úrovni zaváděly opatření, která zaručí, že všichni mladí lidé vycházející ze škol budou mít možnost získat pracovní místo, vyšší vzdělání nebo nastoupit odbornou přípravu; |
| --- | --- |

38.

vyzývá EU a členské státy, aby zintenzivnily své úsilí a více investovaly do dovedností a odborné přípravy na podporu stabilní a udržitelné úrovně zaměstnanosti; vyzývá proto členské státy, aby investovaly do lidí prostřednictvím intenzivního provádění a financování strategií na podporu celoživotního učení přizpůsobeného požadavkům trhu a uznávání neformálních dovedností a schopností při zachování celoživotního přístupu; vyzývá rovněž členské státy, aby na vnitrostátní, regionální a místní úrovni zaváděly opatření, která zaručí, že všichni mladí lidé vycházející ze škol budou mít možnost získat pracovní místo, vyšší vzdělání nebo nastoupit odbornou přípravu;

| 39. | vyzývá členské státy k provádění takových politik, které umožňují všem lidem, včetně nejslabších a nejvíce znevýhodněných osob, mít skutečný přístup na trh práce a lépe sladit pružnou práci a soukromý a rodinný život tím, že zajistí rozšířený přístup k rovným příležitostem a všechny služby potřebné k tomuto účelu, například aby za tím účelem podporovaly opatření, jako jsou mateřské, otcovské a rodičovské dovolené, pružná pracovní doba a finančně dostupná a přístupná zařízení pro péči o děti |
| --- | --- |

39.

vyzývá členské státy k provádění takových politik, které umožňují všem lidem, včetně nejslabších a nejvíce znevýhodněných osob, mít skutečný přístup na trh práce a lépe sladit pružnou práci a soukromý a rodinný život tím, že zajistí rozšířený přístup k rovným příležitostem a všechny služby potřebné k tomuto účelu, například aby za tím účelem podporovaly opatření, jako jsou mateřské, otcovské a rodičovské dovolené, pružná pracovní doba a finančně dostupná a přístupná zařízení pro péči o děti

| 40. | vyzývá členské státy, aby vytvořily politiky zaměřené na tvorbu nových pracovních příležitostí; je si vědom odpovědnosti a rizik, jež nesou ti, kdo taková pracovní místa vytvářejí, včetně pracovních míst obsazovaných na základě atypických smluv; |
| --- | --- |

40.

vyzývá členské státy, aby vytvořily politiky zaměřené na tvorbu nových pracovních příležitostí; je si vědom odpovědnosti a rizik, jež nesou ti, kdo taková pracovní místa vytvářejí, včetně pracovních míst obsazovaných na základě atypických smluv;

| 41. | vyzývá členské státy, aby přijaly opatření umožňující návrat do profesního života po rodičovské dovolené, v případě potřeby po absolvování odborné přípravy, jejímž cílem je opětovné získání potřebné úrovně kvalifikace; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy, aby přijaly opatření umožňující návrat do profesního života po rodičovské dovolené, v případě potřeby po absolvování odborné přípravy, jejímž cílem je opětovné získání potřebné úrovně kvalifikace;

| 42. | rozhodně doporučuje, aby součástí iniciativy EU v oblasti zaměstnanosti byl včasný zásah na podporu nezaměstnaných v době, kdy dochází k reálné ztrátě pracovních míst, v neposlední řadě proto, aby se snížilo riziko, že lidé budou vyloučeni z trhu práce a že dojde ke ztrátě lidského kapitálu, který představují; |
| --- | --- |

42.

rozhodně doporučuje, aby součástí iniciativy EU v oblasti zaměstnanosti byl včasný zásah na podporu nezaměstnaných v době, kdy dochází k reálné ztrátě pracovních míst, v neposlední řadě proto, aby se snížilo riziko, že lidé budou vyloučeni z trhu práce a že dojde ke ztrátě lidského kapitálu, který představují;

| 43. | vyzývá členské státy, aby posílily podpůrné plány, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací a osoby s postižením, formou individuálně zaměřených přístupů, individuálního poradenství, intenzivní odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků, dotovaných pracovních míst a dotací na zahájení samostatně výdělečné činnosti a podnikání; zároveň však zdůrazňuje, že podmínky těchto dotací musí být stanoveny tak, aby bylo vyloučeno ohrožení pravidelných pracovních míst; |
| --- | --- |

43.

vyzývá členské státy, aby posílily podpůrné plány, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací a osoby s postižením, formou individuálně zaměřených přístupů, individuálního poradenství, intenzivní odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků, dotovaných pracovních míst a dotací na zahájení samostatně výdělečné činnosti a podnikání; zároveň však zdůrazňuje, že podmínky těchto dotací musí být stanoveny tak, aby bylo vyloučeno ohrožení pravidelných pracovních míst;

| 44. | vyzývá Komisi a členské státy, aby odbouraly administrativní zátěž, která neslouží ochraně zájmů zaměstnanců, s cílem zlepšit podnikatelské prostředí, zejména pro malé a střední podniky, avšak zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby tyto změny neměly dopady na bezpečnost a zdraví zaměstnanců; zdůrazňuje, že MSP jsou vzhledem ke svému počtu na vnitřním trhu hlavním aktérem v boji proti nezaměstnanosti v EU; zdůrazňuje, že je důležité zvážit vytvoření politik zaměstnanosti, které by se týkaly konkrétních požadavků MSP a území, v němž mají sídlo; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Komisi a členské státy, aby odbouraly administrativní zátěž, která neslouží ochraně zájmů zaměstnanců, s cílem zlepšit podnikatelské prostředí, zejména pro malé a střední podniky, avšak zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby tyto změny neměly dopady na bezpečnost a zdraví zaměstnanců; zdůrazňuje, že MSP jsou vzhledem ke svému počtu na vnitřním trhu hlavním aktérem v boji proti nezaměstnanosti v EU; zdůrazňuje, že je důležité zvážit vytvoření politik zaměstnanosti, které by se týkaly konkrétních požadavků MSP a území, v němž mají sídlo;

| 45. | vyzývá členské státy k podávání zpráv o aktuálním stavu úvah a provádění konceptu flexikurity; |
| --- | --- |

45.

vyzývá členské státy k podávání zpráv o aktuálním stavu úvah a provádění konceptu flexikurity;

| 46. | vyjadřuje politování nad úzkým přístupem Rady a Komise k otázce flexikurity; vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly za vlastní agendu „řádné práce“ a učinily ji součástí příští generace integrovaných hlavních směrů a evropské strategie zaměstnanosti: podporu jistoty pracovních míst a zaměstnanosti pracovníků, na právech založený přístup k aktivním politikám trhu práce a celoživotnímu učení, komplexní ochranu zdraví a bezpečnosti v práci, všeobecná a rovná sociální a pracovní práva pro každého, rovnováhu mezi životem a prací a sladění pracovního a mimopracovního života, zlepšení kvality zaměstnání a dobré pracovní podmínky; |
| --- | --- |

46.

vyjadřuje politování nad úzkým přístupem Rady a Komise k otázce flexikurity; vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly za vlastní agendu „řádné práce“ a učinily ji součástí příští generace integrovaných hlavních směrů a evropské strategie zaměstnanosti: podporu jistoty pracovních míst a zaměstnanosti pracovníků, na právech založený přístup k aktivním politikám trhu práce a celoživotnímu učení, komplexní ochranu zdraví a bezpečnosti v práci, všeobecná a rovná sociální a pracovní práva pro každého, rovnováhu mezi životem a prací a sladění pracovního a mimopracovního života, zlepšení kvality zaměstnání a dobré pracovní podmínky;

| 47. | vyzývá členské státy, aby umožnily propouštění pracovníků čistě z ekonomických důvodů až poté, co byly vyčerpány všechny možnosti přizpůsobení a odborné přípravy pracovníků; |
| --- | --- |

47.

vyzývá členské státy, aby umožnily propouštění pracovníků čistě z ekonomických důvodů až poté, co byly vyčerpány všechny možnosti přizpůsobení a odborné přípravy pracovníků;

C.
     
  Nové formy sociálního dialogu

| 48. | věří, že formální uznání úlohy sociálních partnerů v nové Smlouvě je pokrokem, neboť uznává jejich autonomii a znovu potvrzuje jejich významnou úlohu při prosazování sociálního dialogu, a vyzdvihuje v této souvislosti zvláštní význam odvětvového sociálního dialogu, v němž je v současnosti zastoupeno 40 odvětví; |
| --- | --- |

48.

věří, že formální uznání úlohy sociálních partnerů v nové Smlouvě je pokrokem, neboť uznává jejich autonomii a znovu potvrzuje jejich významnou úlohu při prosazování sociálního dialogu, a vyzdvihuje v této souvislosti zvláštní význam odvětvového sociálního dialogu, v němž je v současnosti zastoupeno 40 odvětví;

| 49. | je však znepokojen dopadem nedávného rozsudku Evropského soudního dvora ve věci Laval, Rüffert, Viking a Lucembursko na svobodu sdružování a svobodu prosazování lepších pracovních podmínek; |
| --- | --- |

49.

je však znepokojen dopadem nedávného rozsudku Evropského soudního dvora ve věci Laval, Rüffert, Viking a Lucembursko na svobodu sdružování a svobodu prosazování lepších pracovních podmínek;

| 50. | je toho názoru, že uznání trojstranné sociální vrcholné schůzky pro růst a zaměstnanost jako institucionálního subjektu přispívá k účasti sociálních partnerů na hospodářských politikách EU; |
| --- | --- |

50.

je toho názoru, že uznání trojstranné sociální vrcholné schůzky pro růst a zaměstnanost jako institucionálního subjektu přispívá k účasti sociálních partnerů na hospodářských politikách EU;

| 51. | je přesvědčen, že přínos evropských a vnitrostátních sociálních partnerů a organizací občanské společnosti k dosažení strategie EU 2020 je obzvláště důležitý při plnění cílů v oblasti zaměstnanosti a aktualizace a provádění plánu flexikurity; |
| --- | --- |

51.

je přesvědčen, že přínos evropských a vnitrostátních sociálních partnerů a organizací občanské společnosti k dosažení strategie EU 2020 je obzvláště důležitý při plnění cílů v oblasti zaměstnanosti a aktualizace a provádění plánu flexikurity;

| 52. | vyzývá Komisi a vlády členských států, aby přijali odpovědnost za situaci „nestandardních zaměstnanců“ (zaměstnanci s atypickou nebo velmi atypickou smlouvou) a aby přiměřeně vyvážili jejich práva a požadavky na sociální ochranu se „standardními zaměstnanci“; |
| --- | --- |

52.

vyzývá Komisi a vlády členských států, aby přijali odpovědnost za situaci „nestandardních zaměstnanců“ (zaměstnanci s atypickou nebo velmi atypickou smlouvou) a aby přiměřeně vyvážili jejich práva a požadavky na sociální ochranu se „standardními zaměstnanci“;

| 53. | vyzývá sociální partnery na evropské i vnitrostátní úrovni k podpoře investic do strategií na podporu celoživotního učení reagujícího na požadavky trhu a oceňuje „Akční rámec pro rozvoj celoživotního učení, kompetencí a kvalifikací“ (Framework of actions for the lifelong learning development of competencies and qualifications), který se sociálním partnerům již podařilo dojednat; |
| --- | --- |

53.

vyzývá sociální partnery na evropské i vnitrostátní úrovni k podpoře investic do strategií na podporu celoživotního učení reagujícího na požadavky trhu a oceňuje „Akční rámec pro rozvoj celoživotního učení, kompetencí a kvalifikací“ (Framework of actions for the lifelong learning development of competencies and qualifications), který se sociálním partnerům již podařilo dojednat;

| 54. | domnívá se, že lidé, jichž se týkají opatření na jejich zapojení do pracovního trhu nebo opatření, která je mají připravit na jejich (opětovný) vstup na trh práce, a stejně tak i organizace občanské společnosti, které jim tyto služby poskytují nebo je zastupují, by měli být součástí vytváření, provádění a uskutečňování politik, které se jich bezprostředně dotýkají; |
| --- | --- |

54.

domnívá se, že lidé, jichž se týkají opatření na jejich zapojení do pracovního trhu nebo opatření, která je mají připravit na jejich (opětovný) vstup na trh práce, a stejně tak i organizace občanské společnosti, které jim tyto služby poskytují nebo je zastupují, by měli být součástí vytváření, provádění a uskutečňování politik, které se jich bezprostředně dotýkají;

| 55. | konstatuje, že míra účasti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na rozhodovacím procesu a provádění se v jednotlivých členských státech výrazně liší, ale obecný trend směřuje k využívání širší škály nástrojů za účelem plnění cílů politik; věří, že kvalita sociálního a institucionálního uznání, které se dostává sociálním partnerům, by měla být dále posílena na vnitrostátní úrovni a nabýt zásadnějšího významu, protože je významným činitelem ovlivňujícím kvalitu jejich přínosu; zdůrazňuje však zejména, že kvalita sociálního dialogu je v jednotlivých zemích a odvětvích velmi různá, a naléhavě vyzývá sociální partnery, aby rozvíjeli skutečné „sociální partnerství“ na všech úrovních; |
| --- | --- |

55.

konstatuje, že míra účasti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na rozhodovacím procesu a provádění se v jednotlivých členských státech výrazně liší, ale obecný trend směřuje k využívání širší škály nástrojů za účelem plnění cílů politik; věří, že kvalita sociálního a institucionálního uznání, které se dostává sociálním partnerům, by měla být dále posílena na vnitrostátní úrovni a nabýt zásadnějšího významu, protože je významným činitelem ovlivňujícím kvalitu jejich přínosu; zdůrazňuje však zejména, že kvalita sociálního dialogu je v jednotlivých zemích a odvětvích velmi různá, a naléhavě vyzývá sociální partnery, aby rozvíjeli skutečné „sociální partnerství“ na všech úrovních;

| 56. | je přesvědčen, že kolektivní vyjednávání se ukázalo být účinným nástrojem k udržení zaměstnanosti a umožnilo zaměstnavatelům a zaměstnancům nalézt účinná řešení za stavu ekonomické recese; konstatuje v této souvislosti, že silný konsenzus sociálních partnerů je velmi důležitý ve vnitrostátních systémech, ve kterých se ochrana pracovního práva nachází na velmi nízké úrovni; |
| --- | --- |

56.

je přesvědčen, že kolektivní vyjednávání se ukázalo být účinným nástrojem k udržení zaměstnanosti a umožnilo zaměstnavatelům a zaměstnancům nalézt účinná řešení za stavu ekonomické recese; konstatuje v této souvislosti, že silný konsenzus sociálních partnerů je velmi důležitý ve vnitrostátních systémech, ve kterých se ochrana pracovního práva nachází na velmi nízké úrovni;

| 57. | je přesvědčen, že úspěšný sociální dialog na pracovišti je do značné míry určován tím, jaké možnosti mají zástupci zaměstnanců, pokud jde o poskytování kvalitních informací, pravidelná školení a dostatek času; |
| --- | --- |

57.

je přesvědčen, že úspěšný sociální dialog na pracovišti je do značné míry určován tím, jaké možnosti mají zástupci zaměstnanců, pokud jde o poskytování kvalitních informací, pravidelná školení a dostatek času;

| 58. | je přesvědčen, že vlády hrají rozhodující úlohu při vytváření podmínek pro komplexní a účinné kolektivní vyjednávání a při využití třístranných struktur za účelem institucionálně zakotveného, podstatného a rovnoprávného zapojení sociálních partnerů do formování veřejné politiky, v souladu s vnitrostátními postupy a tradicemi; |
| --- | --- |

58.

je přesvědčen, že vlády hrají rozhodující úlohu při vytváření podmínek pro komplexní a účinné kolektivní vyjednávání a při využití třístranných struktur za účelem institucionálně zakotveného, podstatného a rovnoprávného zapojení sociálních partnerů do formování veřejné politiky, v souladu s vnitrostátními postupy a tradicemi;

*

* *

| 59. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru pro sociální ochranu, evropskému Výboru pro zaměstnanost a vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí. |
| --- | --- |

59.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru pro sociální ochranu, evropskému Výboru pro zaměstnanost a vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0123.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0466.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0574.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0339.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0371.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/48

---

Úterý, 6. července 2010Zelená kniha Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii

P7_TA(2010)0264

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o zelené knize Komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii (2009/2153(INI))

2011/C 351 E/07

Evropský parlament,

s ohledem na články 191 a 192 Smlouvy o fungování Evropské unie, které mají za cíl podporovat vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí,

s ohledem na zelenou knihu Evropské komise o nakládání s biologickým odpadem v Evropské unii (KOM(2008)0811),

s ohledem na závěry přijaté Radou Evropské unie dne 25. června 2009 (11462/09 ze dne 26. června 2009),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/12/ES ze dne 5. dubna 2006 o odpadech (1),

s ohledem na směrnici Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (2),

s ohledem na svůj postoj ze dne 17. ledna 2002 o konečném společném postoji Rady ohledně přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí šestý akční program Společenství v oblasti životního prostředí (3),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. března 2008 o udržitelném zemědělství a bioplynu: potřeba přezkumu právních předpisů EU (4),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009„2050: Budoucnost začíná dnes – doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU v oblasti změny klimatu“ (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o přezkumu šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí v polovině období (6),

s ohledem na svůj postoj ze dne 14. listopadu 2007 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro ochranu půdy a o změně směrnice 2004/35/ES (7),

s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2007 o tematické strategii na ochranu půdy (8),

s ohledem na svůj postoj ze dne 25. října 2005 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o přepravě odpadů (9),

s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o podílu obnovitelných zdrojů energie v EU a návrzích konkrétních opatření (10),

s ohledem na svůj postoj ze dne 17. června 2008 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpadech a o zrušení některých směrnic (11),

s ohledem na své usnesení ze dne 13. února 2007 o tematické strategii pro recyklaci odpadů (12),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7–0203/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že iniciativa Komise podporovaná v zelené knize přináší možnost přijmout opatření na úrovni Společenství v oblasti nakládání s biologickým odpadem, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že iniciativa Komise podporovaná v zelené knize přináší možnost přijmout opatření na úrovni Společenství v oblasti nakládání s biologickým odpadem,

| B. | vzhledem k tomu, že náležité nakládání s biologickým odpadem je přínosné nejen pro životní prostředí, ale i ze sociálního a hospodářského hlediska, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že náležité nakládání s biologickým odpadem je přínosné nejen pro životní prostředí, ale i ze sociálního a hospodářského hlediska,

| C. | vzhledem k tomu, že v čl. 2 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech je uvedeno, že v jednotlivých směrnicích mohou být stanovena zvláštní či dodatková ustanovení pro úpravu nakládání s určitými kategoriemi odpadů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v čl. 2 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech je uvedeno, že v jednotlivých směrnicích mohou být stanovena zvláštní či dodatková ustanovení pro úpravu nakládání s určitými kategoriemi odpadů,

| D. | vzhledem k tomu, že směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů nevytváří dostatečné nástroje k udržitelnému nakládání s organickým odpadem, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů nevytváří dostatečné nástroje k udržitelnému nakládání s organickým odpadem,

| E. | vzhledem k tomu, že normy vztahující se k nakládání s biologickým odpadem jsou roztříštěné a současné legislativní nástroje jsou pro dosažení zamýšlených cílů v účinném nakládání s biologickým odpadem nedostačující; vzhledem k tomu, že je proto nezbytná zvláštní směrnice o nakládání s biologickým odpadem; vzhledem k tomu, že sloučení všech různých pravidel týkajících se nakládání s biologickým odpadem do jednoho právního předpisu by samo o sobě bylo důkazem velmi kvalitní legislativní činnosti a zlepšení tvorby právních předpisů a rovněž by vedlo ke zjednodušení, větší přehlednosti, lepšímu sledování a vymáhání uplatňování právních předpisů a právní jistotě, a zajišťovalo by tak dlouhodobou důvěru veřejných i soukromých investorů, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že normy vztahující se k nakládání s biologickým odpadem jsou roztříštěné a současné legislativní nástroje jsou pro dosažení zamýšlených cílů v účinném nakládání s biologickým odpadem nedostačující; vzhledem k tomu, že je proto nezbytná zvláštní směrnice o nakládání s biologickým odpadem; vzhledem k tomu, že sloučení všech různých pravidel týkajících se nakládání s biologickým odpadem do jednoho právního předpisu by samo o sobě bylo důkazem velmi kvalitní legislativní činnosti a zlepšení tvorby právních předpisů a rovněž by vedlo ke zjednodušení, větší přehlednosti, lepšímu sledování a vymáhání uplatňování právních předpisů a právní jistotě, a zajišťovalo by tak dlouhodobou důvěru veřejných i soukromých investorů,

| F. | vzhledem k závěrům konference o recyklaci biologického odpadu v Evropě uspořádané za účasti Rady, Komise a Evropského parlamentu (13) v Barceloně dne 15. února 2010, podle nichž je nutné zahájit práci na evropském legislativním rámci o biologickém odpadu, neboť to je klíčový okamžik na podporu těchto právních předpisů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k závěrům konference o recyklaci biologického odpadu v Evropě uspořádané za účasti Rady, Komise a Evropského parlamentu (13) v Barceloně dne 15. února 2010, podle nichž je nutné zahájit práci na evropském legislativním rámci o biologickém odpadu, neboť to je klíčový okamžik na podporu těchto právních předpisů,

| G. | vzhledem k tomu, že zvláštní směrnice o biologickém odpadu musí být dostatečně flexibilní, aby zahrnovala různé dostupné možnosti nakládání s odpadem, tak aby bylo v mezích možností pamatováno na velký počet měnících se podmínek a místních specifik, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zvláštní směrnice o biologickém odpadu musí být dostatečně flexibilní, aby zahrnovala různé dostupné možnosti nakládání s odpadem, tak aby bylo v mezích možností pamatováno na velký počet měnících se podmínek a místních specifik,

| H. | vzhledem k tomu, že zaznamenává neprozkoumaný potenciál biologického odpadu, přičemž nakládání s tímto odpadem je upravováno politikami, jež se v jednotlivých členských státech výrazně liší; vzhledem k tomu, že je nezbytné s těmito odpady nakládat lépe, má-li se účinně a udržitelně hospodařit se zdroji; vzhledem k tomu, že oddělený sběr odpadu by měl být lépe využíván, aby byly splněny cíle v oblasti recyklace a získávání obnovitelných zdrojů energie, což by přispělo k realizaci cílů strategie EU 2020, zejména cílů v rámci její stěžejní iniciativy v oblasti účinného využívání zdrojů, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že zaznamenává neprozkoumaný potenciál biologického odpadu, přičemž nakládání s tímto odpadem je upravováno politikami, jež se v jednotlivých členských státech výrazně liší; vzhledem k tomu, že je nezbytné s těmito odpady nakládat lépe, má-li se účinně a udržitelně hospodařit se zdroji; vzhledem k tomu, že oddělený sběr odpadu by měl být lépe využíván, aby byly splněny cíle v oblasti recyklace a získávání obnovitelných zdrojů energie, což by přispělo k realizaci cílů strategie EU 2020, zejména cílů v rámci její stěžejní iniciativy v oblasti účinného využívání zdrojů,

| I. | vzhledem k tomu, že oddělený sběr odpadu umožňuje zejména optimální nakládání s určitými typy odpadu, tj. kuchyňským odpadem z domácností a restauračních zařízení a také biologicky rozložitelným a kompostovatelným odpadem z restaurací, které používají jednorázové nádobí, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že oddělený sběr odpadu umožňuje zejména optimální nakládání s určitými typy odpadu, tj. kuchyňským odpadem z domácností a restauračních zařízení a také biologicky rozložitelným a kompostovatelným odpadem z restaurací, které používají jednorázové nádobí,

| J. | vzhledem k tomu, že kompostování organického odpadu umožňuje recyklaci biologicky rozložitelných a kompostovatelných produktů, na které se již vztahuje iniciativa Společenství (Iniciativa rozhodujících trhů), |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kompostování organického odpadu umožňuje recyklaci biologicky rozložitelných a kompostovatelných produktů, na které se již vztahuje iniciativa Společenství (Iniciativa rozhodujících trhů),

| K. | vzhledem k tomu, že je třeba na úrovni EU definovat jakostní normy pro zpracování biologického odpadu a kvalitu kompostu; vzhledem k tomu, že upravení jakostních parametrů kompostu, včetně integrovaného přístupu zajišťujícího jeho zpětnou vysledovatelnost, kvalitu a bezpečné používání, umožní nastolit důvěru spotřebitelů v tento produkt; vzhledem k tomu, že kompost by měl být odstupňován podle kvality tak, aby jeho používání nemělo škodlivý vliv na půdu a podzemní vody, a zejména na zemědělské produkty vypěstované na této půdě, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je třeba na úrovni EU definovat jakostní normy pro zpracování biologického odpadu a kvalitu kompostu; vzhledem k tomu, že upravení jakostních parametrů kompostu, včetně integrovaného přístupu zajišťujícího jeho zpětnou vysledovatelnost, kvalitu a bezpečné používání, umožní nastolit důvěru spotřebitelů v tento produkt; vzhledem k tomu, že kompost by měl být odstupňován podle kvality tak, aby jeho používání nemělo škodlivý vliv na půdu a podzemní vody, a zejména na zemědělské produkty vypěstované na této půdě,

| L. | vzhledem k tomu, že zvážíme-li nedostatečné provádění, je pro dosažení předpokládaných cílů v oblasti zabránění skládkování biologického odpadu nutné další orientační legislativní vedení, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že zvážíme-li nedostatečné provádění, je pro dosažení předpokládaných cílů v oblasti zabránění skládkování biologického odpadu nutné další orientační legislativní vedení,

| M. | vzhledem k tomu, že zřejmě bude nezbytné přijmout ochranná opatření, má-li se zajistit, aby používání kompostu neznečišťovalo půdu nebo podzemní vody, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že zřejmě bude nezbytné přijmout ochranná opatření, má-li se zajistit, aby používání kompostu neznečišťovalo půdu nebo podzemní vody,

| N. | vzhledem k tomu, že by se měly zvážit a posoudit i možnosti používání kompostu nízké kvality tak, aby nebylo poškozeno životní prostředí nebo lidské zdraví, a vzhledem k tomu, že kdyby se na úrovni EU řádně stanovily možnosti pro používání kompostu nízké kvality a kdyby se určilo, kdy je kompost považován za produkt a kdy za odpad, mohly by se členské státy snáze orientovat při rozhodování o otázkách souvisejících s používáním kompostu, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že by se měly zvážit a posoudit i možnosti používání kompostu nízké kvality tak, aby nebylo poškozeno životní prostředí nebo lidské zdraví, a vzhledem k tomu, že kdyby se na úrovni EU řádně stanovily možnosti pro používání kompostu nízké kvality a kdyby se určilo, kdy je kompost považován za produkt a kdy za odpad, mohly by se členské státy snáze orientovat při rozhodování o otázkách souvisejících s používáním kompostu,

| O. | vzhledem k tomu, že iniciativa „Evropa méně náročná na zdroje“ je jednou ze stěžejních částí strategie Evropa 2020, a proto by se mělo podporovat účinné využívání zdrojů; vzhledem k tomu, že recyklace biologického odpadu přispívá k hospodárnějšímu využívání zdrojů, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že iniciativa „Evropa méně náročná na zdroje“ je jednou ze stěžejních částí strategie Evropa 2020, a proto by se mělo podporovat účinné využívání zdrojů; vzhledem k tomu, že recyklace biologického odpadu přispívá k hospodárnějšímu využívání zdrojů,

| P. | vzhledem k tomu, že vlhký biologický odpad snižuje účinnost spalování; vzhledem k tomu, že ke spalování biologického odpadu nepřímo vybízí směrnice o výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů energie; vzhledem k tomu, že recyklací biologického odpadu kompostováním lze přispět k účinnějšímu boji proti změně klimatu, neboť se zvýší kvalita půdy a docílí se sekvestrace uhlíku, kterou směrnice o výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v současnosti nepodporuje, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že vlhký biologický odpad snižuje účinnost spalování; vzhledem k tomu, že ke spalování biologického odpadu nepřímo vybízí směrnice o výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů energie; vzhledem k tomu, že recyklací biologického odpadu kompostováním lze přispět k účinnějšímu boji proti změně klimatu, neboť se zvýší kvalita půdy a docílí se sekvestrace uhlíku, kterou směrnice o výrobě elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v současnosti nepodporuje,

| Q. | vzhledem k tomu, že anaerobní digesce při výrobě bioplynu představuje účinný způsob získávání energie, přičemž produkty vyhnívání bioplynu lze využívat na výrobu kompostu, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že anaerobní digesce při výrobě bioplynu představuje účinný způsob získávání energie, přičemž produkty vyhnívání bioplynu lze využívat na výrobu kompostu,

| R. | vzhledem k tomu, že hlavním cílem patřičného nakládání s biologickým odpadem musí být výsledek, který umožní ponechat všechny technologické možnosti nakládání s biologickým odpadem otevřené s cílem podpořit inovace, vědecký výzkum a konkurenceschopnost, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že hlavním cílem patřičného nakládání s biologickým odpadem musí být výsledek, který umožní ponechat všechny technologické možnosti nakládání s biologickým odpadem otevřené s cílem podpořit inovace, vědecký výzkum a konkurenceschopnost,

| S. | vzhledem k tomu, že mezi přechodem ke společnosti recyklující odpady, rozvojem hospodářství s nízkými emisemi uhlíku a potenciálem pro vytváření zelených pracovních míst v této oblasti existuje významná součinnost, a že je tudíž nutné vyčlenit finanční prostředky na výzkum dopadu na pracovní prostředí v odvětví, které se zabývá sběrem a zpracováním biologického odpadu, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že mezi přechodem ke společnosti recyklující odpady, rozvojem hospodářství s nízkými emisemi uhlíku a potenciálem pro vytváření zelených pracovních míst v této oblasti existuje významná součinnost, a že je tudíž nutné vyčlenit finanční prostředky na výzkum dopadu na pracovní prostředí v odvětví, které se zabývá sběrem a zpracováním biologického odpadu,

| T. | domnívá se, že Komise a členské státy by v této oblasti měly podporovat zvyšování povědomí o životním prostředí, a to zejména ve školách, s cílem povzbuzovat k udržitelnému nakládání s tuhými komunálními odpady a zvyšovat povědomí občanů o výhodách odděleného sběru; vzhledem k tomu, že obce a obecní podniky hrají významnou úlohu v poskytování poradenství a informací občanům v oblasti předcházení vzniku odpadu, |
| --- | --- |

T.

domnívá se, že Komise a členské státy by v této oblasti měly podporovat zvyšování povědomí o životním prostředí, a to zejména ve školách, s cílem povzbuzovat k udržitelnému nakládání s tuhými komunálními odpady a zvyšovat povědomí občanů o výhodách odděleného sběru; vzhledem k tomu, že obce a obecní podniky hrají významnou úlohu v poskytování poradenství a informací občanům v oblasti předcházení vzniku odpadu,

| U. | vzhledem k tomu, že biologický odpad představuje více než 30 % tuhého komunálního odpadu; vzhledem k tomu, že objem biologického odpadu v Evropské unii roste, a je-li ukládán na skládkách, pak představuje významný zdroj emisí skleníkových plynů a jiných negativních vlivů na životní prostředí; vzhledem k tomu, že kvůli stávajícím podmínkám skladování odpadu představuje toto odvětví čtvrtý největší zdroj skleníkových plynů, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že biologický odpad představuje více než 30 % tuhého komunálního odpadu; vzhledem k tomu, že objem biologického odpadu v Evropské unii roste, a je-li ukládán na skládkách, pak představuje významný zdroj emisí skleníkových plynů a jiných negativních vlivů na životní prostředí; vzhledem k tomu, že kvůli stávajícím podmínkám skladování odpadu představuje toto odvětví čtvrtý největší zdroj skleníkových plynů,

| V. | vzhledem k tomu, že v praxi se udržitelným způsobem nakládá nejen s biologickým odpadem z domácností, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že v praxi se udržitelným způsobem nakládá nejen s biologickým odpadem z domácností,

| W. | vzhledem k tomu, že by nakládání s tímto odpadem mělo být strukturováno v souladu s „hierarchií způsobů nakládání s odpadem“: předcházení vzniku a snižování objemu odpadu, opětovné použití, recyklace, jiné využití, zvláště pro energetické účely, a jako poslední možnost skládkování (v souladu s článkem 4 rámcové směrnice o odpadech), v souladu s níž je recyklace biologického odpadu mnohem vhodnější než jeho spalování, protože díky ní se nejen zamezuje vytváření metanu, ale prostřednictvím sekvestrace uhlíku se přispívá i k boji proti změně klimatu a zvyšuje se kvalita půdy; vzhledem k tomu, že prevence je při nakládání s biologickým odpadem prioritním cílem a že preventivními opatřeními lze zabránit vzniku zejména kuchyňského a zeleného odpadu, například pomocí lepšího plánování veřejných parků s výsadbou rostlin a stromů nenáročných na péči, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že by nakládání s tímto odpadem mělo být strukturováno v souladu s „hierarchií způsobů nakládání s odpadem“: předcházení vzniku a snižování objemu odpadu, opětovné použití, recyklace, jiné využití, zvláště pro energetické účely, a jako poslední možnost skládkování (v souladu s článkem 4 rámcové směrnice o odpadech), v souladu s níž je recyklace biologického odpadu mnohem vhodnější než jeho spalování, protože díky ní se nejen zamezuje vytváření metanu, ale prostřednictvím sekvestrace uhlíku se přispívá i k boji proti změně klimatu a zvyšuje se kvalita půdy; vzhledem k tomu, že prevence je při nakládání s biologickým odpadem prioritním cílem a že preventivními opatřeními lze zabránit vzniku zejména kuchyňského a zeleného odpadu, například pomocí lepšího plánování veřejných parků s výsadbou rostlin a stromů nenáročných na péči,

| X. | vzhledem k tomu, že máme-li docílit pokroku v oblasti účinného nakládání s biologickým odpadem z hlediska životního prostředí, je třeba, aby se touto otázkou integrovaným způsobem zabývala energetická politika a politika na ochranu půdy v souladu s cíli stanovenými pro zmírnění dopadu změny klimatu; vzhledem k tomu, že další výhodou je zachování biologické rozmanitosti používáním zpracovaného biologického odpadu jako náhražky rašeliny, čímž se chrání mokřadní ekosystémy, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že máme-li docílit pokroku v oblasti účinného nakládání s biologickým odpadem z hlediska životního prostředí, je třeba, aby se touto otázkou integrovaným způsobem zabývala energetická politika a politika na ochranu půdy v souladu s cíli stanovenými pro zmírnění dopadu změny klimatu; vzhledem k tomu, že další výhodou je zachování biologické rozmanitosti používáním zpracovaného biologického odpadu jako náhražky rašeliny, čímž se chrání mokřadní ekosystémy,

| Y. | vzhledem, k tomu, že výroba bioplynu anaerobní digescí biologického odpadu může cenným způsobem přispět k udržitelnému hospodaření se zdroji v EU a k trvalému splnění cílů, které si EU stanovila v oblasti obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem, k tomu, že výroba bioplynu anaerobní digescí biologického odpadu může cenným způsobem přispět k udržitelnému hospodaření se zdroji v EU a k trvalému splnění cílů, které si EU stanovila v oblasti obnovitelných zdrojů energie,

| Z. | vzhledem k tomu, že biologický odpad by měl být považován za cenný přírodní zdroj využitelný k výrobě vysoce kvalitního kompostu, který tak pomáhá v boji proti degradaci půdy v Evropě, zachovává produktivitu půdy, snižuje používání chemických hnojiv v zemědělství, zejména hnojiv obsahujících fosforečnany, a zvyšuje schopnost půdy zadržovat vodu, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že biologický odpad by měl být považován za cenný přírodní zdroj využitelný k výrobě vysoce kvalitního kompostu, který tak pomáhá v boji proti degradaci půdy v Evropě, zachovává produktivitu půdy, snižuje používání chemických hnojiv v zemědělství, zejména hnojiv obsahujících fosforečnany, a zvyšuje schopnost půdy zadržovat vodu,

| AA. | vzhledem k tomu, že v členských státech jsou používány různé systémy nakládání s odpadem a že v Evropské unii je skládkování stále nejčastěji používaným způsobem likvidace tuhého komunálního odpadu, přestože pro životní prostředí je to nejhorší volba, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že v členských státech jsou používány různé systémy nakládání s odpadem a že v Evropské unii je skládkování stále nejčastěji používaným způsobem likvidace tuhého komunálního odpadu, přestože pro životní prostředí je to nejhorší volba,

| AB. | vzhledem k tomu, že výroba pohonných hmot pro dopravu z biologického odpadu přináší značné výhody pro životní prostředí, |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že výroba pohonných hmot pro dopravu z biologického odpadu přináší značné výhody pro životní prostředí,

| AC. | vzhledem k tomu, že je nezbytné podporovat vědecký výzkum a technologické inovace v oblasti nakládání s biologickým odpadem, |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že je nezbytné podporovat vědecký výzkum a technologické inovace v oblasti nakládání s biologickým odpadem,

| AD. | vzhledem k tomu, že oddělený sběr v současnosti umožňuje zabránit kontaminaci a podporuje cíl získání vysoce kvalitního kompostu, dodávání kvalitních materiálů pro recyklaci biologického odpadu a zlepšení účinnosti energetického využití, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že oddělený sběr v současnosti umožňuje zabránit kontaminaci a podporuje cíl získání vysoce kvalitního kompostu, dodávání kvalitních materiálů pro recyklaci biologického odpadu a zlepšení účinnosti energetického využití,

| AE. | vzhledem k tomu, že dostupné studie a zkušenosti členských států ukazují, že je důležité mít oddělený sběr odpadu, který je proveditelný i environmentálně a ekonomicky udržitelný a který by měl být povinný; vzhledem k tomu, že oddělený sběr by měl být nezbytným předpokladem pro výrobu velmi kvalitního kompostu, |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že dostupné studie a zkušenosti členských států ukazují, že je důležité mít oddělený sběr odpadu, který je proveditelný i environmentálně a ekonomicky udržitelný a který by měl být povinný; vzhledem k tomu, že oddělený sběr by měl být nezbytným předpokladem pro výrobu velmi kvalitního kompostu,

Právní předpisy:

| 1. | naléhá na Komisi, aby zrevidovala stávající platné právní předpisy týkající se biologického odpadu s cílem vypracovat do konce roku 2010 v souladu se zásadou subsidiarity návrh zvláštní směrnice, která bude mimo jiné obsahovat:






  — | zavedení povinného systému odděleného sběru, vyjma případů, kdy by takový sběr nebyl schůdný nebo by nebyl vhodným řešením z environmentálního a hospodářského hlediska, |
| --- | --- | --- |

1.

naléhá na Komisi, aby zrevidovala stávající platné právní předpisy týkající se biologického odpadu s cílem vypracovat do konce roku 2010 v souladu se zásadou subsidiarity návrh zvláštní směrnice, která bude mimo jiné obsahovat:

—

zavedení povinného systému odděleného sběru, vyjma případů, kdy by takový sběr nebyl schůdný nebo by nebyl vhodným řešením z environmentálního a hospodářského hlediska,

| — | recyklaci biologického odpadu, |
| --- | --- |

—

recyklaci biologického odpadu,

| — | kvalitativní klasifikaci různých typů kompostu z organického odpadu; |
| --- | --- |

—

kvalitativní klasifikaci různých typů kompostu z organického odpadu;

| 2. | vyzývá Komisi, aby poskytla podle vnitrostátních emisních plánů kvantifikované údaje o snížení emisí CO2 díky recyklaci a kompostování organického odpadu; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby poskytla podle vnitrostátních emisních plánů kvantifikované údaje o snížení emisí CO2 díky recyklaci a kompostování organického odpadu;

| 3. | konstatuje, že budoucí rámec Evropské unie poskytne mnoha členským státům pokyny právního charakteru i zajistí právní jistotu a povzbudí je k tomu, aby investovaly do oblasti nakládání s biologickým odpadem; naléhavě vybízí Komisi, aby podporovala členské státy při zavádění systémů na třídění odpadu a aby stanovila závazné a ambiciózní cíle pro recyklování tohoto odpadu; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že budoucí rámec Evropské unie poskytne mnoha členským státům pokyny právního charakteru i zajistí právní jistotu a povzbudí je k tomu, aby investovaly do oblasti nakládání s biologickým odpadem; naléhavě vybízí Komisi, aby podporovala členské státy při zavádění systémů na třídění odpadu a aby stanovila závazné a ambiciózní cíle pro recyklování tohoto odpadu;

| 4. | připomíná, že čl. 8 odst. 2 písm. iv) šestého akčního programu Společenství v oblasti životního prostředí na období 2001–2010, který byl přijat dne 22. července 2002, ukládá Komisi jako jeden z prioritních úkolů, aby vypracovala právní předpisy o biologicky rozložitelném odpadu s cílem udržitelně využívat a spravovat přírodní zdroje a odpad, avšak ani po osmi letech se nechystá žádný legislativní návrh, což nelze akceptovat, |
| --- | --- |

4.

připomíná, že čl. 8 odst. 2 písm. iv) šestého akčního programu Společenství v oblasti životního prostředí na období 2001–2010, který byl přijat dne 22. července 2002, ukládá Komisi jako jeden z prioritních úkolů, aby vypracovala právní předpisy o biologicky rozložitelném odpadu s cílem udržitelně využívat a spravovat přírodní zdroje a odpad, avšak ani po osmi letech se nechystá žádný legislativní návrh, což nelze akceptovat,

| 5. | vyzývá Komisi, aby ve svém posouzení dopadu navrhla dokonalejší systém pro nakládání s biologickým odpadem, pokud jde o recyklaci odděleně sbíraného biologického odpadu, využívání kompostování ve prospěch zemědělství a ochrany životního prostředí, možnosti mechanického/biologického zpracování a využívání biologického odpadu jako zdroje pro výrobu energie; domnívá se, že z tohoto posouzení dopadu by se mělo vycházet při vypracovávání nového právního rámce Evropské unie, který upraví problematiku biologicky rozložitelného odpadu; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby ve svém posouzení dopadu navrhla dokonalejší systém pro nakládání s biologickým odpadem, pokud jde o recyklaci odděleně sbíraného biologického odpadu, využívání kompostování ve prospěch zemědělství a ochrany životního prostředí, možnosti mechanického/biologického zpracování a využívání biologického odpadu jako zdroje pro výrobu energie; domnívá se, že z tohoto posouzení dopadu by se mělo vycházet při vypracovávání nového právního rámce Evropské unie, který upraví problematiku biologicky rozložitelného odpadu;

Použití

| 6. | naléhavě vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy stanovila kritéria pro výrobu a využívání vysoce kvalitního kompostu a aby v souladu s článkem 6 rámcové směrnice o odpadech a v rámci strategie založené na integrovaném přístupu, jenž zajistí nejen kvalitu, ale i zpětnou vysledovatelnost výrobku a jeho bezpečné používání, přijala pro konečné produkty minimální požadavky, které umožní rozlišovat kvality různých druhů kompostu získaného zpracováním biologického odpadu a pokryje různé způsoby jeho použití; |
| --- | --- |

6.

naléhavě vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy stanovila kritéria pro výrobu a využívání vysoce kvalitního kompostu a aby v souladu s článkem 6 rámcové směrnice o odpadech a v rámci strategie založené na integrovaném přístupu, jenž zajistí nejen kvalitu, ale i zpětnou vysledovatelnost výrobku a jeho bezpečné používání, přijala pro konečné produkty minimální požadavky, které umožní rozlišovat kvality různých druhů kompostu získaného zpracováním biologického odpadu a pokryje různé způsoby jeho použití;

Energie

| 7. | domnívá se, že pro zpracování biologického odpadu je obzvláště vhodná anaerobní digesce, protože se tak získávají půdní přídavky bohaté na živiny, digestáty a také obnovitelný zdroj energie bioplyn, který lze konvertovat na biometan nebo ho lze použít k výrobě elektrické energie v pásmu základního zatížení; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že pro zpracování biologického odpadu je obzvláště vhodná anaerobní digesce, protože se tak získávají půdní přídavky bohaté na živiny, digestáty a také obnovitelný zdroj energie bioplyn, který lze konvertovat na biometan nebo ho lze použít k výrobě elektrické energie v pásmu základního zatížení;

| 8. | je přesvědčen, že základní podmínkou pro to, aby se v rámci hierarchie způsobů nakládání s odpady spalování biologického odpadu stalo možnou alternativou, je jeho kombinování s výrobou energie; |
| --- | --- |

8.

je přesvědčen, že základní podmínkou pro to, aby se v rámci hierarchie způsobů nakládání s odpady spalování biologického odpadu stalo možnou alternativou, je jeho kombinování s výrobou energie;

| 9. | zdůrazňuje, že při recyklování biologického odpadu s cílem získat energii je třeba se soustředit na energetickou účinnost a udržitelný rozvoj, a že tyto produkty proto musí být především využívány co nejefektivnějším způsobem; opakuje proto, že tříděný sběr odpadu má zásadní význam pro plnění směrnice o skládkování (14), pro poskytování kvalitního materiálu pro recyklování biologického odpadu a pro zvyšování účinnosti rekuperace energie; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že při recyklování biologického odpadu s cílem získat energii je třeba se soustředit na energetickou účinnost a udržitelný rozvoj, a že tyto produkty proto musí být především využívány co nejefektivnějším způsobem; opakuje proto, že tříděný sběr odpadu má zásadní význam pro plnění směrnice o skládkování (14), pro poskytování kvalitního materiálu pro recyklování biologického odpadu a pro zvyšování účinnosti rekuperace energie;

| 10. | konstatuje, že má-li se omezit objem odpadu a zvýšit míra jeho recyklace a míra produkce bioplynu, měly by ve hře zůstat všechny technologické nástroje a možnosti pro maximální recyklaci zdrojů nebo výroby bioplynu; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že má-li se omezit objem odpadu a zvýšit míra jeho recyklace a míra produkce bioplynu, měly by ve hře zůstat všechny technologické nástroje a možnosti pro maximální recyklaci zdrojů nebo výroby bioplynu;

| 11. | má za to, že biologický odpad představuje cenný obnovitelný zdroj pro produkci elektřiny a biopaliv pro dopravu a při dodávání bioplynu do plynárenské soustavy prostřednictvím čištění bioplynu z odpadu a získávání biometanu (především metan: 50–75 % a oxid uhličitý), a vyzývá Komisi, aby provedla analýzu možností využívání biologického odpadu na výrobu bioplynu a aby tyto možnosti podporovala; |
| --- | --- |

11.

má za to, že biologický odpad představuje cenný obnovitelný zdroj pro produkci elektřiny a biopaliv pro dopravu a při dodávání bioplynu do plynárenské soustavy prostřednictvím čištění bioplynu z odpadu a získávání biometanu (především metan: 50–75 % a oxid uhličitý), a vyzývá Komisi, aby provedla analýzu možností využívání biologického odpadu na výrobu bioplynu a aby tyto možnosti podporovala;

| 12. | zdůrazňuje, že je třeba snížit množství biologického odpadu ukládaného na skládky; konstatuje v této souvislosti, že biologický odpad může přispět k dosažení cíle EU, kterým je nejméně 20 % podíl energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020, a také cíle stanoveného směrnicí EU o jakosti pohonných hmot; připomíná, že směrnice o energiích z obnovitelných zdrojů podporuje využívání všech druhů biomasy, včetně biologického odpadu, jako obnovitelných zdrojů energie a že biopaliva získaná z odpadu mají s ohledem na plnění cíle, kterým je 10 % podíl obnovitelných zdrojů energie v dopravě, dvojnásobnou hodnotu; vyzývá proto členské státy, aby zvážily, zda ze získávání energie z biologicky rozložitelných částí odpadu neučinit součást integrované politiky v oblasti hierarchie způsobů nakládání s odpadem do vnitrostátních právních předpisů, a naléhavě je žádá, aby si vyměňovaly informace o osvědčených postupech; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je třeba snížit množství biologického odpadu ukládaného na skládky; konstatuje v této souvislosti, že biologický odpad může přispět k dosažení cíle EU, kterým je nejméně 20 % podíl energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020, a také cíle stanoveného směrnicí EU o jakosti pohonných hmot; připomíná, že směrnice o energiích z obnovitelných zdrojů podporuje využívání všech druhů biomasy, včetně biologického odpadu, jako obnovitelných zdrojů energie a že biopaliva získaná z odpadu mají s ohledem na plnění cíle, kterým je 10 % podíl obnovitelných zdrojů energie v dopravě, dvojnásobnou hodnotu; vyzývá proto členské státy, aby zvážily, zda ze získávání energie z biologicky rozložitelných částí odpadu neučinit součást integrované politiky v oblasti hierarchie způsobů nakládání s odpadem do vnitrostátních právních předpisů, a naléhavě je žádá, aby si vyměňovaly informace o osvědčených postupech;

Výzkum a inovace

| 13. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly a prosazovaly vědecký výzkum a technologické inovace v oblasti nakládání s biologickým odpadem; |
| --- | --- |

13.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly a prosazovaly vědecký výzkum a technologické inovace v oblasti nakládání s biologickým odpadem;

| 14. | vyzývá Komisi, aby se více věnovala výzkumu metod na zpracování biologického odpadu, a dosáhla tak toho, že přínosy pro půdu, využívání energie a vliv na životní prostředí budou lépe vyčísleny; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby se více věnovala výzkumu metod na zpracování biologického odpadu, a dosáhla tak toho, že přínosy pro půdu, využívání energie a vliv na životní prostředí budou lépe vyčísleny;

Povědomí a informovanost

| 15. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly akce na zvyšování povědomí o životním prostředí v oblasti biologického odpadu, a to zejména ve školách a vysokoškolských zařízeních, za účelem propagace lepších modelů chování v předcházení vzniku odpadů, podpory udržitelného nakládání s biologickým odpadem i tuhým komunálním odpadem a zvyšování povědomí občanů o předcházení vzniku odpadu a o výhodách odděleného sběru a biologického zpracování biologického odpadu; v této souvislosti zdůrazňuje význam, který mají města, obce a komunální podniky pro poradenství a poskytování informací občanům, pokud jde o předcházení vzniku odpadů; |
| --- | --- |

15.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly akce na zvyšování povědomí o životním prostředí v oblasti biologického odpadu, a to zejména ve školách a vysokoškolských zařízeních, za účelem propagace lepších modelů chování v předcházení vzniku odpadů, podpory udržitelného nakládání s biologickým odpadem i tuhým komunálním odpadem a zvyšování povědomí občanů o předcházení vzniku odpadu a o výhodách odděleného sběru a biologického zpracování biologického odpadu; v této souvislosti zdůrazňuje význam, který mají města, obce a komunální podniky pro poradenství a poskytování informací občanům, pokud jde o předcházení vzniku odpadů;

Aspekty životního prostředí

| 16. | domnívá se, že zpracovaný biologický odpad by měl být využíván na zachování půdních organických látek a završení koloběhu živin, zejména fosfátů, tím, že bude opětovně použit při obhospodařování půdy, a vyzývá proto Komisi, aby uznala, že by mělo být prověřováno, zda politiky přispívají ke zmírňování nepřijatelně rychlému vyčerpávání světových zdrojů fosfátů; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že zpracovaný biologický odpad by měl být využíván na zachování půdních organických látek a završení koloběhu živin, zejména fosfátů, tím, že bude opětovně použit při obhospodařování půdy, a vyzývá proto Komisi, aby uznala, že by mělo být prověřováno, zda politiky přispívají ke zmírňování nepřijatelně rychlému vyčerpávání světových zdrojů fosfátů;

| 17. | zdůrazňuje, že biologický odpad bez obsahu škodlivých látek je třeba považovat za vzácný přírodní zdroj pro výrobu kvalitního kompostu; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že biologický odpad bez obsahu škodlivých látek je třeba považovat za vzácný přírodní zdroj pro výrobu kvalitního kompostu;

| 18. | připomíná, že budoucnost zemědělství závisí rovněž na udržování a obnovování úrodnosti půdy; upozorňuje, že používání kvalitního kompostu v zemědělství může přispět k zachování úrodnosti půd, ke zvýšení jejich schopnosti zadržovat vodu a ukládat uhlík a k omezení používání chemických hnojiv; zdůrazňuje úlohu členských států, pokud jde o zajištění využívání kvalitního kompostu pro zemědělskou půdu; |
| --- | --- |

18.

připomíná, že budoucnost zemědělství závisí rovněž na udržování a obnovování úrodnosti půdy; upozorňuje, že používání kvalitního kompostu v zemědělství může přispět k zachování úrodnosti půd, ke zvýšení jejich schopnosti zadržovat vodu a ukládat uhlík a k omezení používání chemických hnojiv; zdůrazňuje úlohu členských států, pokud jde o zajištění využívání kvalitního kompostu pro zemědělskou půdu;

| 19. | upozorňuje na to, že plyny vznikající při kompostování z uskladněných látek lze jen obtížně kontrolovat, což může představovat závažné nebezpečí pro životní prostředí a atmosféru; připomíná, že k řádnému kompostování – konkrétně v případě biologického komunálního odpadu – patří také ochrana podzemních vod před průsakovou vodou z kompostované masy; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje na to, že plyny vznikající při kompostování z uskladněných látek lze jen obtížně kontrolovat, což může představovat závažné nebezpečí pro životní prostředí a atmosféru; připomíná, že k řádnému kompostování – konkrétně v případě biologického komunálního odpadu – patří také ochrana podzemních vod před průsakovou vodou z kompostované masy;

| 20. | zdůrazňuje, že s ohledem na dosažení cílů na různých úrovních (boj proti globálnímu oteplování, degradaci a erozi půdy; dosažení cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie) je bezpochyby výhodná kombinace kompostování a fermentace odděleně sbíraného biologického odpadu, je-li možná, a měla by se podporovat; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že s ohledem na dosažení cílů na různých úrovních (boj proti globálnímu oteplování, degradaci a erozi půdy; dosažení cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie) je bezpochyby výhodná kombinace kompostování a fermentace odděleně sbíraného biologického odpadu, je-li možná, a měla by se podporovat;

| 21. | vyzývá proto Komisi, aby navrhla vnitrostátní cíle pro recyklaci biologického odpadu, aby se snížil stávající objem tohoto odpadu, s nímž je nakládáno velmi nežádoucím způsobem, jako je např. skládkování a spalování; |
| --- | --- |

21.

vyzývá proto Komisi, aby navrhla vnitrostátní cíle pro recyklaci biologického odpadu, aby se snížil stávající objem tohoto odpadu, s nímž je nakládáno velmi nežádoucím způsobem, jako je např. skládkování a spalování;

Dodržování směrnice o skládkování odpadu

| 22. | připomíná, že s tímto odpadem je třeba nakládat podle následující obecné hierarchie způsobů nakládání s odpady: prevence, recyklování, další způsoby využití odpadu, včetně využití pro energetické účely a jako poslední možnost ukládání na skládku (článek 5 směrnice 1999/31/ES a směrnice 2008/98/ES (15); žádá Komisi, aby ještě přísněji sledovala, zda jsou ustanovení upravující skládkování dodržována a uplatňována na celém území Unie; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že s tímto odpadem je třeba nakládat podle následující obecné hierarchie způsobů nakládání s odpady: prevence, recyklování, další způsoby využití odpadu, včetně využití pro energetické účely a jako poslední možnost ukládání na skládku (článek 5 směrnice 1999/31/ES a směrnice 2008/98/ES (15); žádá Komisi, aby ještě přísněji sledovala, zda jsou ustanovení upravující skládkování dodržována a uplatňována na celém území Unie;

| 23. | bere na vědomí rozdílnost vnitrostátních legislativních opatření a systémů nakládání s odpady v jednotlivých členských státech a skutečnost, že uložení na skládku je nadále nejpoužívanější metodou likvidace pevného komunálního odpadu v Evropské unii; vyzývá členské státy, aby navzájem více spolupracovaly při výměně osvědčených postupů v oblasti zpracovávání biologického odpadu; |
| --- | --- |

23.

bere na vědomí rozdílnost vnitrostátních legislativních opatření a systémů nakládání s odpady v jednotlivých členských státech a skutečnost, že uložení na skládku je nadále nejpoužívanější metodou likvidace pevného komunálního odpadu v Evropské unii; vyzývá členské státy, aby navzájem více spolupracovaly při výměně osvědčených postupů v oblasti zpracovávání biologického odpadu;

| 24. | domnívá se, že mechanicko-biologické zpracování odpadu je účinnou možností, jak se vyhnout ukládání významného množství rozložitelného odpadu na skládku, a namísto toho jej využít ke kompostování, anaerobní digesci a energetickým účelům; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že mechanicko-biologické zpracování odpadu je účinnou možností, jak se vyhnout ukládání významného množství rozložitelného odpadu na skládku, a namísto toho jej využít ke kompostování, anaerobní digesci a energetickým účelům;

Hospodářské aspekty

| 25. | domnívá se, že jsou nutné finanční pobídky, má-li se rozšířit oddělený sběr a jiné systémy pro nakládání s biologickým odpadem, které maximálně zvýší využití zdrojů; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že jsou nutné finanční pobídky, má-li se rozšířit oddělený sběr a jiné systémy pro nakládání s biologickým odpadem, které maximálně zvýší využití zdrojů;

| 26. | zdůrazňuje, že lepší nakládání s biologickým odpadem a harmonizace norem jakosti kompostu jsou nezbytné k povzbuzení rozvoje evropského trhu s kompostem; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že lepší nakládání s biologickým odpadem a harmonizace norem jakosti kompostu jsou nezbytné k povzbuzení rozvoje evropského trhu s kompostem;

| 27. | je toho názoru, že zásada „znečišťovatel platí“ by měla být základem pro hrazení dodatečných nákladů vzniklých v důsledku nánosu znečišťujících látek, tak aby na negativní vnější důsledky používání biologického odpadu nedoplácelo zemědělství; |
| --- | --- |

27.

je toho názoru, že zásada „znečišťovatel platí“ by měla být základem pro hrazení dodatečných nákladů vzniklých v důsledku nánosu znečišťujících látek, tak aby na negativní vnější důsledky používání biologického odpadu nedoplácelo zemědělství;

| 28. | upozorňuje na skutečnost, že v mnoha členských státech je určitá infrastruktura již připravena, je však zapotřebí finančních pobídek, aby se vytvořily a zavedly potenciální trhy s kompostem, digestátem, bioenergií a biopalivy získanými z biologického odpadu; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na skutečnost, že v mnoha členských státech je určitá infrastruktura již připravena, je však zapotřebí finančních pobídek, aby se vytvořily a zavedly potenciální trhy s kompostem, digestátem, bioenergií a biopalivy získanými z biologického odpadu;

| 29. | zdůrazňuje, že výroba pohonných hmot z biologického odpadu znamená přínos z hlediska životního prostředí;vyzývá členské státy, aby na základě hierarchie způsobů nakládání s odpadem tuto skutečnost při provádění revidované rámcové směrnice o odpadech zohlednila, a Komisi vyzývá, aby se tato skutečnost odrazila v jejích prováděcích pokynech; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že výroba pohonných hmot z biologického odpadu znamená přínos z hlediska životního prostředí;vyzývá členské státy, aby na základě hierarchie způsobů nakládání s odpadem tuto skutečnost při provádění revidované rámcové směrnice o odpadech zohlednila, a Komisi vyzývá, aby se tato skutečnost odrazila v jejích prováděcích pokynech;

| 30. | důrazně vyzývá Komisi, aby se ve všech současných nebo dodatečných studiích dopadu týkajících se této problematiky zabývala také otázkou, jaký typ hospodářských pobídek, finančních prostředků nebo pomoci by mohl být využit nebo vytvořen v zájmu vývoje a zavádění technologií umožňujících náležité nakládání s odpadem; |
| --- | --- |

30.

důrazně vyzývá Komisi, aby se ve všech současných nebo dodatečných studiích dopadu týkajících se této problematiky zabývala také otázkou, jaký typ hospodářských pobídek, finančních prostředků nebo pomoci by mohl být využit nebo vytvořen v zájmu vývoje a zavádění technologií umožňujících náležité nakládání s odpadem;

*

* *

| 31. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

31.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 9.

(2)  Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 271 E, 7.11.2002, s. 154.

(4)  Úř. věst. C 66 E, 20.3.2009, s. 29.

(5)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(6)  Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 18.

(7)  Úř. věst. C 282 E, 6.11.2008, s. 281.

(8)  Úř. věst. C 282 E, 6.11.2008, s. 138.

(9)  Úř. věst. C 272 E, 9.11.2006, s. 59.

(10)  Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 599.

(11)  Úř. věst. C 286 E, 27.11.2009, s. 81.

(12)  Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 135.

(13)  Sdělení sekretariátu Rady, 9. března 2010, dokument Rady 7307/10.

(14)  Směrnice 1999/31/ES, bod odůvodnění 17.

(15)  Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

Středa, 7. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/56

---

Středa, 7. července 2010Odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a politiky odměňování v odvětví finančních služeb

P7_TA(2010)0265

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze a o politikách odměňování v odvětví finančních služeb (2010/2009(INI))

2011/C 351 E/08

Evropský parlament,

s ohledem na doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009 o politikách odměňování v odvětví finančních služeb (C(2009)3159),

s ohledem na doporučení Komise ze dne 30. dubna 2009, kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (C(2009)3177),

s ohledem na Komisí vypracovaný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad politikami odměňování (KOM(2009)0362),

s ohledem na zásady řádného postupu odměňování, které zveřejnilo Fórum pro finanční stabilitu (FSB) dne 2. dubna 2009, a na prováděcí normy ze dne 25. září 2009, jež jsou k těmto zásadám připojeny,

s ohledem na zásady vysoké kvality pro politiky odměňování ze dne 20. dubna 2009, které vypracoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu,

s ohledem na zprávu Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS) o provádění jeho zásad vysoké kvality pro politiky odměňování ze dne 11. června 2010 v jednotlivých státech,

s ohledem na metodiku posuzování zásad a norem odměňování z ledna 2010, kterou vypracoval Basilejský výbor pro bankovní dohled,

s ohledem na dokument OECD z února 2010 nazvaný Správa a řízení podniků a finanční krize – závěry a nově vznikající osvědčené postupy k lepšímu uplatňování zásad,

s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2010 o deontologických otázkách vztahujících se k řízení podniků (1),

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 2. června 2010 nazvanou „Správa a řízení podniku ve finančních institucích a politika odměňování“ (KOM(2010)0284),

s ohledem na zprávu Komise ze dne 2. června 2010 o uplatňování doporučení Komise 2009/385/ES, kterým se doplňují doporučení 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokud jde o systém odměňování členů správních orgánů společností kótovaných na burze (doporučení o odměňování členů správních orgánů z roku 2009), ze strany členských států EU (KOM(2010)0285),

s ohledem na zprávu Komise ze dne 2. června 2010 o uplatňování doporučení Komise 2009/384/ES o politice odměňování v odvětví finančních služeb ze strany členských států EU (doporučení z roku 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb) (KOM(2010)0286),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0208/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že politiky odměňování těch kategorií pracovníků, jejichž pracovní činnost má podstatný dopad na rizikový profil společnosti, ve finančním sektoru a v některých společnostech kótovaných na burze podporují transakce zaměřené na krátkodobé zisky, což vede k vytváření stále riskantnějších obchodních modelů, které poškozují pracovníky, střadatele, investory a obecně i trvale udržitelný růst, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že politiky odměňování těch kategorií pracovníků, jejichž pracovní činnost má podstatný dopad na rizikový profil společnosti, ve finančním sektoru a v některých společnostech kótovaných na burze podporují transakce zaměřené na krátkodobé zisky, což vede k vytváření stále riskantnějších obchodních modelů, které poškozují pracovníky, střadatele, investory a obecně i trvale udržitelný růst,

| B. | vzhledem k tomu, že zelená kniha Komise o správě a řízení podniku ve finančních institucích a politice odměňování zdůrazňuje, že nedostatek účinných kontrolních mechanismů významně přispěl k přijímání nadměrně vysokých rizik ze strany finančních institucí a že při správě a řízení společnosti by měla být zohledněna stabilita finančního systému, jež je závislá na krocích mnoha aktérů, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zelená kniha Komise o správě a řízení podniku ve finančních institucích a politice odměňování zdůrazňuje, že nedostatek účinných kontrolních mechanismů významně přispěl k přijímání nadměrně vysokých rizik ze strany finančních institucí a že při správě a řízení společnosti by měla být zohledněna stabilita finančního systému, jež je závislá na krocích mnoha aktérů,

| C. | vzhledem k tomu, že nevhodné systémy odměňování v některých finančních institucích, které příliš podněcují k nadměrnému a neobezřetnému podstupování rizik, sehrály úlohu při hromadění rizik, která vedla k současné finanční, hospodářské a sociální krizi, a proto jsou pro tvůrce politik a regulátory vážným důvodem ke znepokojení, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nevhodné systémy odměňování v některých finančních institucích, které příliš podněcují k nadměrnému a neobezřetnému podstupování rizik, sehrály úlohu při hromadění rizik, která vedla k současné finanční, hospodářské a sociální krizi, a proto jsou pro tvůrce politik a regulátory vážným důvodem ke znepokojení,

| D. | vzhledem k tomu, že finanční instituce musí brát v úvahu – jako součást společenské odpovědnosti podniků – společenské prostředí, v němž daná instituce působí, a také zájmy všech zainteresovaných stran, např. svých klientů, akcionářů a zaměstnanců, a to se zahrnutím všech aspektů, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že finanční instituce musí brát v úvahu – jako součást společenské odpovědnosti podniků – společenské prostředí, v němž daná instituce působí, a také zájmy všech zainteresovaných stran, např. svých klientů, akcionářů a zaměstnanců, a to se zahrnutím všech aspektů,

| E. | vzhledem k tomu, že na celosvětové a evropské úrovni a rovněž na úrovni jednotlivých států byla zahájena celá řada iniciativ s cílem vyřešit otázku problematických postupů odměňování a že zásadním předpokladem je přijmout přístup koordinovaný na celosvětové úrovni s cílem zaručit nejen rovné podmínky, ale také zajistit konkurenceschopnost Evropy v celosvětovém měřítku a prosazovat udržitelnou a spravedlivou soutěž mezi jednotlivými trhy, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že na celosvětové a evropské úrovni a rovněž na úrovni jednotlivých států byla zahájena celá řada iniciativ s cílem vyřešit otázku problematických postupů odměňování a že zásadním předpokladem je přijmout přístup koordinovaný na celosvětové úrovni s cílem zaručit nejen rovné podmínky, ale také zajistit konkurenceschopnost Evropy v celosvětovém měřítku a prosazovat udržitelnou a spravedlivou soutěž mezi jednotlivými trhy,

| F. | vzhledem k tomu, že zásady řádného postupu odměňování FSB, jež byly přijaty vedoucími představiteli skupiny G20, stanoví pět aspektů řádného postupu odměňování, a vzhledem k významu prosazování souběžného uplatňování těchto zásad, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zásady řádného postupu odměňování FSB, jež byly přijaty vedoucími představiteli skupiny G20, stanoví pět aspektů řádného postupu odměňování, a vzhledem k významu prosazování souběžného uplatňování těchto zásad,

| G. | vzhledem k tomu, že dojednané zásady a opatření, která již byla přijata v souvislosti s politikou odměňování, by měla být nepřetržitě přezkoumávána a případně upravena, aby byly v celé Evropě nastoleny stejné podmínky a zajištěna celosvětová konkurenceschopnost evropského finančního sektoru, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dojednané zásady a opatření, která již byla přijata v souvislosti s politikou odměňování, by měla být nepřetržitě přezkoumávána a případně upravena, aby byly v celé Evropě nastoleny stejné podmínky a zajištěna celosvětová konkurenceschopnost evropského finančního sektoru,

| H. | vzhledem k tomu, že různé vědecké studie a praktické zkušenosti prokázaly, že nezávazná doporučení týkající se politik odměňování mají pouze omezený dopad, což zvýrazňuje potřebu zavést autoritativnější nástroj, který by zajistil respektování uvedených zásad, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že různé vědecké studie a praktické zkušenosti prokázaly, že nezávazná doporučení týkající se politik odměňování mají pouze omezený dopad, což zvýrazňuje potřebu zavést autoritativnější nástroj, který by zajistil respektování uvedených zásad,

| I. | vzhledem k tomu, že podle zprávy Komise uplatnilo doporučení Komise zcela nebo částečně pouze 16 členských států, a to navzdory motivaci k zásadní reformě v oblasti odměňování v důsledku stávající krize, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podle zprávy Komise uplatnilo doporučení Komise zcela nebo částečně pouze 16 členských států, a to navzdory motivaci k zásadní reformě v oblasti odměňování v důsledku stávající krize,

Obecné poznámky

| 1. | vítá iniciativy Komise a FSB v oblasti politik odměňování ve finančním odvětví a u společností kótovaných na burze obecně; domnívá se však, že velikost finančního podniku, a tudíž podíl jeho činnosti na systémovém riziku, by měly být proporcionálně zohledněny při zavádění další regulace finančních institucí v oblasti politiky odměňování a kapitálových požadavků; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativy Komise a FSB v oblasti politik odměňování ve finančním odvětví a u společností kótovaných na burze obecně; domnívá se však, že velikost finančního podniku, a tudíž podíl jeho činnosti na systémovém riziku, by měly být proporcionálně zohledněny při zavádění další regulace finančních institucí v oblasti politiky odměňování a kapitálových požadavků;

| 2. | bere na vědomí návrhy obsažené ve zprávě týkající se směrnic o kapitálových požadavcích, které zavedou závazné zásady politik odměňování ve finančním odvětví; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí návrhy obsažené ve zprávě týkající se směrnic o kapitálových požadavcích, které zavedou závazné zásady politik odměňování ve finančním odvětví;

Efektivní řízení odměňování

| 3. | zdůrazňuje, že o tom, zda by měl být ve finanční instituci nebo společnosti kótované na burze výbor pro odměňování, by měly rozhodovat orgány dohledu; měly by tak učinit způsobem, který odpovídá velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti činností této instituce či společnosti; domnívá se, že pokud to orgán dohledu považuje za vhodné, měl by politiku odměňování stanovovat výbor pro odměňování, jež musí být nezávislý a odpovědný akcionářům a orgánům dohledu a měl by úzce spolupracovat s výborem pro řízení rizik dané instituce při vyhodnocování pobídek vytvořených v rámci systému odměňování; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že o tom, zda by měl být ve finanční instituci nebo společnosti kótované na burze výbor pro odměňování, by měly rozhodovat orgány dohledu; měly by tak učinit způsobem, který odpovídá velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti činností této instituce či společnosti; domnívá se, že pokud to orgán dohledu považuje za vhodné, měl by politiku odměňování stanovovat výbor pro odměňování, jež musí být nezávislý a odpovědný akcionářům a orgánům dohledu a měl by úzce spolupracovat s výborem pro řízení rizik dané instituce při vyhodnocování pobídek vytvořených v rámci systému odměňování;

| 4. | zdůrazňuje, že výbor pro odměňování musí mít přístup k obsahu smluv, čímž se dosáhne toho, že výbor bude moci smlouvy kontrolovat a že budou koncipovány tak, aby případy hrubé nedbalosti bylo možno postihovat srážkou z odměny. K případům hrubé nedbalosti dochází zejména tehdy, když nebyla dodržena nezbytná obezřetnost; v takovém případě výbor pro odměňování zajistí, aby srážka nebyla pouze symbolické povahy, nýbrž aby přispěla podstatnou měrou k uhrazení způsobené škody. Finanční instituce by kromě toho měly být motivovány, aby využívaly malus, což znamená, že v případě zjištění špatných výsledků bude od pracovníka vymáhána zpět část odměny vázaná na výsledky; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že výbor pro odměňování musí mít přístup k obsahu smluv, čímž se dosáhne toho, že výbor bude moci smlouvy kontrolovat a že budou koncipovány tak, aby případy hrubé nedbalosti bylo možno postihovat srážkou z odměny. K případům hrubé nedbalosti dochází zejména tehdy, když nebyla dodržena nezbytná obezřetnost; v takovém případě výbor pro odměňování zajistí, aby srážka nebyla pouze symbolické povahy, nýbrž aby přispěla podstatnou měrou k uhrazení způsobené škody. Finanční instituce by kromě toho měly být motivovány, aby využívaly malus, což znamená, že v případě zjištění špatných výsledků bude od pracovníka vymáhána zpět část odměny vázaná na výsledky;

| 5. | domnívá se, že předseda výboru pro odměňování a jeho členové s hlasovacím právem musí být členy řídícího orgánu, kteří v dotyčné finanční instituci nebo společnosti kótované na burze nezastávají žádné výkonné funkce. Domnívá se, že členové správních orgánů by neměli zároveň být členy správních orgánů jiných společností, pokud existuje nebezpečí střetu zájmů; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že předseda výboru pro odměňování a jeho členové s hlasovacím právem musí být členy řídícího orgánu, kteří v dotyčné finanční instituci nebo společnosti kótované na burze nezastávají žádné výkonné funkce. Domnívá se, že členové správních orgánů by neměli zároveň být členy správních orgánů jiných společností, pokud existuje nebezpečí střetu zájmů;

| 6. | je toho názoru, že akcionáři by v případě potřeby měli mít možnost podílet se na stanovování udržitelných politik odměňování, a mohli by proto dostat příležitost vyjádřit své názory na politiky odměňování prostřednictvím nezávazného hlasování o zprávě o odměňování na valné hromadě společnosti; |
| --- | --- |

6.

je toho názoru, že akcionáři by v případě potřeby měli mít možnost podílet se na stanovování udržitelných politik odměňování, a mohli by proto dostat příležitost vyjádřit své názory na politiky odměňování prostřednictvím nezávazného hlasování o zprávě o odměňování na valné hromadě společnosti;

| 7. | zdůrazňuje, že odměny členů správních orgánů bez výkonných pravomocí by měly být pouze pevně stanovenou částkou, a neměly by tedy zahrnovat výkonnostní odměny nebo odměny, jejichž výše se řídí cenou akcií; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že odměny členů správních orgánů bez výkonných pravomocí by měly být pouze pevně stanovenou částkou, a neměly by tedy zahrnovat výkonnostní odměny nebo odměny, jejichž výše se řídí cenou akcií;

| 8. | poukazuje na to, že členové, kteří se zabývají řízením rizik, by měli být nezávislí na provozních útvarech, které kontrolují, mít přiměřenou autoritu a být odměňováni nezávisle na výkonnosti těchto provozních útvarů; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že členové, kteří se zabývají řízením rizik, by měli být nezávislí na provozních útvarech, které kontrolují, mít přiměřenou autoritu a být odměňováni nezávisle na výkonnosti těchto provozních útvarů;

Efektivní sladění odměňování s obezřetným podstupováním rizik

| 9. | zdůrazňuje, že odměňování musí být přizpůsobeno všem typům rizik, musí být symetrické s rizikovými výslednými hodnotami a citlivé vůči časovému horizontu stávajících a potenciálních rizik, která mají dopad na celkovou výkonnost a stabilitu společnosti; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že odměňování musí být přizpůsobeno všem typům rizik, musí být symetrické s rizikovými výslednými hodnotami a citlivé vůči časovému horizontu stávajících a potenciálních rizik, která mají dopad na celkovou výkonnost a stabilitu společnosti;

| 10. | upozorňuje na to, že členové správních orgánů by při řízení společností kótovaných na burze neměli sledovat svůj osobní finanční zájem; domnívá se, že osobní finanční zájem členů správních orgánů, který má vazbu na pohyblivou složku odměny, se v mnoha případech střetává s dlouhodobým zájmem společnosti, včetně zájmů jejích zaměstnanců a zainteresovaných subjektů; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na to, že členové správních orgánů by při řízení společností kótovaných na burze neměli sledovat svůj osobní finanční zájem; domnívá se, že osobní finanční zájem členů správních orgánů, který má vazbu na pohyblivou složku odměny, se v mnoha případech střetává s dlouhodobým zájmem společnosti, včetně zájmů jejích zaměstnanců a zainteresovaných subjektů;

| 11. | domnívá se, že systémy odměňování by měly odpovídat velikosti, vnitřní organizaci a složitosti struktury finančních institucí a měly by odrážet rozdíly mezi jednotlivými finančními sektory, tj. bankovnictvím, pojišťovnictvím a správou fondů; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že systémy odměňování by měly odpovídat velikosti, vnitřní organizaci a složitosti struktury finančních institucí a měly by odrážet rozdíly mezi jednotlivými finančními sektory, tj. bankovnictvím, pojišťovnictvím a správou fondů;

| 12. | poukazuje na to, že opatření k řízení operačního rizika uplatňovaná vedoucími pracovníky, osobami rozhodujícími o riziku a kontrolními orgány by měla být přezkoumávána a pečlivě kontrolována orgánem dohledu; domnívá se, že tyto postupy by se měly vztahovat rovněž na zaměstnance, jejichž celkové odměny včetně příspěvků na důchodové zabezpečení je staví do stejné pozice jako uvedené kategorie zaměstnanců; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že opatření k řízení operačního rizika uplatňovaná vedoucími pracovníky, osobami rozhodujícími o riziku a kontrolními orgány by měla být přezkoumávána a pečlivě kontrolována orgánem dohledu; domnívá se, že tyto postupy by se měly vztahovat rovněž na zaměstnance, jejichž celkové odměny včetně příspěvků na důchodové zabezpečení je staví do stejné pozice jako uvedené kategorie zaměstnanců;

| 13. | domnívá se, že výše pohyblivé složky odměny by měla vycházet z předem stanovených a měřitelných kritérií výkonnosti, jež by měla podporovat dlouhodobou udržitelnost společnosti; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že výše pohyblivé složky odměny by měla vycházet z předem stanovených a měřitelných kritérií výkonnosti, jež by měla podporovat dlouhodobou udržitelnost společnosti;

| 14. | zdůrazňuje, že při odměňování podmíněném výkonností by měla být výše prémiového fondu podmíněna celkovou výkonností a základním kapitálem společnosti, zatímco odměna podmíněná výkonností by u každého zaměstnance měla vycházet z kombinace posouzení výkonnosti jednotlivce, příslušného provozního útvaru a celkových výsledků instituce; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že při odměňování podmíněném výkonností by měla být výše prémiového fondu podmíněna celkovou výkonností a základním kapitálem společnosti, zatímco odměna podmíněná výkonností by u každého zaměstnance měla vycházet z kombinace posouzení výkonnosti jednotlivce, příslušného provozního útvaru a celkových výsledků instituce;

| 15. | domnívá se, že osobní finanční zájem členů správních orgánů spojený s variabilními odměnami je v mnoha případech v rozporu s dlouhodobými zájmy společnosti; zdůrazňuje, že politika odměňování členů správních orgánů a dalších pracovníků, kteří přijímají rozhodnutí mající vliv na rizikový profil, by měla být v souladu se zásadami vyváženého a funkčního řízení rizika; pevné a variabilní složky odměny by přitom měly být v rovnováze; naléhavě žádá, aby byla všeobecně zavedena opatření umožňující snížit, případně odebrat variabilní složky odměny u těch kategorií pracovníků, jejichž výkonnost způsobuje zhoršení výsledků jejich společnosti; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že osobní finanční zájem členů správních orgánů spojený s variabilními odměnami je v mnoha případech v rozporu s dlouhodobými zájmy společnosti; zdůrazňuje, že politika odměňování členů správních orgánů a dalších pracovníků, kteří přijímají rozhodnutí mající vliv na rizikový profil, by měla být v souladu se zásadami vyváženého a funkčního řízení rizika; pevné a variabilní složky odměny by přitom měly být v rovnováze; naléhavě žádá, aby byla všeobecně zavedena opatření umožňující snížit, případně odebrat variabilní složky odměny u těch kategorií pracovníků, jejichž výkonnost způsobuje zhoršení výsledků jejich společnosti;

| 16. | je toho názoru, že při stanovování výše pohyblivé složky odměny by měla být zohledněna nejen kvantitativní opatření, ale také kritéria dosažení výsledků s vazbou na kvalitu a lidský úsudek; |
| --- | --- |

16.

je toho názoru, že při stanovování výše pohyblivé složky odměny by měla být zohledněna nejen kvantitativní opatření, ale také kritéria dosažení výsledků s vazbou na kvalitu a lidský úsudek;

| 17. | domnívá se, že zaručené prémie by neměly být součástí platových systémů; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že zaručené prémie by neměly být součástí platových systémů;

| 18. | je toho názoru, že nejen z etických důvodů, ale i v zájmu sociální spravedlnosti a hospodářské udržitelnosti by měl být rozdíl mezi nejvyšším a nejnižším platem ve společnosti v rozumných mezích; |
| --- | --- |

18.

je toho názoru, že nejen z etických důvodů, ale i v zájmu sociální spravedlnosti a hospodářské udržitelnosti by měl být rozdíl mezi nejvyšším a nejnižším platem ve společnosti v rozumných mezích;

| 19. | zdůrazňuje, že společnosti by měly stanovit interní postup, který by schválily orgány dohledu a jehož cílem by bylo řešit jakékoli spory, k nimž by mohlo dojít mezi jejich oddělením řízení rizik a provozními odděleními; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že společnosti by měly stanovit interní postup, který by schválily orgány dohledu a jehož cílem by bylo řešit jakékoli spory, k nimž by mohlo dojít mezi jejich oddělením řízení rizik a provozními odděleními;

| 20. | poukazuje na potřebu rozšířit tyto zásady na odměňování všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný dopad na rizikový profil společnosti, pro kterou pracují, včetně vedoucích pracovníků, osob rozhodujících o riziku a kontrolních orgánů a těch zaměstnanců, jejichž celkové odměny včetně příspěvků na důchodové zabezpečení je staví do stejné pozice; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na potřebu rozšířit tyto zásady na odměňování všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný dopad na rizikový profil společnosti, pro kterou pracují, včetně vedoucích pracovníků, osob rozhodujících o riziku a kontrolních orgánů a těch zaměstnanců, jejichž celkové odměny včetně příspěvků na důchodové zabezpečení je staví do stejné pozice;

| 21. | zdůrazňuje, že pojištění profesní odpovědnosti členů správních orgánů a vedení, jehož záměrem je chránit členy správních orgánů společností a pracovníky vedení před odpovědností za riskantní rozhodnutí a činy nebo nedbalost při výkonu jejich činností, není v souladu s udržitelným řízením rizik v oblasti odměňování; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že pojištění profesní odpovědnosti členů správních orgánů a vedení, jehož záměrem je chránit členy správních orgánů společností a pracovníky vedení před odpovědností za riskantní rozhodnutí a činy nebo nedbalost při výkonu jejich činností, není v souladu s udržitelným řízením rizik v oblasti odměňování;

Vyvážená struktura jednotlivých složek odměňování

| 22. | zdůrazňuje, že musí existovat přiměřená rovnováha mezi pohyblivou a pevnou složkou odměny; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že musí existovat přiměřená rovnováha mezi pohyblivou a pevnou složkou odměny;

| 23. | navrhuje, aby pohyblivá složka odměny byla vyplacena pouze tehdy, je-li to únosné s ohledem na finanční situaci a základní kapitál instituce a odůvodněné z hlediska dlouhodobé výkonnosti společnosti; domnívá se, že v případě finančních institucí by měl mít příslušný orgán dohledu právo omezit celkovou výši pohyblivé složky odměny s cílem posílit kmenový kapitál; |
| --- | --- |

23.

navrhuje, aby pohyblivá složka odměny byla vyplacena pouze tehdy, je-li to únosné s ohledem na finanční situaci a základní kapitál instituce a odůvodněné z hlediska dlouhodobé výkonnosti společnosti; domnívá se, že v případě finančních institucí by měl mít příslušný orgán dohledu právo omezit celkovou výši pohyblivé složky odměny s cílem posílit kmenový kapitál;

| 24. | zdůrazňuje, že vyplacení podstatné části proměnlivé složky odměny by se mělo po dostatečně dlouhé období odložit; výše odložené částky a délka tohoto období by měly odpovídat hospodářskému cyklu, povaze podnikání, rizikům s ním spojeným a činnostem vykonávaným dotyčným pracovníkem; na odměnu, která má být vyplacena v rámci ujednání o odkladu, by neměl existovat nárok rychleji než na odměnu, která má být vyplacena poměrným dílem; mělo by se odložit alespoň 40 % proměnlivé složky odměny; pokud proměnlivá složka odměny představuje zvlášť vysokou částku, měla by se odložit výplata alespoň 60 % této částky, přičemž doba odkladu by měla činit nejméně pět let; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že vyplacení podstatné části proměnlivé složky odměny by se mělo po dostatečně dlouhé období odložit; výše odložené částky a délka tohoto období by měly odpovídat hospodářskému cyklu, povaze podnikání, rizikům s ním spojeným a činnostem vykonávaným dotyčným pracovníkem; na odměnu, která má být vyplacena v rámci ujednání o odkladu, by neměl existovat nárok rychleji než na odměnu, která má být vyplacena poměrným dílem; mělo by se odložit alespoň 40 % proměnlivé složky odměny; pokud proměnlivá složka odměny představuje zvlášť vysokou částku, měla by se odložit výplata alespoň 60 % této částky, přičemž doba odkladu by měla činit nejméně pět let;

| 25. | domnívá se, že podstatná část pohyblivé složky odměny by měla být poskytována v bezhotovostních nástrojích, jako je podřízený dluh nebo podmíněný kapitál, akcie nebo s akciemi související nástroje, pokud tyto nástroje vytvářejí pobídky sladěné s vytvářením dlouhodobé hodnoty a s časovým horizontem rizika; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že podstatná část pohyblivé složky odměny by měla být poskytována v bezhotovostních nástrojích, jako je podřízený dluh nebo podmíněný kapitál, akcie nebo s akciemi související nástroje, pokud tyto nástroje vytvářejí pobídky sladěné s vytvářením dlouhodobé hodnoty a s časovým horizontem rizika;

| 26. | domnívá se, že politiky odměňování by se měly týkat celkové odměny, včetně důchodového zabezpečení a platů, aby se v oblasti odměn předešlo arbitráži; dále je toho názoru, že odměny v podobě důchodového zabezpečení by měly být poskytovány v bezhotovostních nástrojích, jako je podřízený dluh, podmíněný kapitál, akcie nebo s akciemi související nástroje s cílem sladit je s dlouhodobými pobídkami; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že politiky odměňování by se měly týkat celkové odměny, včetně důchodového zabezpečení a platů, aby se v oblasti odměn předešlo arbitráži; dále je toho názoru, že odměny v podobě důchodového zabezpečení by měly být poskytovány v bezhotovostních nástrojích, jako je podřízený dluh, podmíněný kapitál, akcie nebo s akciemi související nástroje s cílem sladit je s dlouhodobými pobídkami;

| 27. | navrhuje, aby byla u členů správních orgánů v případě předčasného ukončení pracovního poměru stanovena maximální výše pro vyplacení odstupného („zlatého padáku“) odpovídající dvojnásobku jejich roční pevné složky platu a aby v případě, kdy takový člen špatně plnil své pracovní povinnosti nebo rozvázal pracovní poměr z vlastního rozhodnutí, bylo vyplacení odstupného zakázáno; |
| --- | --- |

27.

navrhuje, aby byla u členů správních orgánů v případě předčasného ukončení pracovního poměru stanovena maximální výše pro vyplacení odstupného („zlatého padáku“) odpovídající dvojnásobku jejich roční pevné složky platu a aby v případě, kdy takový člen špatně plnil své pracovní povinnosti nebo rozvázal pracovní poměr z vlastního rozhodnutí, bylo vyplacení odstupného zakázáno;

| 28. | žádá, aby při přípravě politik odměňování byly zohledňovány otázky rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

28.

žádá, aby při přípravě politik odměňování byly zohledňovány otázky rovnosti žen a mužů;

| 29. | znovu opakuje, že je nezbytné postihovat všechny druhy diskriminace v podnicích, zejména pokud jde o stanovování politik odměňování, kariérní postup a proces náboru vedoucích pracovníků; |
| --- | --- |

29.

znovu opakuje, že je nezbytné postihovat všechny druhy diskriminace v podnicích, zejména pokud jde o stanovování politik odměňování, kariérní postup a proces náboru vedoucích pracovníků;

Účinný dohled orgánů dohledu a zapojení zainteresovaných stran

| 30. | domnívá se, že by společnosti měly včas zveřejňovat jasně formulované a podrobné informace o svých postupech odměňování a že by orgány dohledu měly mít přístup k veškerým informacím, které potřebují k posouzení toho, zda jsou platné zásady dodržovány; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že by společnosti měly včas zveřejňovat jasně formulované a podrobné informace o svých postupech odměňování a že by orgány dohledu měly mít přístup k veškerým informacím, které potřebují k posouzení toho, zda jsou platné zásady dodržovány;

| 31. | požaduje, aby veřejnoprávní podniky uplatňovaly stejně jako další společnosti úplnou transparentnost politik odměňování a poskytování podílů ze zisku; |
| --- | --- |

31.

požaduje, aby veřejnoprávní podniky uplatňovaly stejně jako další společnosti úplnou transparentnost politik odměňování a poskytování podílů ze zisku;

| 32. | žádá rovněž, aby byly zveřejňovány důchodové systémy společností nebo jejich pravidla poskytování příplatků k důchodu, včetně systémů a pravidel uplatňovaných veřejnoprávními podniky; |
| --- | --- |

32.

žádá rovněž, aby byly zveřejňovány důchodové systémy společností nebo jejich pravidla poskytování příplatků k důchodu, včetně systémů a pravidel uplatňovaných veřejnoprávními podniky;

| 33. | vyzývá Komisi, aby posílila svá doporučení ze dne 30. dubna 2009 o systému odměn a usměrňování rizik, jak vyžadují pravidla stanovená Radou pro finanční stabilitu a schválená skupinou G-20 v září 2009; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi, aby posílila svá doporučení ze dne 30. dubna 2009 o systému odměn a usměrňování rizik, jak vyžadují pravidla stanovená Radou pro finanční stabilitu a schválená skupinou G-20 v září 2009;

| 34. | vyzývá Komisi, aby přijala pevné a závazné zásady politik odměňování ve finančním odvětví na základě návrhů pro bankovnictví ve zprávě o směrnici o kapitálových požadavcích a v případě kótovaných společností, které tyto zásady nedodržují, zavedla režim zveřejňování informací s povinností dodržovat pravidla nebo poskytnout vysvětlení, proč tak nečiní; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby přijala pevné a závazné zásady politik odměňování ve finančním odvětví na základě návrhů pro bankovnictví ve zprávě o směrnici o kapitálových požadavcích a v případě kótovaných společností, které tyto zásady nedodržují, zavedla režim zveřejňování informací s povinností dodržovat pravidla nebo poskytnout vysvětlení, proč tak nečiní;

| 35. | naléhavě žádá orgány dohledu ve finančním odvětví, aby zavedly do praxe metodiku posuzování zásad a norem odměňování předloženou Basilejským výborem pro bankovní dohled v lednu 2010; |
| --- | --- |

35.

naléhavě žádá orgány dohledu ve finančním odvětví, aby zavedly do praxe metodiku posuzování zásad a norem odměňování předloženou Basilejským výborem pro bankovní dohled v lednu 2010;

| 36. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly společné mezinárodní struktury pro zveřejňování počtu jednotlivců, kteří pobírají plat vyšší než 1 milion EUR, včetně hlavních složek mezd, prémií, dlouhodobých odměn či příspěvků na důchodové zabezpečení; |
| --- | --- |

36.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly společné mezinárodní struktury pro zveřejňování počtu jednotlivců, kteří pobírají plat vyšší než 1 milion EUR, včetně hlavních složek mezd, prémií, dlouhodobých odměn či příspěvků na důchodové zabezpečení;

| 37. | vyzývá Komisi, aby posoudila role interních a externích auditorů jako součásti opatření k zajištění plného spektra nástrojů pro účinnou správu a řízení podniků; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Komisi, aby posoudila role interních a externích auditorů jako součásti opatření k zajištění plného spektra nástrojů pro účinnou správu a řízení podniků;

| 38. | vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost posílení úlohy členů správních orgánů bez výkonných pravomocí, včetně zajištění toho, aby společnosti poskytovaly dlouhodobé školení a nezávislé odměňování odrážející nezávislou úlohu členů správních orgánů bez výkonných pravomocí, a aby udělila orgánům dohledu pravomoci k provádění pohovorů se „schválenými osobami“; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost posílení úlohy členů správních orgánů bez výkonných pravomocí, včetně zajištění toho, aby společnosti poskytovaly dlouhodobé školení a nezávislé odměňování odrážející nezávislou úlohu členů správních orgánů bez výkonných pravomocí, a aby udělila orgánům dohledu pravomoci k provádění pohovorů se „schválenými osobami“;

| 39. | vyzývá Komisi, aby vyjasnila ve svých legislativních návrzích roli orgánů dohledu v politice odměňování; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Komisi, aby vyjasnila ve svých legislativních návrzích roli orgánů dohledu v politice odměňování;

| 40. | zdůrazňuje, že pohyblivá složka odměny by neměla být vyplácena prostřednictvím nástrojů nebo metod, které umožňují snadno se vyhnout placení daní z příjmu z takovéto odměny; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že pohyblivá složka odměny by neměla být vyplácena prostřednictvím nástrojů nebo metod, které umožňují snadno se vyhnout placení daní z příjmu z takovéto odměny;

| 41. | vyzývá k zajištění toho, aby regulace odměňování neprobíhala na úkor základních práv zaručených Smlouvami, zejména práva sociálních partnerů uzavírat a vymáhat kolektivní smlouvy v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; |
| --- | --- |

41.

vyzývá k zajištění toho, aby regulace odměňování neprobíhala na úkor základních práv zaručených Smlouvami, zejména práva sociálních partnerů uzavírat a vymáhat kolektivní smlouvy v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi;

| 42. | žádá Komisi, aby zřídila rámec EU pro řízení krizí s cílem zabránit nové finanční krizi a vzala přitom v úvahu iniciativy mezinárodních subjektů, jako jsou např. skupina G20 a MMF; |
| --- | --- |

42.

žádá Komisi, aby zřídila rámec EU pro řízení krizí s cílem zabránit nové finanční krizi a vzala přitom v úvahu iniciativy mezinárodních subjektů, jako jsou např. skupina G20 a MMF;

| 43. | žádá Komisi, aby členské státy podnítila k tomu, aby společnostem kótovaným na burze a společnostem poskytujícím finanční služby připomínaly jejich společenskou odpovědnost, jejich poškozenou pověst a nutnost jít v prosperující mezinárodní společnosti příkladem; |
| --- | --- |

43.

žádá Komisi, aby členské státy podnítila k tomu, aby společnostem kótovaným na burze a společnostem poskytujícím finanční služby připomínaly jejich společenskou odpovědnost, jejich poškozenou pověst a nutnost jít v prosperující mezinárodní společnosti příkladem;

| 44. | domnívá se, že zachování činností nebo poboček v zemích, které nespolupracují, je v rozporu s dlouhodobými cíli společností obecně, a žádá, aby byla vypracována evropská strategie boje proti daňovým rájům s cílem uvést do praxe prohlášení G-20 v Londýně a v Pittsburghu; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že zachování činností nebo poboček v zemích, které nespolupracují, je v rozporu s dlouhodobými cíli společností obecně, a žádá, aby byla vypracována evropská strategie boje proti daňovým rájům s cílem uvést do praxe prohlášení G-20 v Londýně a v Pittsburghu;

*

* *

| 45. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a regulačním orgánům EU a jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

45.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a regulačním orgánům EU a jednotlivých členských států.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0165.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/61

---

Středa, 7. července 2010Řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru

P7_TA(2010)0276

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 obsahující doporučení Komisi o řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru (2010/2006(INI))

2011/C 351 E/09

Evropský parlament,

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na své usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akční plán (1),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. října 2009 nazvané „Rámec EU pro řízení přeshraničních krizí v bankovním sektoru“ (KOM(2009)0561),

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. září 2009 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (KOM(2009)0499),

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ze dne 23. září 2009 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika (KOM(2009)0500),

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. září 2009 o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (KOM(2009)0501),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (2),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (3),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (4),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (5),

s ohledem na druhou směrnici Rady 77/91/EHS ze dne 13. prosince 1976 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností při zakládání akciových společností a při udržování a změně jejich základního kapitálu, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (6), na třetí směrnici Rady 78/855/EHS ze dne 9. října 1978 o fúzích akciových společností (7) a šestou směrnici Rady 82/891/EHS ze dne 17. prosince 1982 o rozdělení akciových společností (8),

s ohledem na memorandum o porozumění ze dne 1. června 2008 o spolupráci mezi orgány finančního dohledu, centrálními bankami a ministerstvy financí Evropské unie v oblasti přeshraniční finanční stability,

s ohledem na doporučení 13 ze zprávy skupiny na vysoké úrovni pro finanční dohled vedené Jacquesem de Larosièrem, která byla předána předsedovi Barrosovi dne 25. února 2009 a v níž se uvádí, že „skupina vyzývá k tomu, aby byl v EU zaveden konzistentní a funkční regulační rámec pro řízení krizí“,

s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0213/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že v Unii existuje vnitřní trh s bankovními službami, nikoli souhrn na sobě nezávislých služeb, a vzhledem k zásadnímu významu tohoto vnitřního trhu pro konkurenceschopnost Unie v globálním měřítku, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v Unii existuje vnitřní trh s bankovními službami, nikoli souhrn na sobě nezávislých služeb, a vzhledem k zásadnímu významu tohoto vnitřního trhu pro konkurenceschopnost Unie v globálním měřítku,

| B. | vzhledem k tomu, že v současné době neexistuje vyhovující mezinárodní právní rámec EU pro řízení krizí v bankovním sektoru, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v současné době neexistuje vyhovující mezinárodní právní rámec EU pro řízení krizí v bankovním sektoru,

| C. | vzhledem k tomu, že stávající mechanismy dohledu nad finančním sektorem v EU i ve světě se ukázaly jako neúčinné, a to jak z hlediska prevence dominového efektu, tak i z hlediska dostatečné ochrany před jeho šířením, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že stávající mechanismy dohledu nad finančním sektorem v EU i ve světě se ukázaly jako neúčinné, a to jak z hlediska prevence dominového efektu, tak i z hlediska dostatečné ochrany před jeho šířením,

| D. | vzhledem k tomu, že náklady spojené s řešením krize měly příliš velký dopad na daňové poplatníky, růst a zaměstnanost, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že náklady spojené s řešením krize měly příliš velký dopad na daňové poplatníky, růst a zaměstnanost,

| E. | vzhledem k tomu, že podíl akcionářů a poté i věřitelů na sdílení břemen je nezbytný, mají-li se náklady daňových poplatníků vyplývající z jakékoli krize na finančních trzích a jakékoli krize finančních institucí snížit na minimum, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podíl akcionářů a poté i věřitelů na sdílení břemen je nezbytný, mají-li se náklady daňových poplatníků vyplývající z jakékoli krize na finančních trzích a jakékoli krize finančních institucí snížit na minimum,

| F. | vzhledem k tomu, že chybějící nebo nedostačující právní předpisy a dohled Unie měly za následek nekoordinované akce vnitrostátních orgánů a zvýšily riziko protekcionismu, narušování hospodářské soutěže, včetně poskytování státní pomoci, a ohrožovaly budování vnitřního trhu finančních služeb, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že chybějící nebo nedostačující právní předpisy a dohled Unie měly za následek nekoordinované akce vnitrostátních orgánů a zvýšily riziko protekcionismu, narušování hospodářské soutěže, včetně poskytování státní pomoci, a ohrožovaly budování vnitřního trhu finančních služeb,

| G. | vzhledem k tomu, že nejblíže koncepci vnitřního trhu by byl jednotný přístup k možnosti zabránit případům insolventnosti bankovních skupin, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nejblíže koncepci vnitřního trhu by byl jednotný přístup k možnosti zabránit případům insolventnosti bankovních skupin,

| H. | vzhledem k tomu, že stabilní vnitřní trh finančních služeb má zásadní význam pro konkurenceschopnost Unie v celosvětovém měřítku, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že stabilní vnitřní trh finančních služeb má zásadní význam pro konkurenceschopnost Unie v celosvětovém měřítku,

| I. | vzhledem k tomu, že je nezbytné vyvodit odpovědnost bankovních subjektů a že by toto vyvození odpovědnosti mělo přispět k dosažení nejdůležitějšího cíle, jímž je taková přestavba finančních trhů, která umožní financování hospodářství, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že je nezbytné vyvodit odpovědnost bankovních subjektů a že by toto vyvození odpovědnosti mělo přispět k dosažení nejdůležitějšího cíle, jímž je taková přestavba finančních trhů, která umožní financování hospodářství,

| J. | vzhledem k tomu, že v důsledku krize a v souladu s tím, co očekávají občané, by orgány EU ve spolupráci se skupinou G-20 a dalšími mezinárodními fóry měly neprodleně vytvořit odpovídající rámec, který by v případě krize pomohl zachovat finanční stabilitu, na minimum omezil náklady daňových poplatníků, zachoval základní bankovní služby a ochraňoval vkladatele, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v důsledku krize a v souladu s tím, co očekávají občané, by orgány EU ve spolupráci se skupinou G-20 a dalšími mezinárodními fóry měly neprodleně vytvořit odpovídající rámec, který by v případě krize pomohl zachovat finanční stabilitu, na minimum omezil náklady daňových poplatníků, zachoval základní bankovní služby a ochraňoval vkladatele,

| K. | vzhledem k tomu, že finanční stabilita a integrované finanční trhy vyžadují přeshraniční dohled nad přeshraničními a systémovými finančními institucemi, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že finanční stabilita a integrované finanční trhy vyžadují přeshraniční dohled nad přeshraničními a systémovými finančními institucemi,

| L. | vzhledem k tomu, že účelem evropského rámce EU pro řízení přeshraničních krizí by mělo být poskytnout orgánům pravomoc k přijímání opatření, která by v případě nutnosti zahrnovala i zásah do řízení určité bankovní skupiny (aniž by se však v případě, že existuje systémové riziko, tato opatření omezovala na banky přijímající vklady), |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že účelem evropského rámce EU pro řízení přeshraničních krizí by mělo být poskytnout orgánům pravomoc k přijímání opatření, která by v případě nutnosti zahrnovala i zásah do řízení určité bankovní skupiny (aniž by se však v případě, že existuje systémové riziko, tato opatření omezovala na banky přijímající vklady),

| M. | vzhledem k tomu, že účelem rámce EU pro řízení přeshraničních krizí je také regulace přeshraničních bankovních skupin a jednotlivých bank, které provádějící přeshraniční operace výlučně prostřednictvím poboček; vzhledem k tomu, že v případě přeshraničních bankovních skupin by měla existovat jednotná regulace, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že účelem rámce EU pro řízení přeshraničních krizí je také regulace přeshraničních bankovních skupin a jednotlivých bank, které provádějící přeshraniční operace výlučně prostřednictvím poboček; vzhledem k tomu, že v případě přeshraničních bankovních skupin by měla existovat jednotná regulace,

| N. | vzhledem k tomu, že rozhodná reakce na krizi vyžaduje konzistentní a komplexní přístup zahrnující lepší dohled (uplatňování nové struktury dohledu EU), lepší regulaci (probíhající iniciativy, jako např. ty, které se týkají směrnice 2006/48/ES, směrnice 2006/49/ES, směrnice 94/19/ES, odměňování vedoucích pracovníků) a stanovení účinného rámce EU pro řízení krizí, pokud jde o finanční instituce, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že rozhodná reakce na krizi vyžaduje konzistentní a komplexní přístup zahrnující lepší dohled (uplatňování nové struktury dohledu EU), lepší regulaci (probíhající iniciativy, jako např. ty, které se týkají směrnice 2006/48/ES, směrnice 2006/49/ES, směrnice 94/19/ES, odměňování vedoucích pracovníků) a stanovení účinného rámce EU pro řízení krizí, pokud jde o finanční instituce,

| O. | vzhledem k tomu, že zásadu „znečišťovatel platí“ je zapotřebí rozšířit i na finanční sektor kvůli zničujícím důsledkům úpadků pro jednotlivé země, jednotlivá odvětví a ekonomiku obecně, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že zásadu „znečišťovatel platí“ je zapotřebí rozšířit i na finanční sektor kvůli zničujícím důsledkům úpadků pro jednotlivé země, jednotlivá odvětví a ekonomiku obecně,

| P. | vzhledem k tomu, že včasný zásah v krizové situaci v určité bance a řešení takové situace by měly být zahájeny na základě jasně stanovených kritérií, mezi něž by patřila nízká kapitalizace, omezená likvidita a zhoršení kvality a hodnoty aktiv; vzhledem k tomu, že tento zásah by měl být spojen se systémy záruky za vklady, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že včasný zásah v krizové situaci v určité bance a řešení takové situace by měly být zahájeny na základě jasně stanovených kritérií, mezi něž by patřila nízká kapitalizace, omezená likvidita a zhoršení kvality a hodnoty aktiv; vzhledem k tomu, že tento zásah by měl být spojen se systémy záruky za vklady,

| Q. | vzhledem k tomu, že je nutné vytvořit přísný kodex chování EU pro vedoucí pracovníky a rovněž mechanismy zabraňující nevhodnému chování, a to v souladu s obdobnými mezinárodními iniciativami, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je nutné vytvořit přísný kodex chování EU pro vedoucí pracovníky a rovněž mechanismy zabraňující nevhodnému chování, a to v souladu s obdobnými mezinárodními iniciativami,

| R. | vzhledem k tomu, že je důležité, aby Komise při zvažování, zda je vhodné vypracovat nové pokyny pro řízení společností, prováděla úplné posouzení dopadu, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že je důležité, aby Komise při zvažování, zda je vhodné vypracovat nové pokyny pro řízení společností, prováděla úplné posouzení dopadu,

| S. | vzhledem k tomu, že do tří let fungování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), režimu EU pro řešení krizí v bankovnictví, fondu EU pro finanční stabilitu a útvaru pro řešení krizí by Komise měla posoudit, zda by nebylo vhodné rozšířit působnost rámce pro řešení krizí na další nebankovní finanční instituce, včetně pojišťoven a správců aktiv a fondů, a dále by měla posoudit, zda by nebylo proveditelné a vhodné vytvořit síť vnitrostátních fondů pro stabilitu pro všechny instituce, které se nepodílejí na fondu EU pro finanční stabilitu, jak je navrhováno v doporučení 3 přílohy, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že do tří let fungování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), režimu EU pro řešení krizí v bankovnictví, fondu EU pro finanční stabilitu a útvaru pro řešení krizí by Komise měla posoudit, zda by nebylo vhodné rozšířit působnost rámce pro řešení krizí na další nebankovní finanční instituce, včetně pojišťoven a správců aktiv a fondů, a dále by měla posoudit, zda by nebylo proveditelné a vhodné vytvořit síť vnitrostátních fondů pro stabilitu pro všechny instituce, které se nepodílejí na fondu EU pro finanční stabilitu, jak je navrhováno v doporučení 3 přílohy,

| T. | vzhledem k tomu, že je třeba zabránit morálnímu hazardu, aby se předešlo přijímání příliš velkých rizik, a že je požadováno vypracování rámce, který ochraňuje systém, a nikoli provinivší se účastníky tohoto systému, a zejména že by žádné prostředky určené na řešení krizí neměly být použity k záchraně akcionářů bank nebo na odměny vedoucích pracovníků banky za jejich vlastní selhání; vzhledem k tomu, že by instituce, které v této souvislosti používají režim EU pro řešení krizí v bankovnictví, měly nést následky, jako např. administrativní a odškodňovací opatření; vzhledem k tomu, že vyloučení morálního hazardu by se mělo stát hlavní zásadou budoucího finančního dohledu, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že je třeba zabránit morálnímu hazardu, aby se předešlo přijímání příliš velkých rizik, a že je požadováno vypracování rámce, který ochraňuje systém, a nikoli provinivší se účastníky tohoto systému, a zejména že by žádné prostředky určené na řešení krizí neměly být použity k záchraně akcionářů bank nebo na odměny vedoucích pracovníků banky za jejich vlastní selhání; vzhledem k tomu, že by instituce, které v této souvislosti používají režim EU pro řešení krizí v bankovnictví, měly nést následky, jako např. administrativní a odškodňovací opatření; vzhledem k tomu, že vyloučení morálního hazardu by se mělo stát hlavní zásadou budoucího finančního dohledu,

| U. | vzhledem k tomu, že současné ekonomické, finanční a sociální problémy a celá řada nových požadavků na regulaci bank vyžadují postupný a citlivý přístup, který by však neměl odrazovat od ambiciózního a naléhavého programu, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že současné ekonomické, finanční a sociální problémy a celá řada nových požadavků na regulaci bank vyžadují postupný a citlivý přístup, který by však neměl odrazovat od ambiciózního a naléhavého programu,

| V. | vzhledem k tomu, že převod aktiv v rámci bankovní skupiny by neměl v žádném případě ohrozit finanční stabilitu a stabilitu likvidity převodce a měl by být uskutečněn za použití spravedlivé tržní hodnoty či ceny; vzhledem k tomu, že by pro stanovení hodnoty znehodnocených aktiv a pro řešení situace dceřiných společností a poboček, které mají sídlo v hostitelských zemích, měly být stanoveny jednoznačné zásady, |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že převod aktiv v rámci bankovní skupiny by neměl v žádném případě ohrozit finanční stabilitu a stabilitu likvidity převodce a měl by být uskutečněn za použití spravedlivé tržní hodnoty či ceny; vzhledem k tomu, že by pro stanovení hodnoty znehodnocených aktiv a pro řešení situace dceřiných společností a poboček, které mají sídlo v hostitelských zemích, měly být stanoveny jednoznačné zásady,

| W. | vzhledem k tomu, že Unie by měla dosáhnout společného postoje ohledně toho, „kdo“ bude dělat „co“, „kdy“ a „jak“ v případě krize ve finančních institucích, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že Unie by měla dosáhnout společného postoje ohledně toho, „kdo“ bude dělat „co“, „kdy“ a „jak“ v případě krize ve finančních institucích,

| X. | vzhledem k tomu, že opatření vztahující se na bankovní sektor by měla podporovat reálnou ekonomiku, pokud jde o její krátkodobé i dlouhodobé potřeby v oblasti financování a investic, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že opatření vztahující se na bankovní sektor by měla podporovat reálnou ekonomiku, pokud jde o její krátkodobé i dlouhodobé potřeby v oblasti financování a investic,

| Y. | vzhledem k tomu, že bude třeba překlenout rozdíly mezi vnitrostátními regulačními systémy a insolvenčními režimy formou harmonizovaného rámce a posíleného dialogu mezi vnitrostátními orgány dohledu a orgány zastoupenými ve skupinách pro přeshraniční stabilitu, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že bude třeba překlenout rozdíly mezi vnitrostátními regulačními systémy a insolvenčními režimy formou harmonizovaného rámce a posíleného dialogu mezi vnitrostátními orgány dohledu a orgány zastoupenými ve skupinách pro přeshraniční stabilitu,

| Z. | vzhledem k tomu, že stále větší velikost finančních institucí, jejich složitější struktura a větší vzájemné propojení na regionální i globální úrovni ukázala, že úpadek finančních institucí bez ohledu na jejich velikost může způsobit dominový efekt v celém finančním systému, a proto vyžaduje účinný rámec pro řízení krizí, který bude postupně v několika fázích a zaveden pro všechny banky, přičemž je doporučováno, aby se zpočátku kladl důraz na instituce s nejvyšší koncentrací rizika; vzhledem k tomu, že rámec pro řešení krizí by měl v co nejvyšší míře zohlednit obdobná opatření přijatá na mezinárodních fórech, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že stále větší velikost finančních institucí, jejich složitější struktura a větší vzájemné propojení na regionální i globální úrovni ukázala, že úpadek finančních institucí bez ohledu na jejich velikost může způsobit dominový efekt v celém finančním systému, a proto vyžaduje účinný rámec pro řízení krizí, který bude postupně v několika fázích a zaveden pro všechny banky, přičemž je doporučováno, aby se zpočátku kladl důraz na instituce s nejvyšší koncentrací rizika; vzhledem k tomu, že rámec pro řešení krizí by měl v co nejvyšší míře zohlednit obdobná opatření přijatá na mezinárodních fórech,

| AA. | vzhledem k tomu, že omezený počet bank (tzv. „přeshraniční systémové banky“) představuje mimořádně vysokou míru systémového rizika z důvodu jejich velikosti, složité struktury a vzájemného propojení v celé Unii, což vyžaduje uplatnění naléhavého a cíleného zvláštního režimu, a obecněji jsou požadovány spravedlivé režimy k řešení krizí pro ostatní přeshraniční finanční instituce, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že omezený počet bank (tzv. „přeshraniční systémové banky“) představuje mimořádně vysokou míru systémového rizika z důvodu jejich velikosti, složité struktury a vzájemného propojení v celé Unii, což vyžaduje uplatnění naléhavého a cíleného zvláštního režimu, a obecněji jsou požadovány spravedlivé režimy k řešení krizí pro ostatní přeshraniční finanční instituce,

| AB. | vzhledem k tomu, že pokud má být rámec EU pro řízení krizí účinný při podpoře zásahů, potřebuje k tomu společný soubor pravidel, odpovídající odborné poradenství a finanční zdroje, které by se proto měly stát základními pilíři navrhovaného prioritního režimu pro přeshraniční systémové banky, |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že pokud má být rámec EU pro řízení krizí účinný při podpoře zásahů, potřebuje k tomu společný soubor pravidel, odpovídající odborné poradenství a finanční zdroje, které by se proto měly stát základními pilíři navrhovaného prioritního režimu pro přeshraniční systémové banky,

| AC. | vzhledem k tomu, že dohled, pravomoci týkající se včasných zásahů a opatření související s řešením krizí by měly být považovány za tři vzájemně propojené stupně společného rámce, |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že dohled, pravomoci týkající se včasných zásahů a opatření související s řešením krizí by měly být považovány za tři vzájemně propojené stupně společného rámce,

| AD. | vzhledem k tomu, že z rychle vytvořeného zvláštního režimu pro přeshraniční systémové banky by se měl ve středně- až dlouhodobém časovém horizontu vyvinout univerzální režim, pod nějž budou spadat všechny přeshraniční finanční instituce v Unii a jenž by měl zahrnovat harmonizovaný insolvenční režim EU, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že z rychle vytvořeného zvláštního režimu pro přeshraniční systémové banky by se měl ve středně- až dlouhodobém časovém horizontu vyvinout univerzální režim, pod nějž budou spadat všechny přeshraniční finanční instituce v Unii a jenž by měl zahrnovat harmonizovaný insolvenční režim EU,

| AE. | vzhledem k tomu, že jakýkoli fond pro stabilitu vytvořený na celounijním základě by měl být výhradně vyčleněn na řešení budoucích krizí a neměl by být používán k uhrazení dřívějších zásahů či problémů, jež pramení z finanční krize v období 2007–2008, |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že jakýkoli fond pro stabilitu vytvořený na celounijním základě by měl být výhradně vyčleněn na řešení budoucích krizí a neměl by být používán k uhrazení dřívějších zásahů či problémů, jež pramení z finanční krize v období 2007–2008,

| 1. | žádá Komisi, aby předložila Parlamentu do 31. prosince 2010 na základě článků 50 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie jeden či více legislativních návrhů týkajících se rámce EU pro řízení krizí, fondu EU pro finanční stabilitu (dále jen „fond“) a útvaru pro řešení krizí, a to podle podrobných doporučení uvedených v příloze, a vzala přitom v úvahu iniciativy uskutečněné mezinárodními subjekty, jako např. skupinou G-20 a MMF, s cílem zajistit rovné podmínky na globální úrovni, a založené na důkladné analýze všech dostupných alternativ, včetně posouzení dopadu; |
| --- | --- |

1.

žádá Komisi, aby předložila Parlamentu do 31. prosince 2010 na základě článků 50 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie jeden či více legislativních návrhů týkajících se rámce EU pro řízení krizí, fondu EU pro finanční stabilitu (dále jen „fond“) a útvaru pro řešení krizí, a to podle podrobných doporučení uvedených v příloze, a vzala přitom v úvahu iniciativy uskutečněné mezinárodními subjekty, jako např. skupinou G-20 a MMF, s cílem zajistit rovné podmínky na globální úrovni, a založené na důkladné analýze všech dostupných alternativ, včetně posouzení dopadu;

| 2. | potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů; |
| --- | --- |

2.

potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů;

| 3. | domnívá se, že finanční dopady požadovaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných přídělů rozpočtových prostředků (kromě příspěvků do fondu, do nějž budou přispívat zúčastněné banky); |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že finanční dopady požadovaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných přídělů rozpočtových prostředků (kromě příspěvků do fondu, do nějž budou přispívat zúčastněné banky);

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(2)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

(4)  Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5.

(5)  Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15.

(6)  Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 295, 20.10.1978, s. 36.

(8)  Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 47.

---

Středa, 7. července 2010PŘÍLOHA K USNESENÍ:

PODROBNÁ DOPORUČENÍ K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Doporučení 1 týkající se společného rámce EU pro řízení krizí

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl být zaměřen na regulaci následujících oblastí:

| 1. | Vytvoření evropského rámce pro řízení krizí se společným minimálním souborem pravidel a posléze společného řešení krizí a vytvoření předpisů pro insolvenci platných pro všechny bankovní instituce provozující činnost v Unii s těmito cíli:






  — | podporovat stabilitu finančního systému, |
| --- | --- | --- |

1.

Vytvoření evropského rámce pro řízení krizí se společným minimálním souborem pravidel a posléze společného řešení krizí a vytvoření předpisů pro insolvenci platných pro všechny bankovní instituce provozující činnost v Unii s těmito cíli:

—

podporovat stabilitu finančního systému,

| — | omezit možnost vzniku dominového efektu ve finančním sektoru nebo mu předejít, |
| --- | --- |

—

omezit možnost vzniku dominového efektu ve finančním sektoru nebo mu předejít,

| — | omezit nutnost vynakládat veřejné prostředky na záchranné operace, |
| --- | --- |

—

omezit nutnost vynakládat veřejné prostředky na záchranné operace,

| — | optimalizovat postavení vkladatelů a zaručit, že s nimi bude v celé Unii zacházeno stejně, |
| --- | --- |

—

optimalizovat postavení vkladatelů a zaručit, že s nimi bude v celé Unii zacházeno stejně,

| — | zachovat poskytování základních bankovních služeb, |
| --- | --- |

—

zachovat poskytování základních bankovních služeb,

| — | zabránit vzniku morálního hazardu, náklady ponechat k úhradě odvětví a akcionářům a internalizovat negativní externality vytvořené finančními trhy a institucemi, |
| --- | --- |

—

zabránit vzniku morálního hazardu, náklady ponechat k úhradě odvětví a akcionářům a internalizovat negativní externality vytvořené finančními trhy a institucemi,

| — | zajistit rovné zacházení se všemi skupinami věřitelů v Unii včetně spravedlivého zacházení se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami téže přeshraniční instituce ve všech členských státech, |
| --- | --- |

—

zajistit rovné zacházení se všemi skupinami věřitelů v Unii včetně spravedlivého zacházení se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami téže přeshraniční instituce ve všech členských státech,

| — | zajistit dodržování práv zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

zajistit dodržování práv zaměstnanců,

| — | posílit vnitřní trh finančních služeb a jeho konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

—

posílit vnitřní trh finančních služeb a jeho konkurenceschopnost.

| 2. | Postupné sbližování stávajících vnitrostátních právních předpisů týkajících se řešení krizí a insolvence a pravomocí dohledu a vybudování jednotného režimu EU v přiměřené době. |
| --- | --- |

2.

Postupné sbližování stávajících vnitrostátních právních předpisů týkajících se řešení krizí a insolvence a pravomocí dohledu a vybudování jednotného režimu EU v přiměřené době.

| 3. | Po dokončení procesu harmonizace ustanovení týkajících se insolvence a dohledu vytvořit na konci přechodného období jediný orgán EU pro řešení krizí, a to buď jako zvláštní subjekt, nebo jako útvar v rámci EBA. |
| --- | --- |

3.

Po dokončení procesu harmonizace ustanovení týkajících se insolvence a dohledu vytvořit na konci přechodného období jediný orgán EU pro řešení krizí, a to buď jako zvláštní subjekt, nebo jako útvar v rámci EBA.

| 4. | V zájmu zlepšení spolupráce a transparentnosti pravidelně pod záštitou EBA provádět externí oponentury (peer reviews) orgánů dohledu vycházející z předchozí interní oponentury. |
| --- | --- |

4.

V zájmu zlepšení spolupráce a transparentnosti pravidelně pod záštitou EBA provádět externí oponentury (peer reviews) orgánů dohledu vycházející z předchozí interní oponentury.

| 5. | V případech, kdy je nutné řešit krizi v přeshraniční instituci nebo provést její likvidaci, provádět prostřednictvím nezávislých odborníků jmenovaných Evropským orgánem pro bankovnictví podrobné šetření s cílem označit příčiny dané situace a stanovit odpovědnost za její vznik. Zajistit, aby byl Parlament o výsledcích těchto šetření informován. |
| --- | --- |

5.

V případech, kdy je nutné řešit krizi v přeshraniční instituci nebo provést její likvidaci, provádět prostřednictvím nezávislých odborníků jmenovaných Evropským orgánem pro bankovnictví podrobné šetření s cílem označit příčiny dané situace a stanovit odpovědnost za její vznik. Zajistit, aby byl Parlament o výsledcích těchto šetření informován.

| 6. | Pověření příslušného orgánu dohledu odpovědností za řízení krize (včetně udělení pravomoci k včasnému zásahu) a schválením nouzového plánu každé banky, přičemž tímto orgánem je:






  — | v případě přeshraničních bank: EBA v úzké spolupráci s kolegiem vnitrostátních orgánů dohledu a skupinami pro přeshraniční stabilitu (jak byly definovány ve výše uvedeném memorandu o porozumění z dne 1. června 2008); |
| --- | --- | --- |

6.

Pověření příslušného orgánu dohledu odpovědností za řízení krize (včetně udělení pravomoci k včasnému zásahu) a schválením nouzového plánu každé banky, přičemž tímto orgánem je:

—

v případě přeshraničních bank: EBA v úzké spolupráci s kolegiem vnitrostátních orgánů dohledu a skupinami pro přeshraniční stabilitu (jak byly definovány ve výše uvedeném memorandu o porozumění z dne 1. června 2008);

| — | v případě všech ostatních přeshraničních nesystémových bank: konsolidovaný orgán dohledu v rámci kolegia (působící pod jeho vedením na základě dohody ze dne 1. července 2008), a to v koordinaci s orgánem EBA a v konzultaci se skupinami pro přeshraniční stabilitu; |
| --- | --- |

—

v případě všech ostatních přeshraničních nesystémových bank: konsolidovaný orgán dohledu v rámci kolegia (působící pod jeho vedením na základě dohody ze dne 1. července 2008), a to v koordinaci s orgánem EBA a v konzultaci se skupinami pro přeshraniční stabilitu;

| — | v případě místních bank: místní orgán dohledu. |
| --- | --- |

—

v případě místních bank: místní orgán dohledu.

| 7. | Předložení návrhu společného souboru pravidel pro řízení krizí, včetně společných metodik, definicí a terminologie, a rovněž souboru relevantních kritérií pro zátěžové testy určené pro přeshraniční banky. |
| --- | --- |

7.

Předložení návrhu společného souboru pravidel pro řízení krizí, včetně společných metodik, definicí a terminologie, a rovněž souboru relevantních kritérií pro zátěžové testy určené pro přeshraniční banky.

| 8. | Zajistit, aby se plány pro řešení krize staly závazným regulačním požadavkem; plány pro řešení krize by měly zahrnovat důkladné sebehodnocení dané instituce a podrobné informace o spravedlivém rozdělení aktiv a kapitálu s odpovídajícím zpětným vymáháním převodů od dceřiných společností a poboček ve prospěch jiných útvarů, a měly by stanovit plány na rozdělení, které umožňují oddělení samostatných modulů, zejména těch, jež zajišťují nejdůležitější infrastrukturu, např. služby platebního styku. Požadavek na obsah těchto plánů by měl odpovídat velikosti banky, jejím činnostem a její geografické diverzifikaci. Zajistit pravidelnou aktualizaci těchto plánů. |
| --- | --- |

8.

Zajistit, aby se plány pro řešení krize staly závazným regulačním požadavkem; plány pro řešení krize by měly zahrnovat důkladné sebehodnocení dané instituce a podrobné informace o spravedlivém rozdělení aktiv a kapitálu s odpovídajícím zpětným vymáháním převodů od dceřiných společností a poboček ve prospěch jiných útvarů, a měly by stanovit plány na rozdělení, které umožňují oddělení samostatných modulů, zejména těch, jež zajišťují nejdůležitější infrastrukturu, např. služby platebního styku. Požadavek na obsah těchto plánů by měl odpovídat velikosti banky, jejím činnostem a její geografické diverzifikaci. Zajistit pravidelnou aktualizaci těchto plánů.

| 9. | Do prosince 2011 vypracovat návrh hodnocení bonity bank podle evropských orgánů dohledu, založený na společném souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů („přehled ukazatelů rizik“). Tento přehled ukazatelů rizik by měl být hodnocen podle povahy, rozsahu a složitosti struktury dotyčné instituce při zachování důvěrnosti. Přehled ukazatelů rizik by měl zahrnovat přinejmenším:






  — | kapitál, |
| --- | --- | --- |

9.

Do prosince 2011 vypracovat návrh hodnocení bonity bank podle evropských orgánů dohledu, založený na společném souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů („přehled ukazatelů rizik“). Tento přehled ukazatelů rizik by měl být hodnocen podle povahy, rozsahu a složitosti struktury dotyčné instituce při zachování důvěrnosti. Přehled ukazatelů rizik by měl zahrnovat přinejmenším:

—

kapitál,

| — | finanční páku, |
| --- | --- |

—

finanční páku,

| — | likviditu, |
| --- | --- |

—

likviditu,

| — | nesoulad splatnosti, úrokové sazby a měny, |
| --- | --- |

—

nesoulad splatnosti, úrokové sazby a měny,

| — | likviditu aktiv, |
| --- | --- |

—

likviditu aktiv,

| — | velkou angažovanost a koncentraci rizik, |
| --- | --- |

—

velkou angažovanost a koncentraci rizik,

| — | očekávané ztráty, |
| --- | --- |

—

očekávané ztráty,

| — | citlivost vůči cenám na trhu, úrokovým sazbám a směnným kurzům, |
| --- | --- |

—

citlivost vůči cenám na trhu, úrokovým sazbám a směnným kurzům,

| — | přístup k financování, |
| --- | --- |

—

přístup k financování,

| — | výsledky zátěžových testů, |
| --- | --- |

—

výsledky zátěžových testů,

| — | účinnost vnitřní kontroly, |
| --- | --- |

—

účinnost vnitřní kontroly,

| — | kvalitu řízení a správy, |
| --- | --- |

—

kvalitu řízení a správy,

| — | složitost a nepřehlednost struktury, |
| --- | --- |

—

složitost a nepřehlednost struktury,

| — | prognózu rizik, |
| --- | --- |

—

prognózu rizik,

| — | dodržování právních předpisů nebo regulačních požadavků. |
| --- | --- |

—

dodržování právních předpisů nebo regulačních požadavků.

| 10. | Zmocnit orgány dohledu k tomu, aby mohly zasáhnout, jakmile zjistí, že bylo dosaženo prahových hodnot v jejich stupnici hodnocení bonity, zcela v souladu se zásadou proporcionality, a poskytnout dostatečně dlouhou dobu pro nápravu, aby instituce mohly vyřešit vzniklou situaci samy. |
| --- | --- |

10.

Zmocnit orgány dohledu k tomu, aby mohly zasáhnout, jakmile zjistí, že bylo dosaženo prahových hodnot v jejich stupnici hodnocení bonity, zcela v souladu se zásadou proporcionality, a poskytnout dostatečně dlouhou dobu pro nápravu, aby instituce mohly vyřešit vzniklou situaci samy.

| 11. | Poskytnout orgánům dohledu vhodné právní nástroje umožňující zásah z jejich strany, a to tím, že budou pozměněny relevantní odvětvové právní předpisy nebo zavedeny nové odvětvové právní předpisy s cílem:






  — | požadovat úpravy výše kapitálu (nad rámec minimálních regulačních požadavků) či likvidity a změny kombinace bankovních činností a interních postupů, |
| --- | --- | --- |

11.

Poskytnout orgánům dohledu vhodné právní nástroje umožňující zásah z jejich strany, a to tím, že budou pozměněny relevantní odvětvové právní předpisy nebo zavedeny nové odvětvové právní předpisy s cílem:

—

požadovat úpravy výše kapitálu (nad rámec minimálních regulačních požadavků) či likvidity a změny kombinace bankovních činností a interních postupů,

| — | doporučovat nebo ukládat změny v řízení, |
| --- | --- |

—

doporučovat nebo ukládat změny v řízení,

| — | uložit omezení výplat dividend s cílem konsolidovat kapitálové požadavky, omezovat podmínky bankovních licencí, |
| --- | --- |

—

uložit omezení výplat dividend s cílem konsolidovat kapitálové požadavky, omezovat podmínky bankovních licencí,

| — | umožnit orgánům dohledu, aby začaly od instituce oddělovat samostatné moduly, a to jak ty, které jsou úspěšné, tak ty, kterým hrozí úpadek, aby bylo zajištěno nepřetržité fungování základních funkcí, |
| --- | --- |

—

umožnit orgánům dohledu, aby začaly od instituce oddělovat samostatné moduly, a to jak ty, které jsou úspěšné, tak ty, kterým hrozí úpadek, aby bylo zajištěno nepřetržité fungování základních funkcí,

| — | ukládat úplný nebo částečný prodej, |
| --- | --- |

—

ukládat úplný nebo částečný prodej,

| — | převádět aktiva a pasiva jiným institucím s cílem zajistit kontinuitu transakcí důležitých z hlediska systému, |
| --- | --- |

—

převádět aktiva a pasiva jiným institucím s cílem zajistit kontinuitu transakcí důležitých z hlediska systému,

| — | vytvořit strukturu zvláštního určení (bridge bank) nebo banku s „dobrými“ aktivy / banku se „špatnými“ aktivy, |
| --- | --- |

—

vytvořit strukturu zvláštního určení (bridge bank) nebo banku s „dobrými“ aktivy / banku se „špatnými“ aktivy,

| — | požadovat výměnu dluhu za kmenové akcie nebo jiný konvertibilní kapitál v závislosti na povaze instituce, s odpovídající úpravou hodnoty akcií, |
| --- | --- |

—

požadovat výměnu dluhu za kmenové akcie nebo jiný konvertibilní kapitál v závislosti na povaze instituce, s odpovídající úpravou hodnoty akcií,

| — | převzít dočasně veřejnou kontrolu, |
| --- | --- |

—

převzít dočasně veřejnou kontrolu,

| — | uložit pozastavení určitých typů pohledávek vůči bance („moratorium“), |
| --- | --- |

—

uložit pozastavení určitých typů pohledávek vůči bance („moratorium“),

| — | kontrolovat postup převodu aktiv uvnitř skupiny, |
| --- | --- |

—

kontrolovat postup převodu aktiv uvnitř skupiny,

| — | jmenovat zvláštního správce na úrovni skupiny, |
| --- | --- |

—

jmenovat zvláštního správce na úrovni skupiny,

| — | stanovit pravidla pro provádění likvidace, |
| --- | --- |

—

stanovit pravidla pro provádění likvidace,

| — | umožnit EBA, aby mohl udělovat povolení k zásahu ze strany fondu EU pro finanční stabilitu, a to včetně poskytování nouzového střednědobého financování, injekcí kapitálu a poskytování záruk, |
| --- | --- |

—

umožnit EBA, aby mohl udělovat povolení k zásahu ze strany fondu EU pro finanční stabilitu, a to včetně poskytování nouzového střednědobého financování, injekcí kapitálu a poskytování záruk,

| — | uložit administrativní a odškodňovací opatření pro instituce, které fond využívají. |
| --- | --- |

—

uložit administrativní a odškodňovací opatření pro instituce, které fond využívají.

| 12. | Všechny nástroje uvedené v bodu 11 se budou uplatňovat v plném souladu s pravidly EU pro hospodářskou soutěž a zaručovat rovné zacházení s věřiteli a vkladateli ve všech členských státech. |
| --- | --- |

12.

Všechny nástroje uvedené v bodu 11 se budou uplatňovat v plném souladu s pravidly EU pro hospodářskou soutěž a zaručovat rovné zacházení s věřiteli a vkladateli ve všech členských státech.

Doporučení 2 týkající se přeshraničních systémových bank

Evropský parlament se domnívá, že legislativní opatření, které je třeba přijmout, by mělo regulovat tyto oblasti:

| 1. | Otázku přeshraničních systémových bank je nutno naléhavě řešit – s ohledem na jejich zvláštní úlohu na vnitřním trhu s finančními službami – formou nového speciálního režimu, který se bude nazývat evropské právo bankovních institucí a má být navržen do konce roku 2011. Bude také navržen obecnější režim pro všechny ostatní přeshraniční banky. |
| --- | --- |

1.

Otázku přeshraničních systémových bank je nutno naléhavě řešit – s ohledem na jejich zvláštní úlohu na vnitřním trhu s finančními službami – formou nového speciálního režimu, který se bude nazývat evropské právo bankovních institucí a má být navržen do konce roku 2011. Bude také navržen obecnější režim pro všechny ostatní přeshraniční banky.

| 2. | Přeshraniční systémové banky se budou řídit novým posíleným zvláštním režimem; tento režim odstraní právní překážky, jež by mohly stát v cestě účinnému přeshraničnímu opatření, a zajistí transparentní, rovnocenné a předvídatelné zacházení s akcionáři, vkladateli, věřiteli, zaměstnanci a ostatními zainteresovanými subjekty, zejména po převodu aktiv uvnitř skupiny. Do něj bude spadat zvláštní „28. režim“ pro insolvenční řízení pro přeshraniční systémové banky, který může být později rozšířen na všechny přeshraniční banky. |
| --- | --- |

2.

Přeshraniční systémové banky se budou řídit novým posíleným zvláštním režimem; tento režim odstraní právní překážky, jež by mohly stát v cestě účinnému přeshraničnímu opatření, a zajistí transparentní, rovnocenné a předvídatelné zacházení s akcionáři, vkladateli, věřiteli, zaměstnanci a ostatními zainteresovanými subjekty, zejména po převodu aktiv uvnitř skupiny. Do něj bude spadat zvláštní „28. režim“ pro insolvenční řízení pro přeshraniční systémové banky, který může být později rozšířen na všechny přeshraniční banky.

| 3. | Komise přijme opatření, kterým do dubna 2011 stanoví kritéria pro definici přeshraničních systémových bank. Na základě těchto kritérií bude rada orgánů dohledu pravidelně takové banky určovat, a to po konzultaci s Evropským výborem pro systémová rizika (článek 12b zprávy Hospodářského a měnového výboru ze dne 17. května 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (zpráva o EBA)). |
| --- | --- |

3.

Komise přijme opatření, kterým do dubna 2011 stanoví kritéria pro definici přeshraničních systémových bank. Na základě těchto kritérií bude rada orgánů dohledu pravidelně takové banky určovat, a to po konzultaci s Evropským výborem pro systémová rizika (článek 12b zprávy Hospodářského a měnového výboru ze dne 17. května 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (zpráva o EBA)).

| 4. | Nad každou z těchto přeshraničních systémových bank EBA vykonává dohled a jedná prostřednictvím příslušných vnitrostátních orgánů (v souladu se zprávou o EBA). |
| --- | --- |

4.

Nad každou z těchto přeshraničních systémových bank EBA vykonává dohled a jedná prostřednictvím příslušných vnitrostátních orgánů (v souladu se zprávou o EBA).

| 5. | Komise přijme opatření navrhující mechanismus převodu aktiv v rámci přeshraničních systémových bank a řádně přitom zohlední potřebu chránit práva hostitelských zemí. |
| --- | --- |

5.

Komise přijme opatření navrhující mechanismus převodu aktiv v rámci přeshraničních systémových bank a řádně přitom zohlední potřebu chránit práva hostitelských zemí.

| 6. | Fond EU pro finanční stabilitu a útvar pro řešení krizí podporují, pokud jde o přeshraniční systémové banky, operace prováděné EBA v souvislosti s řízením krizí, jejich řešením nebo insolvencí. |
| --- | --- |

6.

Fond EU pro finanční stabilitu a útvar pro řešení krizí podporují, pokud jde o přeshraniční systémové banky, operace prováděné EBA v souvislosti s řízením krizí, jejich řešením nebo insolvencí.

Doporučení 3 týkající se fondu EU pro finanční stabilitu

Evropský parlament se domnívá, že legislativní opatření, které je třeba přijmout, by mělo regulovat tyto oblasti:

| 1. | S cílem financovat zásahy (obnova činnosti nebo organizovaně probíhající likvidace) zaměřené na zachování stability systému a omezení dominového efektu zapříčiněného bankami ve špatném finančním stavu bude vytvořen fond EU pro finanční stabilitu (dále jen „fond“), za nějž bude odpovídat EBA. Komise do dubna 2011 předloží Parlamentu návrh obsahující podrobné informace o stanovách fondu, jeho struktuře, správě a řízení, velikosti a způsobu fungování a přesný časový rozvrh zahájení jeho činnosti (v souladu s body 2 a 3 uvedenými níže). |
| --- | --- |

1.

S cílem financovat zásahy (obnova činnosti nebo organizovaně probíhající likvidace) zaměřené na zachování stability systému a omezení dominového efektu zapříčiněného bankami ve špatném finančním stavu bude vytvořen fond EU pro finanční stabilitu (dále jen „fond“), za nějž bude odpovídat EBA. Komise do dubna 2011 předloží Parlamentu návrh obsahující podrobné informace o stanovách fondu, jeho struktuře, správě a řízení, velikosti a způsobu fungování a přesný časový rozvrh zahájení jeho činnosti (v souladu s body 2 a 3 uvedenými níže).

| 2. | Fond bude:






  — | mít celoevropskou působnost; |
| --- | --- | --- |

2.

Fond bude:

—

mít celoevropskou působnost;

| — | financován ex-ante přeshraničními systémovými bankami na základě proticyklických kritérií zohledňujících rizikovost, která berou v úvahu systémové riziko, jež představují jednotlivé banky. Banky přispívající do fondu nemusí přispívat do obdobných fondů pro stabilitu ani na útvary pro řešení krizí ve svých vlastních zemích; |
| --- | --- |

—

financován ex-ante přeshraničními systémovými bankami na základě proticyklických kritérií zohledňujících rizikovost, která berou v úvahu systémové riziko, jež představují jednotlivé banky. Banky přispívající do fondu nemusí přispívat do obdobných fondů pro stabilitu ani na útvary pro řešení krizí ve svých vlastních zemích;

| — | oddělen od systémů pojištění vkladů a nezávislý na těchto systémech; |
| --- | --- |

—

oddělen od systémů pojištění vkladů a nezávislý na těchto systémech;

| — | adekvátně dimenzován, aby mohl zajišťovat dočasné zásahy (jako např. půjčky, nákupy aktiv a injekce kapitálu) a pokrývat náklady spojené s řešením krizí nebo s insolvenčními režimy; |
| --- | --- |

—

adekvátně dimenzován, aby mohl zajišťovat dočasné zásahy (jako např. půjčky, nákupy aktiv a injekce kapitálu) a pokrývat náklady spojené s řešením krizí nebo s insolvenčními režimy;

| — | budován postupně při respektování současného hospodářského prostředí; |
| --- | --- |

—

budován postupně při respektování současného hospodářského prostředí;

| — | navržen způsobem, který nevytváří podmínky pro morální hazard, a nebude využíván k záchraně akcionářů bank ani k odměňování vedení banky za jeho vlastní selhání. |
| --- | --- |

—

navržen způsobem, který nevytváří podmínky pro morální hazard, a nebude využíván k záchraně akcionářů bank ani k odměňování vedení banky za jeho vlastní selhání.

| 3. | Komise rovněž stanoví:






  — | pravidla pro investování aktiv fondu (riziko, likvidita, soulad s cíli EU); |
| --- | --- | --- |

3.

Komise rovněž stanoví:

—

pravidla pro investování aktiv fondu (riziko, likvidita, soulad s cíli EU);

| — | kriteria výběru správce aktiv fondu (interního nebo prostřednictvím soukromé nebo veřejné třetí strany, jakou je např. Evropská investiční banka); |
| --- | --- |

—

kriteria výběru správce aktiv fondu (interního nebo prostřednictvím soukromé nebo veřejné třetí strany, jakou je např. Evropská investiční banka);

| — | možnost vkladu příspěvků, jež splňují podmínky k výpočtu kapitálových ukazatelů stanovených regulátorem; |
| --- | --- |

—

možnost vkladu příspěvků, jež splňují podmínky k výpočtu kapitálových ukazatelů stanovených regulátorem;

| — | administrativní opatření (systémy sankcí nebo kompenzací) pro ty přeshraniční systémové banky, které tento fond využívají; |
| --- | --- |

—

administrativní opatření (systémy sankcí nebo kompenzací) pro ty přeshraniční systémové banky, které tento fond využívají;

| — | podmínky pro případné rozšíření působnosti fondu, aby do ní mohly být zahrnuty všechny přeshraniční banky, které nejsou přeshraničními systémovými bankami; |
| --- | --- |

—

podmínky pro případné rozšíření působnosti fondu, aby do ní mohly být zahrnuty všechny přeshraniční banky, které nejsou přeshraničními systémovými bankami;

| — | zda a v jakém rozsahu by se měla vytvořit síť vnitrostátních fondů, která by sloužila všem institucím, které se nepodílejí na fondu. V tom případě by měl být vytvořen rámec na úrovni EU, který by reguloval stávající a budoucí vnitrostátní fondy, jež se budou řídit jednotným a závazným souborem společných pravidel. |
| --- | --- |

—

zda a v jakém rozsahu by se měla vytvořit síť vnitrostátních fondů, která by sloužila všem institucím, které se nepodílejí na fondu. V tom případě by měl být vytvořen rámec na úrovni EU, který by reguloval stávající a budoucí vnitrostátní fondy, jež se budou řídit jednotným a závazným souborem společných pravidel.

Doporučení 4 týkající se útvaru pro řešení krizí

Evropský parlament se domnívá, že legislativní opatření, které je třeba přijmout, by mělo regulovat tyto oblasti:

V rámci EBA se zřídí nezávislý útvar pro řešení krizí, který se bude zabývat řešením krizí a insolvenčním řízením u přeshraničních systémových bank. Tento útvar bude:

| — | působit v přesně vymezených hranicích, jež stanoví právní rámec, a v rozsahu pravomocí EBA; |
| --- | --- |

—

působit v přesně vymezených hranicích, jež stanoví právní rámec, a v rozsahu pravomocí EBA;

| — | místem, kde budou soustředěny právní a finanční odborné znalosti se specializací na restrukturalizaci bank, jejich záchranu a obnovu solventnosti nebo likvidaci; |
| --- | --- |

—

místem, kde budou soustředěny právní a finanční odborné znalosti se specializací na restrukturalizaci bank, jejich záchranu a obnovu solventnosti nebo likvidaci;

| — | při své činnosti úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány v oblasti realizace opatření, technické pomoci a sdílení zaměstnanců; |
| --- | --- |

—

při své činnosti úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány v oblasti realizace opatření, technické pomoci a sdílení zaměstnanců;

| — | navrhovat uvolnění prostředků z fondu; |
| --- | --- |

—

navrhovat uvolnění prostředků z fondu;

| — | v případech, kdy je nutné řešit krizi v přeshraniční instituci nebo provést její likvidaci, provádět prostřednictvím nezávislých odborníků jmenovaných EBA důkladné šetření s cílem provést analýzu a označit příčiny dané situace a stanovit odpovědnost za její vznik. Parlament by měl být o výsledcích těchto šetření informován. |
| --- | --- |

—

v případech, kdy je nutné řešit krizi v přeshraniční instituci nebo provést její likvidaci, provádět prostřednictvím nezávislých odborníků jmenovaných EBA důkladné šetření s cílem provést analýzu a označit příčiny dané situace a stanovit odpovědnost za její vznik. Parlament by měl být o výsledcích těchto šetření informován.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/69

---

Středa, 7. července 2010Evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace a další opatření

P7_TA(2010)0277

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o evropském nástroji finanční stability a evropském mechanismu finanční stabilizace a o dalších opatřeních

2011/C 351 E/10

Evropský parlament,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 122 a 143 této smlouvy,

s ohledem na mandát Euroskupiny ze dne 7. června 2010 ohledně evropského nástroje finanční stability,

s ohledem na rozhodnutí 16 členských států eurozóny ze dne 7. června 2010,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. května 2010 o posílení koordinace hospodářské politiky (KOM(2010)0250),

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států,

s ohledem na prohlášení představitelů států a vlád eurozóny ze dne 7. května 2010,

s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN), které proběhlo ve dnech 9.–10. května 2010,

s ohledem na prohlášení představitelů států a vlád eurozóny ze dne 25. března 2010,

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které proběhlo ve dnech 25.–26. března 2010,

s ohledem na prohlášení členských států eurozóny ze dne 11. dubna 2010 o podpoře Řecka členskými státy eurozóny,

s ohledem na otázku Komisi ze dne 24. června 2010 o evropském nástroji finanční stability a evropském mechanismu finanční stabilizace a o budoucích opatřeních (O-0095/2010 – B7-0318/2010),

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že autoři Maastrichtské smlouvy nepočítali s možností krize veřejného dluhu uvnitř eurozóny, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že autoři Maastrichtské smlouvy nepočítali s možností krize veřejného dluhu uvnitř eurozóny,

| B. | vzhledem k tomu, že se rozpětí státních dluhopisů vydávaných členskými státy v eurozóně na podzim roku 2009 ještě zvýšilo, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se rozpětí státních dluhopisů vydávaných členskými státy v eurozóně na podzim roku 2009 ještě zvýšilo,

| C. | vzhledem k tomu, že se pro některé členské státy na jaře 2010 situace na trhu se státními dluhopisy značně zhoršila a v květnu 2010 dosáhla kritického stádia, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se pro některé členské státy na jaře 2010 situace na trhu se státními dluhopisy značně zhoršila a v květnu 2010 dosáhla kritického stádia,

| D. | vzhledem k tomu, že je nezbytné lépe rozumět vývojovým tendencím na trzích se státními dluhopisy, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je nezbytné lépe rozumět vývojovým tendencím na trzích se státními dluhopisy,

| E. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pro účely nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 je podle čl. 2 odst. 2 nařízení omezena rozpětím dostupným v rámci stropů vlastních zdrojů pro prostředky na platby; vzhledem k tomu, že čl. 3 odst. 5 stanoví, že Komise a přijímající členský stát uzavřou memorandum o porozumění, které Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě a v němž budou podrobně uvedeny podmínky týkající se hospodářské politiky, spojené s finanční pomocí Unie, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie pro účely nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 je podle čl. 2 odst. 2 nařízení omezena rozpětím dostupným v rámci stropů vlastních zdrojů pro prostředky na platby; vzhledem k tomu, že čl. 3 odst. 5 stanoví, že Komise a přijímající členský stát uzavřou memorandum o porozumění, které Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě a v němž budou podrobně uvedeny podmínky týkající se hospodářské politiky, spojené s finanční pomocí Unie,

| F. | vzhledem k tomu, že dne 7. června 2010 členské státy eurozóny – v souladu se závěry zasedání rady ECOFIN, které se konalo ve dnech 9.–10. května 2010 – zřídily evropský nástroj finanční stability (EFSF) ve formě společnosti s ručením omezeným (société anonyme) podle lucemburského práva s tím, že členské státy eurozóny poskytnou záruky, aby EFSF vydal celkově 440 miliard EUR na poměrném základě; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dne 7. června 2010 členské státy eurozóny – v souladu se závěry zasedání rady ECOFIN, které se konalo ve dnech 9.–10. května 2010 – zřídily evropský nástroj finanční stability (EFSF) ve formě společnosti s ručením omezeným (société anonyme) podle lucemburského práva s tím, že členské státy eurozóny poskytnou záruky, aby EFSF vydal celkově 440 miliard EUR na poměrném základě;

| 1. | vítá nejnovější opatření přijatá na úrovni EU a na úrovni členských států zaměřená na ochranu stability eura; lituje, že evropští politici nepřijali rozhodné opatření dříve, přestože se finanční krize neustále zhoršovala; |
| --- | --- |

1.

vítá nejnovější opatření přijatá na úrovni EU a na úrovni členských států zaměřená na ochranu stability eura; lituje, že evropští politici nepřijali rozhodné opatření dříve, přestože se finanční krize neustále zhoršovala;

| 2. | zdůrazňuje však, že tato opatření mají pouze dočasný charakter a že skutečného pokroku bude nutné dosáhnout ve fiskální a strukturální politice v jednotlivých členských státech a ve vytváření nového silnějšího rámce pro správu ekonomických záležitostí, zaměřeného na zabránění budoucím výskytům podobných krizí, jakož i zvyšování potenciálu růstu a obnovení udržitelné makroekonomické rovnováhy v EU; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje však, že tato opatření mají pouze dočasný charakter a že skutečného pokroku bude nutné dosáhnout ve fiskální a strukturální politice v jednotlivých členských státech a ve vytváření nového silnějšího rámce pro správu ekonomických záležitostí, zaměřeného na zabránění budoucím výskytům podobných krizí, jakož i zvyšování potenciálu růstu a obnovení udržitelné makroekonomické rovnováhy v EU;

| 3. | domnívá se, že stávající krizi nelze dlouhodobě řešit pouhým zahrnutím vysoce zadlužených zemí novými dluhy; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že stávající krizi nelze dlouhodobě řešit pouhým zahrnutím vysoce zadlužených zemí novými dluhy;

| 4. | zastává názor, že všechny členské státy, zejména státy, které jsou členy hospodářské a měnové unie (HMU), by měly při rozvoji svých hospodářských politik zohlednit jak účinek těchto politik ve vlastní zemi, tak i jejich dopad v Unii, zejména v členských státech HMU; domnívá se že hospodářské politiky jsou věcí společného zájmu a měly by být koordinovány v rámci Rady v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě; |
| --- | --- |

4.

zastává názor, že všechny členské státy, zejména státy, které jsou členy hospodářské a měnové unie (HMU), by měly při rozvoji svých hospodářských politik zohlednit jak účinek těchto politik ve vlastní zemi, tak i jejich dopad v Unii, zejména v členských státech HMU; domnívá se že hospodářské politiky jsou věcí společného zájmu a měly by být koordinovány v rámci Rady v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě;

| 5. | je přesvědčen, že navzdory nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 a nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002 by pravidla pro zvláštní účelový nástroj (SPV) měla zemím, které nejsou členy eurozóny, poskytovat možnost rozhodnout se pro SPV; |
| --- | --- |

5.

je přesvědčen, že navzdory nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 a nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002 by pravidla pro zvláštní účelový nástroj (SPV) měla zemím, které nejsou členy eurozóny, poskytovat možnost rozhodnout se pro SPV;

| 6. | bere na vědomí sdělení Komise KOM(2010)0250 o posílení koordinace hospodářské politiky jako důležitý příspěvek k lepší koordinaci hospodářské politiky v EU; domnívá se, že by legislativní návrhy o posíleném hospodářském dohledu měly zahrnovat nové sekundární právní předpisy na základě čl. 121 odst. 6 Smlouvy; domnívá se, že by cílem příštího rámce dohledu mělo být dosažení udržitelných veřejných financí a ekonomického růstu, konkurenceschopnosti, sociální soudržnosti a snížení obchodní nerovnováhy; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí sdělení Komise KOM(2010)0250 o posílení koordinace hospodářské politiky jako důležitý příspěvek k lepší koordinaci hospodářské politiky v EU; domnívá se, že by legislativní návrhy o posíleném hospodářském dohledu měly zahrnovat nové sekundární právní předpisy na základě čl. 121 odst. 6 Smlouvy; domnívá se, že by cílem příštího rámce dohledu mělo být dosažení udržitelných veřejných financí a ekonomického růstu, konkurenceschopnosti, sociální soudržnosti a snížení obchodní nerovnováhy;

| 7. | domnívá se, že při zřizování nových nástrojů a postupů EU je nutné zohlednit příslušné úlohy jednotlivých evropských orgánů, včetně legislativní a rozpočtové úlohy Parlamentu a nezávislé role ECB při rozhodování o měnové politice; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že při zřizování nových nástrojů a postupů EU je nutné zohlednit příslušné úlohy jednotlivých evropských orgánů, včetně legislativní a rozpočtové úlohy Parlamentu a nezávislé role ECB při rozhodování o měnové politice;

| 8. | vyzývá Komisi, aby poskytla hodnocení dopadu evropského mechanismu finanční stabilizace, zejména pokud jde o rozpočet EU a jiné finanční nástroje EU a půjčky EIB; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Komisi, aby poskytla hodnocení dopadu evropského mechanismu finanční stabilizace, zejména pokud jde o rozpočet EU a jiné finanční nástroje EU a půjčky EIB;

| 9. | vyzývá Komisi, aby poskytla hodnocení dopadu evropského mechanismu finanční stabilizace, zejména pokud jde o fungování trhů s eurobondy a jejich rozpětí; žádá Komisi, aby kromě toho posoudila proveditelnost a odpovědnost rozhodovacího postupu pro tento zvláštní účelový nástroj, s ohledem na dlouhodobější řešení; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby poskytla hodnocení dopadu evropského mechanismu finanční stabilizace, zejména pokud jde o fungování trhů s eurobondy a jejich rozpětí; žádá Komisi, aby kromě toho posoudila proveditelnost a odpovědnost rozhodovacího postupu pro tento zvláštní účelový nástroj, s ohledem na dlouhodobější řešení;

| 10. | požaduje podrobnější informace ohledně toho, jak bude fungovat koordinace mezi EFSF a MMF, a také zda se budou prostředky přidělovat mezi fondy i nadále na základě poměru 2:1; zda bude úroková sazba nějakým způsobem koordinována se sazbou MMF za předpokladu, že sazba MMF bude stanovena v souladu s běžnými postupy; jak vysoká úroková sazba bude navržena – vyšší nebo nižší než německé dluhopisy, a zda to bude pravděpodobně kolem 1 %; táže se, zda úvěry MMF a EFSF budou hodnoceny stejně, protože tato skutečnost by automaticky zvýhodňovala EFSF tím, že by nebyl zapojen do restrukturalizace závazků dlužníků, protože v opačném případě by byl EFSF ve skutečnosti vystaven ztrátě jako první; |
| --- | --- |

10.

požaduje podrobnější informace ohledně toho, jak bude fungovat koordinace mezi EFSF a MMF, a také zda se budou prostředky přidělovat mezi fondy i nadále na základě poměru 2:1; zda bude úroková sazba nějakým způsobem koordinována se sazbou MMF za předpokladu, že sazba MMF bude stanovena v souladu s běžnými postupy; jak vysoká úroková sazba bude navržena – vyšší nebo nižší než německé dluhopisy, a zda to bude pravděpodobně kolem 1 %; táže se, zda úvěry MMF a EFSF budou hodnoceny stejně, protože tato skutečnost by automaticky zvýhodňovala EFSF tím, že by nebyl zapojen do restrukturalizace závazků dlužníků, protože v opačném případě by byl EFSF ve skutečnosti vystaven ztrátě jako první;

| 11. | táže se, zda jsou plánována nějaká opatření, která by zajistila rovné zacházení; konstatuje, že v tomto ohledu se např. zdá, že úroková sazba pro EFSF je jiná než pro balíček dohodnutý pro Řecko, protože dlužníci EFSF budou platit SPV celkové čisté náklady s cílem navýšit finanční prostředky; dále se ptá, jak lze zajistit spravedlnost pro státy, které nejsou členy HMU, když EFSF začne působit až poté, co je vyčerpán finanční nástroj ve výši 60 miliard EUR; |
| --- | --- |

11.

táže se, zda jsou plánována nějaká opatření, která by zajistila rovné zacházení; konstatuje, že v tomto ohledu se např. zdá, že úroková sazba pro EFSF je jiná než pro balíček dohodnutý pro Řecko, protože dlužníci EFSF budou platit SPV celkové čisté náklady s cílem navýšit finanční prostředky; dále se ptá, jak lze zajistit spravedlnost pro státy, které nejsou členy HMU, když EFSF začne působit až poté, co je vyčerpán finanční nástroj ve výši 60 miliard EUR;

| 12. | všímá si, že veřejný dluh v eurozóně nemá nutně nulové nominální úvěrové riziko, jak předpokládala směrnice o kapitálových požadavcích, a že za současného vývoje se úvěrové riziko dlouhodobého zadlužení v členských státech zvýšilo; zastává názor, že Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský výbor pro systémová rizika by se tímto problémem měly zabývat; |
| --- | --- |

12.

všímá si, že veřejný dluh v eurozóně nemá nutně nulové nominální úvěrové riziko, jak předpokládala směrnice o kapitálových požadavcích, a že za současného vývoje se úvěrové riziko dlouhodobého zadlužení v členských státech zvýšilo; zastává názor, že Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský výbor pro systémová rizika by se tímto problémem měly zabývat;

| 13. | bere na vědomí, že ve směrnici o kapitálových požadavcích je riziková váha pro státní dluhopisy nulová; |
| --- | --- |

13.

bere na vědomí, že ve směrnici o kapitálových požadavcích je riziková váha pro státní dluhopisy nulová;

| 14. | žádá ECB, aby podrobně vysvětlila svá nedávná rozhodnutí nakoupit státní dluhopisy na sekundárním trhu, a domnívá se, že by ECB měla vypracovat strategii ústupu s jasným harmonogramem pro ukončení této praxe; |
| --- | --- |

14.

žádá ECB, aby podrobně vysvětlila svá nedávná rozhodnutí nakoupit státní dluhopisy na sekundárním trhu, a domnívá se, že by ECB měla vypracovat strategii ústupu s jasným harmonogramem pro ukončení této praxe;

| 15. | je přesvědčen, že dlouhodobější řešení vyžaduje, aby byl vyřešen problém vnitřních nerovnováh a neudržitelného zadlužení, a tedy strukturální podstata stávající krize; domnívá se, že součástí této dlouhodobější vize je náprava vnitřních makroekonomických nerovnováh v eurozóně a EU, a tedy vyřešení podstatných rozdílů v konkurenceschopnosti mezi členskými státy; |
| --- | --- |

15.

je přesvědčen, že dlouhodobější řešení vyžaduje, aby byl vyřešen problém vnitřních nerovnováh a neudržitelného zadlužení, a tedy strukturální podstata stávající krize; domnívá se, že součástí této dlouhodobější vize je náprava vnitřních makroekonomických nerovnováh v eurozóně a EU, a tedy vyřešení podstatných rozdílů v konkurenceschopnosti mezi členskými státy;

| 16. | zastává názor, že pevnější rámec EU pro správu ekonomických záležitostí by měl zahrnovat stálý mechanismus EU pro řešení krize veřejného dluhu, jako např. evropský měnový fond, koordinovaný přístup k obnovení makroekonomické rovnováhy a posílenou soudržnost mezi rozpočtem EU a rozpočty členských států, které budou doplněny udržitelnou fiskální konsolidací; |
| --- | --- |

16.

zastává názor, že pevnější rámec EU pro správu ekonomických záležitostí by měl zahrnovat stálý mechanismus EU pro řešení krize veřejného dluhu, jako např. evropský měnový fond, koordinovaný přístup k obnovení makroekonomické rovnováhy a posílenou soudržnost mezi rozpočtem EU a rozpočty členských států, které budou doplněny udržitelnou fiskální konsolidací;

| 17. | bere na vědomí, že i když tento mechanismus může mít významný vliv na rozpočet EU, Parlament nemá v rozhodovacím procesu žádnou úlohu, protože tento mechanismus byl zřízen na základě nařízení Rady podle čl. 122 odst. 2 SFEU; považuje za nezbytné zajistit, aby byl Parlament jako rozpočtový orgán zapojen do záležitosti, která může mít tak dalekosáhlé rozpočtové důsledky; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí, že i když tento mechanismus může mít významný vliv na rozpočet EU, Parlament nemá v rozhodovacím procesu žádnou úlohu, protože tento mechanismus byl zřízen na základě nařízení Rady podle čl. 122 odst. 2 SFEU; považuje za nezbytné zajistit, aby byl Parlament jako rozpočtový orgán zapojen do záležitosti, která může mít tak dalekosáhlé rozpočtové důsledky;

| 18. | vyzývá Komisi, aby do roku 2010 vykonala nezávislou studii proveditelnosti na téma otázky inovativních nástrojů financování, jako je např. společné vydávání eurobondů jako prostředků snižování rozpětí a zvyšování likvidity na trzích s dluhovými nástroji, jejichž převažující měnou je euro; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby do roku 2010 vykonala nezávislou studii proveditelnosti na téma otázky inovativních nástrojů financování, jako je např. společné vydávání eurobondů jako prostředků snižování rozpětí a zvyšování likvidity na trzích s dluhovými nástroji, jejichž převažující měnou je euro;

| 19. | poznamenává, že vydávání eurobondů pro příslušnou infrastrukturu EU by mohlo být v souladu s dodržováním Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

19.

poznamenává, že vydávání eurobondů pro příslušnou infrastrukturu EU by mohlo být v souladu s dodržováním Paktu o stabilitě a růstu;

| 20. | žádá Komisi, aby analyzovala řadu možností dlouhodobého systému určeného k zabránění a vyřešení potenciálních problémů veřejného dluhu účinným a udržitelným způsobem při plném využití přínosů jednotné měny; domnívá se, že tato analýza by měla zohlednit skutečnost, že úvěrové riziko státních dluhopisů může být v jednotlivých členských státech různé a že bude možná zapotřebí, aby se tato skutečnost lépe odrazila v kapitálových ukazatelích úvěrových institucí; |
| --- | --- |

20.

žádá Komisi, aby analyzovala řadu možností dlouhodobého systému určeného k zabránění a vyřešení potenciálních problémů veřejného dluhu účinným a udržitelným způsobem při plném využití přínosů jednotné měny; domnívá se, že tato analýza by měla zohlednit skutečnost, že úvěrové riziko státních dluhopisů může být v jednotlivých členských státech různé a že bude možná zapotřebí, aby se tato skutečnost lépe odrazila v kapitálových ukazatelích úvěrových institucí;

| 21. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, Evropské radě, předsedovi Euroskupiny a ECB. |
| --- | --- |

21.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, Evropské radě, předsedovi Euroskupiny a ECB.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/73

---

Středa, 7. července 2010Žádost Islandu o členství v Evropské unii

P7_TA(2010)0278

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o žádosti Islandu o členství v Evropské unii

2011/C 351 E/11

Evropský parlament,

s ohledem na nařízení (EU) č. 540/2010 Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. června 2010, kterým se Island zařazuje na seznam zemí způsobilých pro získání předvstupní pomoci EU, která má kandidátským zemím pomoci dosáhnout souladu se souborem evropských právních předpisů,

s ohledem na stanovisko Komise k žádosti Islandu o členství v Evropské unii (SEC(2010)0153),

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady ze dne 17. června 2010 zahájit přístupová jednání s Islandem,

s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2009 o dokumentu Komise o strategii rozšíření v roce 2009, který se týká zemí západního Balkánu, Islandu a Turecka (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. února 2010 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (KOM(2009)0588 – C7-0279/2009 – 2009/0163(COD)) (2),

s ohledem na prohlášení Rady a Komise o žádosti Islandu o členství v Evropské unii,

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že na základě článku 49 Smlouvy o Evropské unii může „každý evropský stát [...] požádat o členství v Unii“, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že na základě článku 49 Smlouvy o Evropské unii může „každý evropský stát [...] požádat o členství v Unii“,

| B. | vzhledem k tomu, že pokrok jednotlivých zemí v úsilí o dosažení členství v Evropské unii se hodnotí podle zásluh a závisí na její snaze splnit přístupová kritéria, přičemž musí byt rovněž respektována kapacita Unie pro integraci, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že pokrok jednotlivých zemí v úsilí o dosažení členství v Evropské unii se hodnotí podle zásluh a závisí na její snaze splnit přístupová kritéria, přičemž musí byt rovněž respektována kapacita Unie pro integraci,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 17. července 2009 podal Island žádost o členství v Evropské unii, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 17. července 2009 podal Island žádost o členství v Evropské unii,

| D. | vzhledem k tomu, že dne 24. února 2010 předložila Komise své stanovisko, v němž doporučila, aby byla zahájena přístupová jednání s Islandem, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 24. února 2010 předložila Komise své stanovisko, v němž doporučila, aby byla zahájena přístupová jednání s Islandem,

| E. | vzhledem k tomu, že předchozí kola rozšíření byla bezpochyby přínosná jak pro EU, tak pro členské státy, které k ní přistoupily, a přispěla ke stabilitě, rozvoji a prosperitě Evropy jako celku, a proto je třeba vytvořit podmínky k dokončení procesu přistoupení Islandu a k tomu, aby bylo úspěšné i toto rozšíření, a to v souladu s kodaňskými kritérii, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že předchozí kola rozšíření byla bezpochyby přínosná jak pro EU, tak pro členské státy, které k ní přistoupily, a přispěla ke stabilitě, rozvoji a prosperitě Evropy jako celku, a proto je třeba vytvořit podmínky k dokončení procesu přistoupení Islandu a k tomu, aby bylo úspěšné i toto rozšíření, a to v souladu s kodaňskými kritérii,

| F. | vzhledem k tomu, že vztahy mezi Islandem a EU sahají až do roku 1973, kdy byla podepsána dvoustranná dohoda o volném obchodu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že vztahy mezi Islandem a EU sahají až do roku 1973, kdy byla podepsána dvoustranná dohoda o volném obchodu,

| G. | vzhledem k tomu, že Island jakožto člen Evropského hospodářského prostoru, signatář Schengenských dohod a nařízení o Dublinské úmluvě úzce spolupracuje s EU už dnes, a proto již přijal podstatnou část společných právních předpisů EU, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Island jakožto člen Evropského hospodářského prostoru, signatář Schengenských dohod a nařízení o Dublinské úmluvě úzce spolupracuje s EU už dnes, a proto již přijal podstatnou část společných právních předpisů EU,

| H. | vzhledem k rozvinuté demokratické tradici Islandu a vysoké míře souladu jeho právních předpisů s právními předpisy EU, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k rozvinuté demokratické tradici Islandu a vysoké míře souladu jeho právních předpisů s právními předpisy EU,

| I. | vzhledem k tomu, že Island od roku 1994 významnou měrou přispívá k prohloubení soudržnosti a solidarity v Evropě, a to prostřednictvím finančního mechanismu v rámci Evropského hospodářského prostoru, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Island od roku 1994 významnou měrou přispívá k prohloubení soudržnosti a solidarity v Evropě, a to prostřednictvím finančního mechanismu v rámci Evropského hospodářského prostoru,

| J. | vzhledem k tomu, že Island jako země, která nemá vojenskou tradici, přispívá k mírovým misím EU civilními kapacitami a pravidelně jedná v souladu se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou EU, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Island jako země, která nemá vojenskou tradici, přispívá k mírovým misím EU civilními kapacitami a pravidelně jedná v souladu se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou EU,

| K. | vzhledem k tomu, že Island a jeho obyvatelstvo byly vážně zasaženy celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, což vedlo ke zhroucení islandského bankovnictví v roce 2008, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Island a jeho obyvatelstvo byly vážně zasaženy celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, což vedlo ke zhroucení islandského bankovnictví v roce 2008,

| L. | vzhledem k tomu, že vlády Spojeného království a Nizozemska podepsaly v červnu a říjnu 2009 s islandskou vládou dvě dohody o podmínkách splacení půjčky, přičemž půjčka od Nizozemska činila 1,3 miliardy EUR s a půjčka od Spojeného království činila 2,4 miliardy GBP; vzhledem k tomu, že na základě referenda ze dne 6. března 2010 byla říjnová dohoda odmítnuta a očekává se, že zúčastněné strany dosáhnou nové dohody o vyplácení náhrad, které zaručuje islandský systém pojištění vkladů, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že vlády Spojeného království a Nizozemska podepsaly v červnu a říjnu 2009 s islandskou vládou dvě dohody o podmínkách splacení půjčky, přičemž půjčka od Nizozemska činila 1,3 miliardy EUR s a půjčka od Spojeného království činila 2,4 miliardy GBP; vzhledem k tomu, že na základě referenda ze dne 6. března 2010 byla říjnová dohoda odmítnuta a očekává se, že zúčastněné strany dosáhnou nové dohody o vyplácení náhrad, které zaručuje islandský systém pojištění vkladů,

| M. | vzhledem k tomu, že Kontrolní úřad ESVO (ESA) ve své výzvě ze dne 26. května 2010 konstatoval, že Island je povinen zajistit výplatu minimálních náhrad vkladatelům, kteří využívali služeb Icesave, ve Spojeném království a v Nizozemsku, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Kontrolní úřad ESVO (ESA) ve své výzvě ze dne 26. května 2010 konstatoval, že Island je povinen zajistit výplatu minimálních náhrad vkladatelům, kteří využívali služeb Icesave, ve Spojeném království a v Nizozemsku,

| N. | vzhledem k tomu, že se veřejné mínění a názory politických stran ohledně přistoupení k EU různí; vzhledem k tomu, že od léta 2009 došlo v důsledku politické a hospodářské krize k jasnému negativnímu posunu ve veřejném mínění ohledně členství v EU, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že se veřejné mínění a názory politických stran ohledně přistoupení k EU různí; vzhledem k tomu, že od léta 2009 došlo v důsledku politické a hospodářské krize k jasnému negativnímu posunu ve veřejném mínění ohledně členství v EU,

Politická kritéria

| 1. | vítá rozhodnutí Evropské rady zahájit přístupová jednání s Islandem; |
| --- | --- |

1.

vítá rozhodnutí Evropské rady zahájit přístupová jednání s Islandem;

| 2. | vítá možnost, že by se novým členským státem EU stala země se silnou demokratickou kulturou; v této souvislosti zdůrazňuje, že přistoupení Islandu může být přínosem jak pro Island, tak i pro EU a že dále upevní úlohu Unie coby subjektu, který podporuje a brání lidská práva a základní svobody na celém světě; |
| --- | --- |

2.

vítá možnost, že by se novým členským státem EU stala země se silnou demokratickou kulturou; v této souvislosti zdůrazňuje, že přistoupení Islandu může být přínosem jak pro Island, tak i pro EU a že dále upevní úlohu Unie coby subjektu, který podporuje a brání lidská práva a základní svobody na celém světě;

| 3. | poukazuje na vynikající spolupráci mezi poslanci Evropského parlamentu a poslanci islandského parlamentu Althingi v rámci společného parlamentního výboru Evropského hospodářského prostoru a očekává stejně plodnou spolupráci v rámci nového smíšeného parlamentního výboru EP a Islandu; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na vynikající spolupráci mezi poslanci Evropského parlamentu a poslanci islandského parlamentu Althingi v rámci společného parlamentního výboru Evropského hospodářského prostoru a očekává stejně plodnou spolupráci v rámci nového smíšeného parlamentního výboru EP a Islandu;

| 4. | vítá zejména islandskou iniciativu v oblasti moderních sdělovacích prostředků, která Islandu i EU umožní zaujmout pevné stanovisko, pokud jde o právní ochranu svobody projevu a informací; |
| --- | --- |

4.

vítá zejména islandskou iniciativu v oblasti moderních sdělovacích prostředků, která Islandu i EU umožní zaujmout pevné stanovisko, pokud jde o právní ochranu svobody projevu a informací;

| 5. | vyzývá islandské orgány, aby vyřešily stávající problém s rozlišováním mezi občany EU, pokud jde o jejich právo volit a kandidovat v místních volbách na Islandu; |
| --- | --- |

5.

vyzývá islandské orgány, aby vyřešily stávající problém s rozlišováním mezi občany EU, pokud jde o jejich právo volit a kandidovat v místních volbách na Islandu;

| 6. | poukazuje na to, že soudní systém kandidátské země je podle nové strategie EU pro rozšíření jednou z oblastí, jimž EU věnuje zvláštní pozornost, a to i v rané předvstupní fázi; domnívá se, že islandská vláda by měla přijmout opatření nezbytná pro zajištění nezávislého soudnictví, která budou v souladu s doporučeními Benátské komise a zajistí patřičné řešení problému, který představuje svěření dominantní úlohy ministru spravedlnosti a lidských práv, pokud jde o jmenování soudců, státních zástupců a nejvyšších představitelů soudnictví; věří, že islandské orgány zavedou nezbytné změny; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že soudní systém kandidátské země je podle nové strategie EU pro rozšíření jednou z oblastí, jimž EU věnuje zvláštní pozornost, a to i v rané předvstupní fázi; domnívá se, že islandská vláda by měla přijmout opatření nezbytná pro zajištění nezávislého soudnictví, která budou v souladu s doporučeními Benátské komise a zajistí patřičné řešení problému, který představuje svěření dominantní úlohy ministru spravedlnosti a lidských práv, pokud jde o jmenování soudců, státních zástupců a nejvyšších představitelů soudnictví; věří, že islandské orgány zavedou nezbytné změny;

| 7. | vybízí Island, aby ratifikoval Úmluvu OSN proti korupci a Občanskoprávní úmluvu Rady Evropy o korupci; |
| --- | --- |

7.

vybízí Island, aby ratifikoval Úmluvu OSN proti korupci a Občanskoprávní úmluvu Rady Evropy o korupci;

| 8. | vyjadřuje Islandu uznání za jeho dobré výsledky v oblasti lidských práv; vyzývá nicméně islandské orgány, aby ratifikovaly Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin a také Úmluvu OSN o ochraně osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

8.

vyjadřuje Islandu uznání za jeho dobré výsledky v oblasti lidských práv; vyzývá nicméně islandské orgány, aby ratifikovaly Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin a také Úmluvu OSN o ochraně osob se zdravotním postižením;

| 9. | vybízí Island, aby se řídil doporučeními OBSE-ODIHR z roku 2008, která se týkají zločinů z nenávisti; |
| --- | --- |

9.

vybízí Island, aby se řídil doporučeními OBSE-ODIHR z roku 2008, která se týkají zločinů z nenávisti;

Hospodářská kritéria

| 10. | konstatuje, že Island má za sebou celkově uspokojivou historii, pokud jde o plnění povinností v rámci Evropského hospodářského prostoru a schopnost vypořádat se s tlakem hospodářské soutěže a tržními silami v rámci EU; podotýká nicméně, že je třeba vynaložit další úsilí, aby se dosáhlo souladu s obecnými zásadami a zajistilo se plné dodržování právních předpisů EU v oblasti posuzování shody, akreditace a dozoru nad trhem; bere na vědomí výzvu orgánu ESA ze dne 26. května 2010 adresovaný islandské vládě, která představuje první krok v rámci řízení o nesplnění povinností proti Islandu z důvodu nesplnění povinností vyplývajících z Dohody o EHP provádět směrnici EU o pojištění vkladů (94/19/ES), a vítá reakci islandské vlády, která je připravena uzavřít jednání týkající se případu Icesave co nejdříve; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že Island má za sebou celkově uspokojivou historii, pokud jde o plnění povinností v rámci Evropského hospodářského prostoru a schopnost vypořádat se s tlakem hospodářské soutěže a tržními silami v rámci EU; podotýká nicméně, že je třeba vynaložit další úsilí, aby se dosáhlo souladu s obecnými zásadami a zajistilo se plné dodržování právních předpisů EU v oblasti posuzování shody, akreditace a dozoru nad trhem; bere na vědomí výzvu orgánu ESA ze dne 26. května 2010 adresovaný islandské vládě, která představuje první krok v rámci řízení o nesplnění povinností proti Islandu z důvodu nesplnění povinností vyplývajících z Dohody o EHP provádět směrnici EU o pojištění vkladů (94/19/ES), a vítá reakci islandské vlády, která je připravena uzavřít jednání týkající se případu Icesave co nejdříve;

| 11. | vítá politické koncepce zaměřené na další diverzifikaci islandského hospodářství jako nezbytný krok k dlouhodobé hospodářské prosperitě této země; |
| --- | --- |

11.

vítá politické koncepce zaměřené na další diverzifikaci islandského hospodářství jako nezbytný krok k dlouhodobé hospodářské prosperitě této země;

| 12. | zdůrazňuje, že životní prostředí je jednou z priorit EU a vítá výrazné zapojení Islandu do environmentálních politik; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že životní prostředí je jednou z priorit EU a vítá výrazné zapojení Islandu do environmentálních politik;

| 13. | konstatuje, že zatímco fiskální konsolidace je i nadále základním problémem, na Islandu jsou patrné povzbudivé známky hospodářské stabilizace; považuje dosud přijatá monetární opatření za kroky správným směrem k větší finanční a hospodářské stabilitě; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že zatímco fiskální konsolidace je i nadále základním problémem, na Islandu jsou patrné povzbudivé známky hospodářské stabilizace; považuje dosud přijatá monetární opatření za kroky správným směrem k větší finanční a hospodářské stabilitě;

| 14. | vítá zprávu zvláštní vyšetřovací komise, která by mohla přispět k opětovnému vybudování národní důvěry; podporuje opatření přijatá v návaznosti na práci této komise s cílem napravit naléhavé politické, hospodářské a institucionální nedostatky uvedené v této zprávě; |
| --- | --- |

14.

vítá zprávu zvláštní vyšetřovací komise, která by mohla přispět k opětovnému vybudování národní důvěry; podporuje opatření přijatá v návaznosti na práci této komise s cílem napravit naléhavé politické, hospodářské a institucionální nedostatky uvedené v této zprávě;

| 15. | vítá skutečnost, že Islandské sdružení penzijních fondů (IPFA) souhlasilo s tím, že zajistí nezávislé prošetření pracovních postupů a investičních politik systémů důchodového zabezpečení za období, které předcházelo hospodářskému krachu; |
| --- | --- |

15.

vítá skutečnost, že Islandské sdružení penzijních fondů (IPFA) souhlasilo s tím, že zajistí nezávislé prošetření pracovních postupů a investičních politik systémů důchodového zabezpečení za období, které předcházelo hospodářskému krachu;

| 16. | vyzývá k uzavření dvoustranné dohody o opatřeních na splacení půjčky ve výši 3,9 miliard EUR vládě Spojeného království a Nizozemska; zdůrazňuje, že dosažení dohody, která bude přijatelná pro všechny strany, obnoví důvěru v to, že je Island schopen dodržet své závazky, včetně dodržování veškerých povinností vyplývajících z Dohody o EHP, a posílí podporu veřejnosti, pokud jde o proces přistoupení, a to jak na Islandu, tak v EU; |
| --- | --- |

16.

vyzývá k uzavření dvoustranné dohody o opatřeních na splacení půjčky ve výši 3,9 miliard EUR vládě Spojeného království a Nizozemska; zdůrazňuje, že dosažení dohody, která bude přijatelná pro všechny strany, obnoví důvěru v to, že je Island schopen dodržet své závazky, včetně dodržování veškerých povinností vyplývajících z Dohody o EHP, a posílí podporu veřejnosti, pokud jde o proces přistoupení, a to jak na Islandu, tak v EU;

| 17. | bere na vědomí přání Islandu stát se součástí eurozóny, což je cíl, jehož by mohlo být dosaženo poté, co se tato země stane členem EU a budou splněny veškeré nezbytné podmínky; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí přání Islandu stát se součástí eurozóny, což je cíl, jehož by mohlo být dosaženo poté, co se tato země stane členem EU a budou splněny veškeré nezbytné podmínky;

| 18. | vítá schválení druhého přehodnocení dohody o pohotovostním úvěru MMF, které se zaměřuje na stabilizaci měny, restrukturalizaci bank a fiskální konsolidaci; |
| --- | --- |

18.

vítá schválení druhého přehodnocení dohody o pohotovostním úvěru MMF, které se zaměřuje na stabilizaci měny, restrukturalizaci bank a fiskální konsolidaci;

| 19. | vyjadřuje obavy nad vysokou nezaměstnaností a inflací na Islandu, konstatuje však, že v poslední době jsou vidět známky určitého zlepšení situace; |
| --- | --- |

19.

vyjadřuje obavy nad vysokou nezaměstnaností a inflací na Islandu, konstatuje však, že v poslední době jsou vidět známky určitého zlepšení situace;

| 20. | vyjadřuje uznání Islandu za vysokou míru investic do vzdělání, výzkumu a rozvoje; |
| --- | --- |

20.

vyjadřuje uznání Islandu za vysokou míru investic do vzdělání, výzkumu a rozvoje;

Schopnost převzít závazky vyplývající z členství

| 21. | konstatuje, že jako člen Evropského hospodářského prostoru Island do značné míry splňuje požadavky 10 projednávaných kapitol a částečně splňuje požadavky 11 projednávaných kapitol, takže k celkovému projednání zbývá pouze 12 kapitol, na něž se nevztahuje Evropský hospodářský prostor; zdůrazňuje, že Komise vyzdvihla, že je nezbytné, aby Island vynaložil mimořádné úsilí na to, aby v řadě oblastí sladil své právní předpisy s právními předpisy EU a aby je ve střednědobém horizontu účinně provedl a prosadil s cílem splnit přístupová kritéria; zdůrazňuje, že splnění závazků, které má Island na základě dohody o EHP i dohody přidružující Island k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, je důležitým požadavkem v rámci přístupových jednání; |
| --- | --- |

21.

konstatuje, že jako člen Evropského hospodářského prostoru Island do značné míry splňuje požadavky 10 projednávaných kapitol a částečně splňuje požadavky 11 projednávaných kapitol, takže k celkovému projednání zbývá pouze 12 kapitol, na něž se nevztahuje Evropský hospodářský prostor; zdůrazňuje, že Komise vyzdvihla, že je nezbytné, aby Island vynaložil mimořádné úsilí na to, aby v řadě oblastí sladil své právní předpisy s právními předpisy EU a aby je ve střednědobém horizontu účinně provedl a prosadil s cílem splnit přístupová kritéria; zdůrazňuje, že splnění závazků, které má Island na základě dohody o EHP i dohody přidružující Island k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, je důležitým požadavkem v rámci přístupových jednání;

| 22. | vyzývá islandské orgány, aby se zabývaly hlavními institucionálními nedostatky islandského hospodářství, totiž organizací a fungováním systému finančního dohledu a systému pojištění vkladů; |
| --- | --- |

22.

vyzývá islandské orgány, aby se zabývaly hlavními institucionálními nedostatky islandského hospodářství, totiž organizací a fungováním systému finančního dohledu a systému pojištění vkladů;

| 23. | vybízí Island, aby zavedl zemědělskou politiku a koncepci rozvoje venkova odpovídající politikám EU a dále aby vytvořil administrativní struktury nezbytné k realizaci těchto politik; v této souvislosti zdůrazňuje, že politiky EU musí zohlednit specifický charakter životního prostředí, rostlin a živočichů Islandu a rovněž jeho zeměpisnou vzdálenost od evropské pevniny; |
| --- | --- |

23.

vybízí Island, aby zavedl zemědělskou politiku a koncepci rozvoje venkova odpovídající politikám EU a dále aby vytvořil administrativní struktury nezbytné k realizaci těchto politik; v této souvislosti zdůrazňuje, že politiky EU musí zohlednit specifický charakter životního prostředí, rostlin a živočichů Islandu a rovněž jeho zeměpisnou vzdálenost od evropské pevniny;

| 24. | vyzývá Komisi, aby do současných diskuzí o reformě společné zemědělské politiky zapojila i islandské orgány; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby do současných diskuzí o reformě společné zemědělské politiky zapojila i islandské orgány;

| 25. | bere na vědomí, že Island spravuje své mořské zdroje odpovědně a udržitelně, a očekává, že orgány EU i Islandu zaujmou konstruktivní přístup k jednáním, která se týkají požadavku, aby Island přijal společnou rybářskou politiku EU, aby se tak podařilo nalézt řešení uspokojivé pro všechny strany, jež bude vycházet z osvědčených postupů a chránit zájmy rybářů a spotřebitelů jak v EU, tak na Islandu; |
| --- | --- |

25.

bere na vědomí, že Island spravuje své mořské zdroje odpovědně a udržitelně, a očekává, že orgány EU i Islandu zaujmou konstruktivní přístup k jednáním, která se týkají požadavku, aby Island přijal společnou rybářskou politiku EU, aby se tak podařilo nalézt řešení uspokojivé pro všechny strany, jež bude vycházet z osvědčených postupů a chránit zájmy rybářů a spotřebitelů jak v EU, tak na Islandu;

| 26. | vybízí Island, aby přijal opatření v oblasti rybářské politiky, která umožní přechod ke společné rybářské politice; |
| --- | --- |

26.

vybízí Island, aby přijal opatření v oblasti rybářské politiky, která umožní přechod ke společné rybářské politice;

| 27. | trvá na tom, aby Island zastavil veškerý lov velryb a stáhl všechny výhrady, které vznesl u Mezinárodní velrybářské komise; |
| --- | --- |

27.

trvá na tom, aby Island zastavil veškerý lov velryb a stáhl všechny výhrady, které vznesl u Mezinárodní velrybářské komise;

| 28. | konstatuje, že Island může vzhledem ke svým zkušenostem v oblasti obnovitelných energií, zejména geotermální energie, ochrany životního prostředí a boje proti změně klimatu, významným způsobem přispět k politikám EU v oblasti životního prostředí a energetiky; |
| --- | --- |

28.

konstatuje, že Island může vzhledem ke svým zkušenostem v oblasti obnovitelných energií, zejména geotermální energie, ochrany životního prostředí a boje proti změně klimatu, významným způsobem přispět k politikám EU v oblasti životního prostředí a energetiky;

Regionální spolupráce

| 29. | domnívá se, že přistoupení Islandu k EU je vzhledem k tomu, že se jím nadále upevní evropská přítomnost v Arktické radě, strategickou příležitostí k tomu, aby EU mohla hrát aktivnější a konstruktivnější úlohu v oblasti Arktidy a přispívat také k její mnohostranné správě; podotýká, že to napomůže při řešení environmentálních otázek, které jsou věcí společného zájmu, a mohlo by to zvýšit zájem EU o arktickou oblast a její ochranu na regionální a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že přistoupení Islandu k EU je vzhledem k tomu, že se jím nadále upevní evropská přítomnost v Arktické radě, strategickou příležitostí k tomu, aby EU mohla hrát aktivnější a konstruktivnější úlohu v oblasti Arktidy a přispívat také k její mnohostranné správě; podotýká, že to napomůže při řešení environmentálních otázek, které jsou věcí společného zájmu, a mohlo by to zvýšit zájem EU o arktickou oblast a její ochranu na regionální a mezinárodní úrovni;

| 30. | vítá skutečnost, že přistoupení Islandu k EU by posílilo severoatlantickou dimenzi vnějších politik Unie; |
| --- | --- |

30.

vítá skutečnost, že přistoupení Islandu k EU by posílilo severoatlantickou dimenzi vnějších politik Unie;

Veřejné mínění a podpora rozšíření

| 31. | vybízí islandské orgány k tomu, aby otevřely širokou veřejnou diskusi o přistoupení Islandu k EU, do níž se od samého počátku zapojí občanská společnost a bude se zabývat obavami islandských občanů souvisejícími se členstvím v EU a zohlední, že předpokladem úspěšných jednání je pevný závazek; vyzývá Komisi, aby poskytla materiální a technickou podporu, jestliže ji o to požádají islandské orgány, s cílem zvýšit transparentnost a odpovědnost v souvislosti s procesem přistoupení a uspořádat důkladnou a rozsáhlou celostátní informační kampaň zaměřenou na to, jaké budou důsledky členství v EU, aby tak při budoucím referendu o přistoupení mohli islandští občané učinit informovanou volbu; |
| --- | --- |

31.

vybízí islandské orgány k tomu, aby otevřely širokou veřejnou diskusi o přistoupení Islandu k EU, do níž se od samého počátku zapojí občanská společnost a bude se zabývat obavami islandských občanů souvisejícími se členstvím v EU a zohlední, že předpokladem úspěšných jednání je pevný závazek; vyzývá Komisi, aby poskytla materiální a technickou podporu, jestliže ji o to požádají islandské orgány, s cílem zvýšit transparentnost a odpovědnost v souvislosti s procesem přistoupení a uspořádat důkladnou a rozsáhlou celostátní informační kampaň zaměřenou na to, jaké budou důsledky členství v EU, aby tak při budoucím referendu o přistoupení mohli islandští občané učinit informovanou volbu;

| 32. | zastává názor, že je nesmírně důležité občanům EU poskytovat jasné a rozsáhlé informace o důsledcích přistoupení Islandu k EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby v tomto směru vyvinuly patřičné úsilí, a domnívá se, že je stejně tak důležité naslouchat obavám a dotazům občanů a reagovat na jejich názory a zájmy; |
| --- | --- |

32.

zastává názor, že je nesmírně důležité občanům EU poskytovat jasné a rozsáhlé informace o důsledcích přistoupení Islandu k EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby v tomto směru vyvinuly patřičné úsilí, a domnívá se, že je stejně tak důležité naslouchat obavám a dotazům občanů a reagovat na jejich názory a zájmy;

*

* *

| 33. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, předsedkyni parlamentu Althingi a vládě Islandu. |
| --- | --- |

33.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, předsedkyni parlamentu Althingi a vládě Islandu.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2009)0097.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0026.

---

Čtvrtek, 8. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/78

---

Čtvrtek, 8. července 2010Kosovo

P7_TA(2010)0281

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o evropském integračním procesu v případě Kosova

2011/C 351 E/12

Evropský parlament,

s ohledem na závěry předsednictví přijaté na zasedání Evropské rady v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, na němž bylo všem západobalkánským zemím přislíbeno, že budou moci přistoupit k Evropské unii,

s ohledem na závěry schůze Rady pro všeobecné záležitosti ze dne 7. prosince 2009, v nichž Rada, aniž by byla dotčena stanoviska členských států ke statusu Kosova, zdůrazňuje, že z perspektivy případného uvolnění vízového režimu by po splnění všech podmínek mělo těžit i Kosovo, a vyzývá Komisi, aby zaujala strukturovaný přístup, který přiblíží kosovské občany EU,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/124/SZBP ze dne 4. února 2008 o misi Evropské unie na podporu právního státu v Kosovu EULEX KOSOVO pozměněnou společnou akcí 2009/445/SZBP ze dne 9. června 2009,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/123/SZBP ze dne 4. února 2008, kterou byl jmenován zvláštní zástupce Evropské unie pro Kosovo, a rozhodnutí Rady 2010/118/SZBP ze dne 25. února 2010, jež prodlužuje mandát zvláštního zástupce Evropské unie pro Kosovo,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2009 nazvané „Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2009–2010“ (KOM(2009)0533) a zprávu Komise o pokroku Kosova za rok 2009 a studii nazvanou Kosovo (1) – Plnění evropské perspektivy (KOM(2009)0534),

s ohledem na doporučení 2. zasedání meziparlamentního shromáždění EP-Kosovo ze dne 7. dubna 2009 a na 3. zasedání meziparlamentního shromáždění EP-Kosovo ze dne 23. června 2010,

s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 k budoucnosti Kosova a úloze EU (2) a usnesení ze dne 5. února 2009 o Kosovu a úloze EU (3),

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1244(1999),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1244/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se mění nařízení (EC) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (4), a zejména jeho příloha I, v níž se odkazuje na osoby s bydlištěm v Kosovu (rezoluce RB OSN 1244 (1999)) z důvodů právní jistoty a bezpečnosti,

s ohledem na usnesení Valného shromáždění Organizace spojených národů ze dne 8. října 2008 (A/RES/63/3), v němž žádá Mezinárodní soudní dvůr o odborné stanovisko ohledně souladu jednostranného vyhlášení nezávislosti prozatímními orgány samosprávy Kosova s mezinárodními předpisy,

s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2009 o dokumentu Komise z roku 2009 o strategii rozšíření, který se týká zemí západního Balkánu, Islandu a Turecka (5),

s ohledem na závěrečnou zprávu zvláštního vyslance OSN o budoucím statusu Kosova a na souhrnný návrh na řešení statusu Kosova ze dne 26. března 2007,

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že územní stabilita západního Balkánu a integrace zemí tohoto regionu do EU patří mezi priority Evropské unie; vzhledem k tomu, že tyto priority mohou být zachovány pouze tehdy, bude-li členství v EU dosažitelným příslibem pro všechny země v regionu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že územní stabilita západního Balkánu a integrace zemí tohoto regionu do EU patří mezi priority Evropské unie; vzhledem k tomu, že tyto priority mohou být zachovány pouze tehdy, bude-li členství v EU dosažitelným příslibem pro všechny země v regionu,

| B. | vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství vždy obhajovalo udržitelnost multietnických států s několika náboženstvími na západním Balkáně na základě hodnot demokracie, tolerance a multikulturalismu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství vždy obhajovalo udržitelnost multietnických států s několika náboženstvími na západním Balkáně na základě hodnot demokracie, tolerance a multikulturalismu,

| C. | vzhledem k tomu, že občané Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Černé Hory mohou cestovat do EU bez víz od 19. prosince 2009 a očekává se, že totéž bude zakrátko možné i pro občany Albánie a Bosny a Hercegoviny; vzhledem k tomu, že obyvatelé Kosova nemohou zůstat za obyvateli dalších zemí v tomto regionu a nemohou být od nich izolováni, a proces uvolňování vízového režimu s Kosovem by tedy měl být zahájen co nejdříve, a to za předpokladu, že jsou splněna všechna nezbytná kritéria, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že občané Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Černé Hory mohou cestovat do EU bez víz od 19. prosince 2009 a očekává se, že totéž bude zakrátko možné i pro občany Albánie a Bosny a Hercegoviny; vzhledem k tomu, že obyvatelé Kosova nemohou zůstat za obyvateli dalších zemí v tomto regionu a nemohou být od nich izolováni, a proces uvolňování vízového režimu s Kosovem by tedy měl být zahájen co nejdříve, a to za předpokladu, že jsou splněna všechna nezbytná kritéria,

| D. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr byl požádán o odborné stanovisko ohledně souladu jednostranného vyhlášení nezávislosti prozatímními orgány samosprávy Kosova s mezinárodními předpisy a čeká se na jeho závěry, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr byl požádán o odborné stanovisko ohledně souladu jednostranného vyhlášení nezávislosti prozatímními orgány samosprávy Kosova s mezinárodními předpisy a čeká se na jeho závěry,

| E. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí nezačlenit Kosovo do procesu uvolňování vízového režimu je projevem vážného protiřečení v kosovské strategii EU, které spočívá v rozporu mezi obrovským objemem pomoci z hlediska zdrojů a pracovníků na jedné straně a udržováním zavřených hranic pro všechny, jejichž práce by mohla přispět k rozvoji, na straně druhé, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí nezačlenit Kosovo do procesu uvolňování vízového režimu je projevem vážného protiřečení v kosovské strategii EU, které spočívá v rozporu mezi obrovským objemem pomoci z hlediska zdrojů a pracovníků na jedné straně a udržováním zavřených hranic pro všechny, jejichž práce by mohla přispět k rozvoji, na straně druhé,

| 1. | bere na vědomí prohlášení nezávislosti Kosova ze dne 17. února 2008, které uznalo 69 zemí; konstatuje, že 22 členských států EU uznalo Kosovo jako nezávislý stát a 5 států nikoli; vyzývá členské státy, aby pro zajištění větší účinnosti politik EU pro všechny občany v Kosovu lépe sjednotily postoj ke Kosovu s cílem umožnit přistoupení Kosova k EU; vítá konstruktivní přístup ke Kosovu, který zdůraznilo španělské předsednictví, přestože jeho země neuznala nezávislost Kosova; přivítal by uznání nezávislosti Kosova všemi členskými státy; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí prohlášení nezávislosti Kosova ze dne 17. února 2008, které uznalo 69 zemí; konstatuje, že 22 členských států EU uznalo Kosovo jako nezávislý stát a 5 států nikoli; vyzývá členské státy, aby pro zajištění větší účinnosti politik EU pro všechny občany v Kosovu lépe sjednotily postoj ke Kosovu s cílem umožnit přistoupení Kosova k EU; vítá konstruktivní přístup ke Kosovu, který zdůraznilo španělské předsednictví, přestože jeho země neuznala nezávislost Kosova; přivítal by uznání nezávislosti Kosova všemi členskými státy;

| 2. | upozorňuje na zcela rozhodující důležitost procesu integrace všech zemí regionu do EU pro zajištění stability v tomto regionu; zdůrazňuje, že perspektiva přistoupení k EU je významným motivačním prvkem k provedení nezbytných reforem v Kosovu, a žádá, aby byla přijata praktická opatření, která zajistí, aby uplatňováním lidských práv a posílením právního státu získala tato perspektiva pro občany Kosova konkrétní podobu; vyzývá v tomto ohledu Komisi, aby informovala orgány Kosova o tom, jaké kroky je nezbytné přijmout předtím, než Komise připraví plán pro uvolnění vízového režimu, a aby vypracovala tento plán, jakmile budou nezbytné kroky přijaty; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje na zcela rozhodující důležitost procesu integrace všech zemí regionu do EU pro zajištění stability v tomto regionu; zdůrazňuje, že perspektiva přistoupení k EU je významným motivačním prvkem k provedení nezbytných reforem v Kosovu, a žádá, aby byla přijata praktická opatření, která zajistí, aby uplatňováním lidských práv a posílením právního státu získala tato perspektiva pro občany Kosova konkrétní podobu; vyzývá v tomto ohledu Komisi, aby informovala orgány Kosova o tom, jaké kroky je nezbytné přijmout předtím, než Komise připraví plán pro uvolnění vízového režimu, a aby vypracovala tento plán, jakmile budou nezbytné kroky přijaty;

| 3. | konstatuje, že většina sousedních zemí uznala nezávislost Kosova a udržují mezi sebou dobré sousedské vztahy; bere na vědomí, že Kosovo se stalo členem Světové banky, Mezinárodního měnového fondu a dalších mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že většina sousedních zemí uznala nezávislost Kosova a udržují mezi sebou dobré sousedské vztahy; bere na vědomí, že Kosovo se stalo členem Světové banky, Mezinárodního měnového fondu a dalších mezinárodních organizací;

| 4. | znovu opakuje své stanovisko vyjádřené v usneseních ze dne 29. března 2007 a 5. února 2009, že zamítá možnost rozdělení Kosova; |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje své stanovisko vyjádřené v usneseních ze dne 29. března 2007 a 5. února 2009, že zamítá možnost rozdělení Kosova;

| 5. | je znepokojen vývojem vztahů se Srbskem a zdůrazňuje, že dobré sousedské vztahy jsou základním kritériem případného přijetí Srbska a Kosova i všech dalších zemí této oblasti do EU; přestože chápe emocionální dozvuky v důsledku války, jež proběhla v roce 1999, a chápe, že oficiální uznání Kosova není v této chvíli pro bělehradskou vládu přijatelnou možností, žádá nicméně Srbsko, aby k otázce statutu zaujalo pragmatický přístup; vítá v tomto ohledu podpis protokolu o policejní spolupráci s misí EULEX a vyzývá k větší spolupráci s touto misí; kromě toho vyzývá Srbsko, aby se zdrželo blokování členství Kosova v mezinárodních organizacích a zejména jeho nedávné žádosti o členství ve Světové zdravotnické organizaci; zdůrazňuje, že konflikt má také dopad na regionální obchod a spolupráci v rámci Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA), což má negativní vliv na hospodářství zemí tohoto regionu; vyzývá všechny zainteresované strany, aby přijaly pragmatický přístup k umožnění integrace Kosova v rámci regionu; zdůrazňuje v této souvislosti, že očekávané odborné stanovisko Mezinárodního soudního dvora o zákonnosti vyhlášení nezávislosti Kosova by nemělo bránit zainteresovaným stranám se jasně zavázat k účinné přeshraniční, regionální a místní spolupráci v nejlepším zájmu všeho obyvatelstva v Kosovu i sousedních zemích; |
| --- | --- |

5.

je znepokojen vývojem vztahů se Srbskem a zdůrazňuje, že dobré sousedské vztahy jsou základním kritériem případného přijetí Srbska a Kosova i všech dalších zemí této oblasti do EU; přestože chápe emocionální dozvuky v důsledku války, jež proběhla v roce 1999, a chápe, že oficiální uznání Kosova není v této chvíli pro bělehradskou vládu přijatelnou možností, žádá nicméně Srbsko, aby k otázce statutu zaujalo pragmatický přístup; vítá v tomto ohledu podpis protokolu o policejní spolupráci s misí EULEX a vyzývá k větší spolupráci s touto misí; kromě toho vyzývá Srbsko, aby se zdrželo blokování členství Kosova v mezinárodních organizacích a zejména jeho nedávné žádosti o členství ve Světové zdravotnické organizaci; zdůrazňuje, že konflikt má také dopad na regionální obchod a spolupráci v rámci Středoevropské dohody o volném obchodu (CEFTA), což má negativní vliv na hospodářství zemí tohoto regionu; vyzývá všechny zainteresované strany, aby přijaly pragmatický přístup k umožnění integrace Kosova v rámci regionu; zdůrazňuje v této souvislosti, že očekávané odborné stanovisko Mezinárodního soudního dvora o zákonnosti vyhlášení nezávislosti Kosova by nemělo bránit zainteresovaným stranám se jasně zavázat k účinné přeshraniční, regionální a místní spolupráci v nejlepším zájmu všeho obyvatelstva v Kosovu i sousedních zemích;

| 6. | připomíná, že každá země, která si přeje stát se členem EU, musí splnit přístupová kritéria, a že v případě západního Balkánu je rámcem jednání s EU proces stabilizace a přidružení; zdůrazňuje, že jedním ze tří důležitých cílů procesu stabilizace a přidružení je regionální spolupráce; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že každá země, která si přeje stát se členem EU, musí splnit přístupová kritéria, a že v případě západního Balkánu je rámcem jednání s EU proces stabilizace a přidružení; zdůrazňuje, že jedním ze tří důležitých cílů procesu stabilizace a přidružení je regionální spolupráce;

| 7. | zdůrazňuje, že regionální integrace a spolupráce je zásadní jak pro evropskou bezpečnost a stabilitu, tak pro vytváření příznivého kontextu pro normalizaci vztahů mezi Srbskem a Kosovem; zastává názor, že by byl žádoucí ucelený návrh týkající se bezpečnosti a spolupráce na západním Balkáně; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že regionální integrace a spolupráce je zásadní jak pro evropskou bezpečnost a stabilitu, tak pro vytváření příznivého kontextu pro normalizaci vztahů mezi Srbskem a Kosovem; zastává názor, že by byl žádoucí ucelený návrh týkající se bezpečnosti a spolupráce na západním Balkáně;

| 8. | vyzývá k posílení přeshraniční spolupráce, zejména na místní úrovni, mezi Srbskem a Kosovem v otázkách, kterým jejich občané přikládají význam, jako jsou životní prostředí, infrastruktura a obchod; |
| --- | --- |

8.

vyzývá k posílení přeshraniční spolupráce, zejména na místní úrovni, mezi Srbskem a Kosovem v otázkách, kterým jejich občané přikládají význam, jako jsou životní prostředí, infrastruktura a obchod;

| 9. | konstatuje, že některé členské státy uplatňují jednotně opatření pro zjednodušení vízového režimu, zatímco osm členských států stále požaduje vízové poplatky v plné výši; vyzývá členské státy EU a Komisi, aby vynaložily veškeré úsilí o rychlé přijetí jednotných, dočasně platných, zjednodušených postupů s cílem usnadnit občanům Kosova cestování, zejména s ohledem na možnosti, které nabízí nový kodex o vízech; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že některé členské státy uplatňují jednotně opatření pro zjednodušení vízového režimu, zatímco osm členských států stále požaduje vízové poplatky v plné výši; vyzývá členské státy EU a Komisi, aby vynaložily veškeré úsilí o rychlé přijetí jednotných, dočasně platných, zjednodušených postupů s cílem usnadnit občanům Kosova cestování, zejména s ohledem na možnosti, které nabízí nový kodex o vízech;

| 10. | vítá místní volby, které proběhly dne 15. listopadu 2009, jako první volby, za něž nesla politickou odpovědnost nová vláda Kosova; vítá skutečnost, že volby proběhly v obecně klidné a dobré atmosféře; zdůrazňuje nicméně, že byla hlášena řada nesrovnalostí; vyzývá orgány, aby neprodleně provedly doporučení mezinárodního společenství, včetně nezbytných úprav volebního práva s cílem objasnit, které soudní instance se zabývají stížnostmi, a jasně rozdělit pravomoci mezi ústřední volební komisi a komisí pro stížnosti a odvolání, aktualizovat seznam voličů a zajistit důslednou osvětu voličů; zdůrazňuje, že s ohledem na nadcházející všeobecné volby je krajně důležité, aby existovala politická vůle pokračovat v těchto reformách a aby byli povoláni k odpovědnosti ti, kteří jsou odpovědní za volební podvody; |
| --- | --- |

10.

vítá místní volby, které proběhly dne 15. listopadu 2009, jako první volby, za něž nesla politickou odpovědnost nová vláda Kosova; vítá skutečnost, že volby proběhly v obecně klidné a dobré atmosféře; zdůrazňuje nicméně, že byla hlášena řada nesrovnalostí; vyzývá orgány, aby neprodleně provedly doporučení mezinárodního společenství, včetně nezbytných úprav volebního práva s cílem objasnit, které soudní instance se zabývají stížnostmi, a jasně rozdělit pravomoci mezi ústřední volební komisi a komisí pro stížnosti a odvolání, aktualizovat seznam voličů a zajistit důslednou osvětu voličů; zdůrazňuje, že s ohledem na nadcházející všeobecné volby je krajně důležité, aby existovala politická vůle pokračovat v těchto reformách a aby byli povoláni k odpovědnosti ti, kteří jsou odpovědní za volební podvody;

| 11. | vyjadřuje politování nad tím, že Bělehrad nadále podporuje paralelní struktury v srbských enklávách, čímž zpochybňuje a oslabuje pravomoci nově vytvořených samosprávných celků; vyzývá Srbsko, aby přijalo konstruktivnější postoj a přestalo podporovat tyto struktury; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje politování nad tím, že Bělehrad nadále podporuje paralelní struktury v srbských enklávách, čímž zpochybňuje a oslabuje pravomoci nově vytvořených samosprávných celků; vyzývá Srbsko, aby přijalo konstruktivnější postoj a přestalo podporovat tyto struktury;

| 12. | znovu zdůrazňuje důležitost účinného provádění decentralizačního procesu a s radostí vítá hojnou účast kosovských Srbů z území na jih od řeky Ibar na posledních volbách, což považuje za krok k budování jejich udržitelné budoucnosti v zemi; naléhavě žádá vládu, aby plně podpořila nově zvolené vedení v těchto samosprávných celcích poskytnutím dostatečných finančních prostředků a politické podpory, aby mohly rychle zřídit nezbytné struktury a začít poskytovat za pomoci Komise důležité služby; považuje účinné fungování samosprávných celků za základní předpoklad účasti kosovských Srbů v politickém procesu a v administrativních strukturách Kosova; vyzývá mezinárodní společenství, aby podpořilo rozvojové a infrastrukturní projekty, které začínají realizovat nově vytvořené samosprávní celky; s cílem zabránit střetu s paralelně fungujícími strukturami, zejména v oblasti vzdělávání a zdravotní péče, žádá vládu, aby s pomocí zvláštního zástupce Evropské unie / představitele mezinárodního společenství navrhla strategii, jak v otázce těchto struktur postupovat; |
| --- | --- |

12.

znovu zdůrazňuje důležitost účinného provádění decentralizačního procesu a s radostí vítá hojnou účast kosovských Srbů z území na jih od řeky Ibar na posledních volbách, což považuje za krok k budování jejich udržitelné budoucnosti v zemi; naléhavě žádá vládu, aby plně podpořila nově zvolené vedení v těchto samosprávných celcích poskytnutím dostatečných finančních prostředků a politické podpory, aby mohly rychle zřídit nezbytné struktury a začít poskytovat za pomoci Komise důležité služby; považuje účinné fungování samosprávných celků za základní předpoklad účasti kosovských Srbů v politickém procesu a v administrativních strukturách Kosova; vyzývá mezinárodní společenství, aby podpořilo rozvojové a infrastrukturní projekty, které začínají realizovat nově vytvořené samosprávní celky; s cílem zabránit střetu s paralelně fungujícími strukturami, zejména v oblasti vzdělávání a zdravotní péče, žádá vládu, aby s pomocí zvláštního zástupce Evropské unie / představitele mezinárodního společenství navrhla strategii, jak v otázce těchto struktur postupovat;

| 13. | vítá otevření Evropského domu v severním Kosovu, je však znepokojen situací v severním Kosovu, které dosud trpí vážnými nedostatky z hlediska právního státu, rostoucím tlakem radikálních skupin a organizovaného zločinu na občanskou společnost a jejím zastrašováním; zdůrazňuje proto, jak je potřebné, aby Rada zajistila funkčnost mise na podporu právního státu na celém území Kosova, a žádá Komisi, aby zdůraznila význam její práce ve prospěch srbské komunity na severu a připomenula všem zúčastněným stranám, že místní, regionální a přeshraniční spolupráce je přínosem pro obyvatelstvo jako celek; v tomto ohledu vítá registraci obchodního zboží na celních přechodech 1 a 31, což napomohlo k omezení pašování v této oblasti, a vyzývá k zavedení dalších opatření, jejichž cílem bude znovuzavedení výběru celních poplatků; vyjadřuje obavu z problému stávajícího fungování soudnictví v mitrovické oblasti a vyzývá misi EULEX, vládu Kosova a zástupce komunity kosovských Srbů, aby dokončili dohodu o zaměstnání a jmenování soudců a žalobce na soudě v Severní Mitrovici z řad kosovských Srbů; podporuje plán na znovuzačlenění severu do politických a administrativních struktur Kosova a žádá, aby znovuzačlenění bylo provedeno s řádným přihlédnutím k citlivé problematice srbské menšiny s cílem zlepšit a posílit služby veřejné správy v regionu a zlepšit životní podmínky zdejších občanů, a to způsobem, který umožní samosprávu ve velké řadě oblastí; vyzývá misi EULEX, aby usilovala o zintenzivnění své činnosti na severu, zejména s cílem posílit dobré mezietnické vztahy, a aby informovala obyvatelstvo o důvodu akce EU a o pokračující misi na podporu právního státu; |
| --- | --- |

13.

vítá otevření Evropského domu v severním Kosovu, je však znepokojen situací v severním Kosovu, které dosud trpí vážnými nedostatky z hlediska právního státu, rostoucím tlakem radikálních skupin a organizovaného zločinu na občanskou společnost a jejím zastrašováním; zdůrazňuje proto, jak je potřebné, aby Rada zajistila funkčnost mise na podporu právního státu na celém území Kosova, a žádá Komisi, aby zdůraznila význam její práce ve prospěch srbské komunity na severu a připomenula všem zúčastněným stranám, že místní, regionální a přeshraniční spolupráce je přínosem pro obyvatelstvo jako celek; v tomto ohledu vítá registraci obchodního zboží na celních přechodech 1 a 31, což napomohlo k omezení pašování v této oblasti, a vyzývá k zavedení dalších opatření, jejichž cílem bude znovuzavedení výběru celních poplatků; vyjadřuje obavu z problému stávajícího fungování soudnictví v mitrovické oblasti a vyzývá misi EULEX, vládu Kosova a zástupce komunity kosovských Srbů, aby dokončili dohodu o zaměstnání a jmenování soudců a žalobce na soudě v Severní Mitrovici z řad kosovských Srbů; podporuje plán na znovuzačlenění severu do politických a administrativních struktur Kosova a žádá, aby znovuzačlenění bylo provedeno s řádným přihlédnutím k citlivé problematice srbské menšiny s cílem zlepšit a posílit služby veřejné správy v regionu a zlepšit životní podmínky zdejších občanů, a to způsobem, který umožní samosprávu ve velké řadě oblastí; vyzývá misi EULEX, aby usilovala o zintenzivnění své činnosti na severu, zejména s cílem posílit dobré mezietnické vztahy, a aby informovala obyvatelstvo o důvodu akce EU a o pokračující misi na podporu právního státu;

| 14. | Je velice znepokojen smrtelným výbuchem na severu Mitrovice dne 2. července 2010 během demonstrací proti otevření střediska státní správy, jež zabil jednoho člověka a zranil deset dalších osob a útokem ze dne 5. července 2010 na etnicky srbského člena poslanecké sněmovny Kosova; důrazně odsuzuje veškeré akty násilí a vyzývá strany, aby jednaly zodpovědně; naléhá na misi EULEX, aby učinila veškeré úsilí ke zmírnění napětí a zamezení dalšímu násilí a vyzývá kosovskou policii, aby s pomocí mise EULEX začala s nestranným vyšetřováním událostí, s cílem postavit pachatele před soud; |
| --- | --- |

14.

Je velice znepokojen smrtelným výbuchem na severu Mitrovice dne 2. července 2010 během demonstrací proti otevření střediska státní správy, jež zabil jednoho člověka a zranil deset dalších osob a útokem ze dne 5. července 2010 na etnicky srbského člena poslanecké sněmovny Kosova; důrazně odsuzuje veškeré akty násilí a vyzývá strany, aby jednaly zodpovědně; naléhá na misi EULEX, aby učinila veškeré úsilí ke zmírnění napětí a zamezení dalšímu násilí a vyzývá kosovskou policii, aby s pomocí mise EULEX začala s nestranným vyšetřováním událostí, s cílem postavit pachatele před soud;

| 15. | zdůrazňuje, že úspěch mise EULEX, jejímž úkolem je prosazování právního státu, je důležitý pro udržitelný rozvoj, konsolidaci orgánů a stabilitu Kosova a pro splnění cíle EU jakožto celosvětového hráče, jímž je upevňování míru; zdůrazňuje odpovědnost mise EULEX, pokud jde o její výkonné pravomoci a její mandát ke sledování, odbornému vedení a poskytování poradenství; v této souvislosti vyzývá misi EULEX k přijetí konkrétních opatření, která napomohou k tomu, aby se pokročilo s případy korupce ve vysokých kruzích; uznává významný pokrok, jehož bylo dosaženo v některých oblastech, jako např. policejní a celní služby, zdůrazňuje však, že je třeba pracovat intenzivněji, aby mise mohla konečně začít prokazovat hmatatelnější výsledky v dalších oblastech, zejména v případech korupce ve vysokých kruzích, v oblasti organizovaného zločinu a válečných zločinů; vítá proto rozhodnutí mise EULEX zabývat se rovněž případy možné korupce v těch nejvyšších vládních kruzích a na úrovni nejvyšších správních orgánů, a zdůrazňuje, že je nezbytné se i nadále ubírat touto cestou, má-li se zajistit důvěryhodnost mise EULEX a zviditelnit její činnost; zdůrazňuje, že v této souvislosti je velmi důležité věnovat zvláštní pozornost oblasti zadávání veřejných zakázek a že EULEX musí pokračovat v oblasti potírání organizovaného zločinu v zájmu dosažení konkrétních výsledků přímo na místě; v tomto ohledu je znepokojen velkým množstvím nevyřešených případů, jehož důvodem bylo neočekávané převedení velkého počtu případů na misi EULEX prozatímní správní misí OSN v Kosovu; zdůrazňuje, že počet soudců a žalobců, který byl nabídnut misi EULEX, je nedostatečný, a vyzývá členské státy, aby vyslaly požadovaný počet odborníků nebo zajistily, aby s nimi byla uzavřena smlouva; zdůrazňuje význam snížení administrativní zátěže v rámci mise EULEX; v tomto ohledu zdůrazňuje, že pro účinné fungování mise jsou nezbytné kompetentní interní vedení, koordinace a spolupráce; zdůrazňuje, že je třeba, aby práce mise EULEX byla transparentní a odpovědná a aby se citlivě zacházelo s politickým kontextem její činnosti s cílem posílit legitimitu mise v očích občanů; kromě toho zdůrazňuje, že je důležité udržovat bezprostřední komunikaci s vládou Kosova, jejími občany a sdělovacími prostředky; vyzývá misi EULEX, aby občany Kosova obeznamovala s výsledky, jichž dosáhla, a aby také usilovala o získání větší důvěry a věnovala pozornost očekávání občanů; vítá nedávné vytvoření kontrolní komise pro dodržování lidských práv, která bude mít za úkol šetřit stížnosti občanů, kteří tvrdí, že mise EULEX porušila při uplatňování svého výkonného mandátu jejich lidská práva; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že úspěch mise EULEX, jejímž úkolem je prosazování právního státu, je důležitý pro udržitelný rozvoj, konsolidaci orgánů a stabilitu Kosova a pro splnění cíle EU jakožto celosvětového hráče, jímž je upevňování míru; zdůrazňuje odpovědnost mise EULEX, pokud jde o její výkonné pravomoci a její mandát ke sledování, odbornému vedení a poskytování poradenství; v této souvislosti vyzývá misi EULEX k přijetí konkrétních opatření, která napomohou k tomu, aby se pokročilo s případy korupce ve vysokých kruzích; uznává významný pokrok, jehož bylo dosaženo v některých oblastech, jako např. policejní a celní služby, zdůrazňuje však, že je třeba pracovat intenzivněji, aby mise mohla konečně začít prokazovat hmatatelnější výsledky v dalších oblastech, zejména v případech korupce ve vysokých kruzích, v oblasti organizovaného zločinu a válečných zločinů; vítá proto rozhodnutí mise EULEX zabývat se rovněž případy možné korupce v těch nejvyšších vládních kruzích a na úrovni nejvyšších správních orgánů, a zdůrazňuje, že je nezbytné se i nadále ubírat touto cestou, má-li se zajistit důvěryhodnost mise EULEX a zviditelnit její činnost; zdůrazňuje, že v této souvislosti je velmi důležité věnovat zvláštní pozornost oblasti zadávání veřejných zakázek a že EULEX musí pokračovat v oblasti potírání organizovaného zločinu v zájmu dosažení konkrétních výsledků přímo na místě; v tomto ohledu je znepokojen velkým množstvím nevyřešených případů, jehož důvodem bylo neočekávané převedení velkého počtu případů na misi EULEX prozatímní správní misí OSN v Kosovu; zdůrazňuje, že počet soudců a žalobců, který byl nabídnut misi EULEX, je nedostatečný, a vyzývá členské státy, aby vyslaly požadovaný počet odborníků nebo zajistily, aby s nimi byla uzavřena smlouva; zdůrazňuje význam snížení administrativní zátěže v rámci mise EULEX; v tomto ohledu zdůrazňuje, že pro účinné fungování mise jsou nezbytné kompetentní interní vedení, koordinace a spolupráce; zdůrazňuje, že je třeba, aby práce mise EULEX byla transparentní a odpovědná a aby se citlivě zacházelo s politickým kontextem její činnosti s cílem posílit legitimitu mise v očích občanů; kromě toho zdůrazňuje, že je důležité udržovat bezprostřední komunikaci s vládou Kosova, jejími občany a sdělovacími prostředky; vyzývá misi EULEX, aby občany Kosova obeznamovala s výsledky, jichž dosáhla, a aby také usilovala o získání větší důvěry a věnovala pozornost očekávání občanů; vítá nedávné vytvoření kontrolní komise pro dodržování lidských práv, která bude mít za úkol šetřit stížnosti občanů, kteří tvrdí, že mise EULEX porušila při uplatňování svého výkonného mandátu jejich lidská práva;

| 16. | vyzývá své příslušné subjekty, zejména podvýbor pro bezpečnost a obranu, aby zintenzívnily dohled nad misí EULEX, a to případně ve spolupráci s kosovskou občanskou společností; za tímto účelem vyzývá Radu, aby Parlamentu předložila všechna řádná i mimořádná hodnocení a hodnotící zprávy týkající se mise EULEX; |
| --- | --- |

16.

vyzývá své příslušné subjekty, zejména podvýbor pro bezpečnost a obranu, aby zintenzívnily dohled nad misí EULEX, a to případně ve spolupráci s kosovskou občanskou společností; za tímto účelem vyzývá Radu, aby Parlamentu předložila všechna řádná i mimořádná hodnocení a hodnotící zprávy týkající se mise EULEX;

| 17. | bere na vědomí úsilí, které Srbsko i Kosovo vynakládá, aby byly prostřednictvím „pracovní skupiny pro osoby nezvěstné v důsledku událostí v Kosovu“ nalezeny osoby, které jsou pohřešovány od konfliktu v letech 1998–1999; zdůrazňuje, že je důležité tuto otázku vyřešit tím, že se od konfliktu odehrávajícího se v letech 1998–1999 pokročí dále; dále bere na vědomí přibližně 1 862 případů stále nezvěstných osob a vyzývá Kosovo i Srbsko, aby co nejvíce zintenzívnily jak vzájemnou spolupráci, tak i spolupráci s mezinárodním výborem Červeného kříže, misí EULEX a dalšími subjekty, s cílem pátrat po těchto osobách; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí úsilí, které Srbsko i Kosovo vynakládá, aby byly prostřednictvím „pracovní skupiny pro osoby nezvěstné v důsledku událostí v Kosovu“ nalezeny osoby, které jsou pohřešovány od konfliktu v letech 1998–1999; zdůrazňuje, že je důležité tuto otázku vyřešit tím, že se od konfliktu odehrávajícího se v letech 1998–1999 pokročí dále; dále bere na vědomí přibližně 1 862 případů stále nezvěstných osob a vyzývá Kosovo i Srbsko, aby co nejvíce zintenzívnily jak vzájemnou spolupráci, tak i spolupráci s mezinárodním výborem Červeného kříže, misí EULEX a dalšími subjekty, s cílem pátrat po těchto osobách;

| 18. | zdůrazňuje, že rok 2010 je jak pro kosovskou vládu, tak pro všechny úrovně správy rozhodujícím rokem pro dosažení pokroku při provádění klíčových reforem v oblastech, jako je boj proti korupci a organizovanému zločinu, decentralizace a reforma veřejné správy; zdůrazňuje, že má-li být postup provádění reforem úspěšný, musí být založen na důkladné diskuzi týkající se návrhů právních předpisů, do níž se zapojí všechny zúčastněné strany, včetně všech složek občanské společnosti; kromě toho připomíná vládě Kosova, že by měla věnovat zvláštní pozornost neprodlenému a účinnému provádění právních předpisů, bez něhož by přijetí právního rámce nemělo žádný skutečný dopad na situaci v zemi; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že rok 2010 je jak pro kosovskou vládu, tak pro všechny úrovně správy rozhodujícím rokem pro dosažení pokroku při provádění klíčových reforem v oblastech, jako je boj proti korupci a organizovanému zločinu, decentralizace a reforma veřejné správy; zdůrazňuje, že má-li být postup provádění reforem úspěšný, musí být založen na důkladné diskuzi týkající se návrhů právních předpisů, do níž se zapojí všechny zúčastněné strany, včetně všech složek občanské společnosti; kromě toho připomíná vládě Kosova, že by měla věnovat zvláštní pozornost neprodlenému a účinnému provádění právních předpisů, bez něhož by přijetí právního rámce nemělo žádný skutečný dopad na situaci v zemi;

| 19. | je velice znepokojen rozsáhlou korupcí, která zůstává společně s organizovaným zločinem jedním z největších problémů v Kosovu, a požaduje, aby byly učiněny okamžité kroky k řešení tohoto problému, a sice aby byl zlepšen právní rámec pro boj proti korupci, byla přijata protikorupční strategie a akční plán a byla posílena spolupráce s policejními a soudními orgány ve všech zemích tohoto regionu; je hluboce znepokojen nedávným krveprolitím, k němuž došlo u hranic Kosova v důsledku násilného incidentu, a vyzývá k okamžitému přijetí opatření, která by v budoucnu podobným incidentům zabránila a která by učinila přítrž pašování zbraní, jež přispívá k destabilizaci západobalkánského regionu; vítá zřízení zvláštního protikorupčního útvaru v rámci zvláštního úřadu státního žalobce v Kosovu, zdůrazňuje však, že je nezbytné zapojení všech ministrů příslušných oddělení, aby tento útvar mohl pracovat účinně, a že všichni zaměstnanci, kteří pracují na jednotlivých případech, musí být bezúhonní; požaduje urychlené přijetí právních předpisů upravujících financování politických stran, které by účinným a transparentním způsobem stanovily pravidla pro nakládání s finančními prostředky stran a zajistily by úplné zveřejnění jejich finančních výkazů; |
| --- | --- |

19.

je velice znepokojen rozsáhlou korupcí, která zůstává společně s organizovaným zločinem jedním z největších problémů v Kosovu, a požaduje, aby byly učiněny okamžité kroky k řešení tohoto problému, a sice aby byl zlepšen právní rámec pro boj proti korupci, byla přijata protikorupční strategie a akční plán a byla posílena spolupráce s policejními a soudními orgány ve všech zemích tohoto regionu; je hluboce znepokojen nedávným krveprolitím, k němuž došlo u hranic Kosova v důsledku násilného incidentu, a vyzývá k okamžitému přijetí opatření, která by v budoucnu podobným incidentům zabránila a která by učinila přítrž pašování zbraní, jež přispívá k destabilizaci západobalkánského regionu; vítá zřízení zvláštního protikorupčního útvaru v rámci zvláštního úřadu státního žalobce v Kosovu, zdůrazňuje však, že je nezbytné zapojení všech ministrů příslušných oddělení, aby tento útvar mohl pracovat účinně, a že všichni zaměstnanci, kteří pracují na jednotlivých případech, musí být bezúhonní; požaduje urychlené přijetí právních předpisů upravujících financování politických stran, které by účinným a transparentním způsobem stanovily pravidla pro nakládání s finančními prostředky stran a zajistily by úplné zveřejnění jejich finančních výkazů;

| 20. | zdůrazňuje zásadní význam reformy soudních orgánů a státních zastupitelství, které se stále ještě nacházejí v rané fázi vývoje, aby se zajistila nezávislost a profesionální přístup soudců a žalobců a občané mohli znovu získat důvěru v právní stát; v tomto ohledu vítá jmenování veřejného ochránce práv, soudců vrchního soudu, státních žalobců v rámci úřadu státního zastupitelství a žalobců zvláštního úřadu státního žalobce v Kosovu; je znepokojen skutečností, že nedostatky v systému ochrany svědků tvoří i nadále překážku bránící spravedlnosti u těch nejzávažnějších trestných činů; žádá přijetí a urychlené provedení zákona o soudech a zavedení účinného systému ochrany svědků a soudců; v tomto smyslu naléhá na zástupce mise EULEX, aby i nadále zveřejňovali zprávy o úkolech v oblasti právního státu, které je třeba v Kosovu ještě vykonat; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje zásadní význam reformy soudních orgánů a státních zastupitelství, které se stále ještě nacházejí v rané fázi vývoje, aby se zajistila nezávislost a profesionální přístup soudců a žalobců a občané mohli znovu získat důvěru v právní stát; v tomto ohledu vítá jmenování veřejného ochránce práv, soudců vrchního soudu, státních žalobců v rámci úřadu státního zastupitelství a žalobců zvláštního úřadu státního žalobce v Kosovu; je znepokojen skutečností, že nedostatky v systému ochrany svědků tvoří i nadále překážku bránící spravedlnosti u těch nejzávažnějších trestných činů; žádá přijetí a urychlené provedení zákona o soudech a zavedení účinného systému ochrany svědků a soudců; v tomto smyslu naléhá na zástupce mise EULEX, aby i nadále zveřejňovali zprávy o úkolech v oblasti právního státu, které je třeba v Kosovu ještě vykonat;

| 21. | žádá, aby bylo vyvinuto další úsilí ke zrychlení reformy veřejné správy s cílem vytvořit systém s odborně připravenými a nezávislými státními úředníky, kteří budou uznávat rovnoprávnost mezi ženami a muži a mezi nimiž budou zastoupeny různé etnické skupiny obyvatel v Kosovu; zdůrazňuje, že je nezbytné v této souvislosti přijmout a provádět legislativní rámec a věnovat odpovídající pozornost tomu, aby byly zajištěny lidské zdroje a k tomu potřebné finanční prostředky; je znepokojen politickým ovlivňováním, k němuž dochází při jmenování osob na klíčové pozice ve státní službě, a žádá, aby byla těmto praktikám, jež závažným způsobem narušují fungování státní správy, učiněna přítrž; |
| --- | --- |

21.

žádá, aby bylo vyvinuto další úsilí ke zrychlení reformy veřejné správy s cílem vytvořit systém s odborně připravenými a nezávislými státními úředníky, kteří budou uznávat rovnoprávnost mezi ženami a muži a mezi nimiž budou zastoupeny různé etnické skupiny obyvatel v Kosovu; zdůrazňuje, že je nezbytné v této souvislosti přijmout a provádět legislativní rámec a věnovat odpovídající pozornost tomu, aby byly zajištěny lidské zdroje a k tomu potřebné finanční prostředky; je znepokojen politickým ovlivňováním, k němuž dochází při jmenování osob na klíčové pozice ve státní službě, a žádá, aby byla těmto praktikám, jež závažným způsobem narušují fungování státní správy, učiněna přítrž;

| 22. | naléhavě žádá vládu Kosova, aby zajistila pluralitu médií, finanční a vydavatelskou nezávislost sdělovacích prostředků bez politických tlaků a transparentnost v otázce vlastnictví a financování; žádá, aby bylo dodržováno pracovní právo novinářů a byly přijaty účinné postupy na ochranu investigativních novinářů před nebezpečím; zdůrazňuje význam veřejných vysílacích stanic při poskytování vysoce kvalitních a nezávislých informací všemu obyvatelstvu a je znepokojen neexistencí udržitelného finančního systému, který by toto umožňoval; vítá investice vlády Kosova do oblasti přístupu k internetu; naléhá na tuto vládu, aby zajistila ještě dostupnější přístup k internetu pro občany Kosova; zdůrazňuje významnou roli necenzurovaného přístupu k internetu pro podnikatelskou a politickou sféru, a to zejména s cílem zvýšit účast mladých občanů v době konání voleb; vyjadřuje politování nad tím, že vláda Kosova náhle znemožnila přístup k systému mobilní komunikace na severu země; |
| --- | --- |

22.

naléhavě žádá vládu Kosova, aby zajistila pluralitu médií, finanční a vydavatelskou nezávislost sdělovacích prostředků bez politických tlaků a transparentnost v otázce vlastnictví a financování; žádá, aby bylo dodržováno pracovní právo novinářů a byly přijaty účinné postupy na ochranu investigativních novinářů před nebezpečím; zdůrazňuje význam veřejných vysílacích stanic při poskytování vysoce kvalitních a nezávislých informací všemu obyvatelstvu a je znepokojen neexistencí udržitelného finančního systému, který by toto umožňoval; vítá investice vlády Kosova do oblasti přístupu k internetu; naléhá na tuto vládu, aby zajistila ještě dostupnější přístup k internetu pro občany Kosova; zdůrazňuje významnou roli necenzurovaného přístupu k internetu pro podnikatelskou a politickou sféru, a to zejména s cílem zvýšit účast mladých občanů v době konání voleb; vyjadřuje politování nad tím, že vláda Kosova náhle znemožnila přístup k systému mobilní komunikace na severu země;

| 23. | vyzývá k podpoře a posílení poslanecké sněmovny Kosova, aby mohla účinným způsobem vykonávat své legislativní funkce a provádět demokratickou kontrolu vládních politických a rozpočtových činností; v tomto ohledu požaduje zavedení jednorázového twinningového programu s cílem nabídnout administrativním pracovníkům sněmovny Kosova možnost stáže v Evropském parlamentu a vyzývá parlamenty členských států, aby vytvořily twinningové programy s cílem nabídnout členům poslanecké sněmovny a administrativním pracovníkům Kosova příležitost výměnných pobytů a budování kapacit v oblasti parlamentních postupů tvorby právních předpisů a kontroly, zejména v případě zastoupení menšin ve sněmovně a opozičních skupin; |
| --- | --- |

23.

vyzývá k podpoře a posílení poslanecké sněmovny Kosova, aby mohla účinným způsobem vykonávat své legislativní funkce a provádět demokratickou kontrolu vládních politických a rozpočtových činností; v tomto ohledu požaduje zavedení jednorázového twinningového programu s cílem nabídnout administrativním pracovníkům sněmovny Kosova možnost stáže v Evropském parlamentu a vyzývá parlamenty členských států, aby vytvořily twinningové programy s cílem nabídnout členům poslanecké sněmovny a administrativním pracovníkům Kosova příležitost výměnných pobytů a budování kapacit v oblasti parlamentních postupů tvorby právních předpisů a kontroly, zejména v případě zastoupení menšin ve sněmovně a opozičních skupin;

| 24. | vyjadřuje uspokojení nad pokrokem, kterého vláda Kosova dosáhla s ohledem na přijetí právních předpisů na ochranu lidských práv, a vyzývá ji, aby neprodleně přijala zbývající právní předpisy; konstatuje však, že provádění právního rámce je nadále neuspokojivé a celkový pokrok je pomalý; požaduje aktivnější politiky, jejichž cílem bude boj proti veškeré diskriminaci (na základě etnického původu, náboženství, sexuální orientace, zdravotního postižení a jiné) a zajištění genderové rovnováhy i aktivní účasti menšin na politickém životě a v administrativních strukturách, ať už na celostátní nebo místní úrovni; zdůrazňuje význam, který má v tomto procesu vzdělávání; vyzývá vládu Kosova, aby menšinám zajistila vzdělávání v jejich jazyce, a to včetně osnov a učebnic, které jim pomohou zachovat jejich kulturu a identitu, a aby jim poskytla pomoc při rozvoji lidských zdrojů; |
| --- | --- |

24.

vyjadřuje uspokojení nad pokrokem, kterého vláda Kosova dosáhla s ohledem na přijetí právních předpisů na ochranu lidských práv, a vyzývá ji, aby neprodleně přijala zbývající právní předpisy; konstatuje však, že provádění právního rámce je nadále neuspokojivé a celkový pokrok je pomalý; požaduje aktivnější politiky, jejichž cílem bude boj proti veškeré diskriminaci (na základě etnického původu, náboženství, sexuální orientace, zdravotního postižení a jiné) a zajištění genderové rovnováhy i aktivní účasti menšin na politickém životě a v administrativních strukturách, ať už na celostátní nebo místní úrovni; zdůrazňuje význam, který má v tomto procesu vzdělávání; vyzývá vládu Kosova, aby menšinám zajistila vzdělávání v jejich jazyce, a to včetně osnov a učebnic, které jim pomohou zachovat jejich kulturu a identitu, a aby jim poskytla pomoc při rozvoji lidských zdrojů;

| 25. | je znepokojen vysokým výskytem domácího násilí, diskriminací žen a obchodováním s lidmi, zejména s dívkami a ženami za účelem sexuálního vykořisťování; žádá, aby byly učiněny aktivní kroky k zajištění rovnosti mezi ženami a muži a k účinné ochraně práv žen a dětí; |
| --- | --- |

25.

je znepokojen vysokým výskytem domácího násilí, diskriminací žen a obchodováním s lidmi, zejména s dívkami a ženami za účelem sexuálního vykořisťování; žádá, aby byly učiněny aktivní kroky k zajištění rovnosti mezi ženami a muži a k účinné ochraně práv žen a dětí;

| 26. | zdůrazňuje velice složitý odkaz ozbrojeného konfliktu, který narušil víru veřejnosti v možnost mírového řešení konfliktů jak mezi různými sociálními skupinami, tak v soukromém životě; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje velice složitý odkaz ozbrojeného konfliktu, který narušil víru veřejnosti v možnost mírového řešení konfliktů jak mezi různými sociálními skupinami, tak v soukromém životě;

| 27. | zdůrazňuje, že nestabilní politická situace, výskyt střetů mezi národnostními skupinami v některých regionech a špatné hospodářské podmínky brání trvalému návratu uprchlíků, a žádá, aby bylo vyvinuto větší úsilí s cílem tuto situaci zlepšit; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že nestabilní politická situace, výskyt střetů mezi národnostními skupinami v některých regionech a špatné hospodářské podmínky brání trvalému návratu uprchlíků, a žádá, aby bylo vyvinuto větší úsilí s cílem tuto situaci zlepšit;

| 28. | poukazuje na obtížnou situaci a diskriminaci, kterým čelí menšiny a zejména Romové, pokud jde o přístup ke vzdělávání, bydlení, sociálním službám a zaměstnání; vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je zrušení táborů postavených na olovem zamořené půdě na severu regionu Mitrovica a přesídlení rodin, které v těchto táborech přebývají, a vyzývá k neprodlenému provedení této iniciativy; sdílí obavy, které vyjádřil komisař Rady Evropy pro lidská práva, a sice že Kosovo zatím není s to poskytnout řádné podmínky pro opětovné začlenění násilně vystěhovaných Romů, a naléhavě žádá členské státy, aby upustily od tohoto postupu; bere v tomto ohledu na vědomí dohodu, které bylo dosaženo mezi německými a kosovskými orgány, o postupném navrácení 14 000 uprchlíků do Kosova, z nichž asi 10 000 jsou Romové, a naléhavě žádá Komisi, aby posílila asistenční programy pro konkrétní případy; vyzývá země účastnící se iniciativy Desetiletí romské integrace, aby umožnily zapojení Kosova do programů v rámci této iniciativy; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na obtížnou situaci a diskriminaci, kterým čelí menšiny a zejména Romové, pokud jde o přístup ke vzdělávání, bydlení, sociálním službám a zaměstnání; vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je zrušení táborů postavených na olovem zamořené půdě na severu regionu Mitrovica a přesídlení rodin, které v těchto táborech přebývají, a vyzývá k neprodlenému provedení této iniciativy; sdílí obavy, které vyjádřil komisař Rady Evropy pro lidská práva, a sice že Kosovo zatím není s to poskytnout řádné podmínky pro opětovné začlenění násilně vystěhovaných Romů, a naléhavě žádá členské státy, aby upustily od tohoto postupu; bere v tomto ohledu na vědomí dohodu, které bylo dosaženo mezi německými a kosovskými orgány, o postupném navrácení 14 000 uprchlíků do Kosova, z nichž asi 10 000 jsou Romové, a naléhavě žádá Komisi, aby posílila asistenční programy pro konkrétní případy; vyzývá země účastnící se iniciativy Desetiletí romské integrace, aby umožnily zapojení Kosova do programů v rámci této iniciativy;

| 29. | zdůrazňuje, že vzdělávání má zásadní význam jak pro poskytování dovedností mladým lidem, které jsou nezbytné na trhu práce, tak pro podporu usmíření mezi národnostními skupinami; v tomto ohledu vyzývá k postupnému zavádění společných tříd, v nichž se budou vyučovat menšinové jazyky, a to zejména srbština v případě žáků albánského původu a albánština v případě žáků všech menšin; vítá nedávné otevření Mezinárodní obchodní školy v Mitrovici, která kromě toho, že představuje významnou mezinárodní investici do místního hospodářství, přivádí studenty ze všech komunit, klade si za cíl zajistit mladým lidem vyhlídky do budoucnosti tím, že podporuje podnikání, a seznamuje je s evropskými profesionálními standardy, pokud jde o řízení podniků, řízení v oblasti životního prostředí a veřejnou správu; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že vzdělávání má zásadní význam jak pro poskytování dovedností mladým lidem, které jsou nezbytné na trhu práce, tak pro podporu usmíření mezi národnostními skupinami; v tomto ohledu vyzývá k postupnému zavádění společných tříd, v nichž se budou vyučovat menšinové jazyky, a to zejména srbština v případě žáků albánského původu a albánština v případě žáků všech menšin; vítá nedávné otevření Mezinárodní obchodní školy v Mitrovici, která kromě toho, že představuje významnou mezinárodní investici do místního hospodářství, přivádí studenty ze všech komunit, klade si za cíl zajistit mladým lidem vyhlídky do budoucnosti tím, že podporuje podnikání, a seznamuje je s evropskými profesionálními standardy, pokud jde o řízení podniků, řízení v oblasti životního prostředí a veřejnou správu;

| 30. | zdůrazňuje, že respektování kulturní rozmanitosti bylo vždy jednou z hlavních zásad evropského projektu a že náboženské a kulturní dědictví je nezbytným předpokladem pro dosažení míru a bezpečnosti v regionu; zdůrazňuje, že odpovídající ochrana kulturního dědictví je důležitá pro všechny kosovské komunity; vyzývá vládu Kosova, aby přistoupila k plánované institucionální reformě v oblasti kulturního dědictví; zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem pro provedení právních předpisů v oblasti kulturního dědictví je přijetí seznamu objektů kulturního dědictví; vítá činnost vyvíjenou zprostředkovatelem pro ochranu náboženského a kulturního dědictví srbské pravoslavné církve a vyzývá všechny zúčastněné strany k aktivní spolupráci s tímto subjektem; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že respektování kulturní rozmanitosti bylo vždy jednou z hlavních zásad evropského projektu a že náboženské a kulturní dědictví je nezbytným předpokladem pro dosažení míru a bezpečnosti v regionu; zdůrazňuje, že odpovídající ochrana kulturního dědictví je důležitá pro všechny kosovské komunity; vyzývá vládu Kosova, aby přistoupila k plánované institucionální reformě v oblasti kulturního dědictví; zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem pro provedení právních předpisů v oblasti kulturního dědictví je přijetí seznamu objektů kulturního dědictví; vítá činnost vyvíjenou zprostředkovatelem pro ochranu náboženského a kulturního dědictví srbské pravoslavné církve a vyzývá všechny zúčastněné strany k aktivní spolupráci s tímto subjektem;

| 31. | zdůrazňuje, že akademické výměny musí být podporovány a propagovány prostřednictvím programů jako Erasmus Mundus, aby obyvatelé Kosova měli možnost získat kvalifikaci a zkušenosti v EU a aby se posílily jejich kontakty s občany EU; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že akademické výměny musí být podporovány a propagovány prostřednictvím programů jako Erasmus Mundus, aby obyvatelé Kosova měli možnost získat kvalifikaci a zkušenosti v EU a aby se posílily jejich kontakty s občany EU;

| 32. | vyzývá kosovské orgány, aby aktivně podporovaly občanskou společnost a její účast na vytváření sociálních a hospodářských politik, přičemž by měla být plně podporována svoboda projevu a sdružování, zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hrají občanská společnost a nevládní organizace v procesu usmíření mezi etnickými skupinami, a vyzývá Komisi, aby zvýšila finanční podporu věnovanou na jejich činnost; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nezbytné začlenit tyto otázky do ročního plánu pro Kosovo v rámci nástroje předvstupní pomoci; poznamenává, že mezi jednotlivci z různých národnostních skupin existují dobré osobní a hlavně obchodní vztahy a že by kosovské orgány, občanská společnost a mezinárodní společenství měly vyvinout větší úsilí o podporu místních projektů, které posilují tento druh spolupráce; |
| --- | --- |

32.

vyzývá kosovské orgány, aby aktivně podporovaly občanskou společnost a její účast na vytváření sociálních a hospodářských politik, přičemž by měla být plně podporována svoboda projevu a sdružování, zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hrají občanská společnost a nevládní organizace v procesu usmíření mezi etnickými skupinami, a vyzývá Komisi, aby zvýšila finanční podporu věnovanou na jejich činnost; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nezbytné začlenit tyto otázky do ročního plánu pro Kosovo v rámci nástroje předvstupní pomoci; poznamenává, že mezi jednotlivci z různých národnostních skupin existují dobré osobní a hlavně obchodní vztahy a že by kosovské orgány, občanská společnost a mezinárodní společenství měly vyvinout větší úsilí o podporu místních projektů, které posilují tento druh spolupráce;

| 33. | je vážně znepokojen skutečností, že Kosovo zůstává nadále jednou z nejchudších zemí Evropy s nezaměstnaností převyšující 40 %; zdůrazňuje, že tato situace je neudržitelná a že špatné životní podmínky mají za následek narůstající nespokojenost ve společnosti; vyzývá k přijetí okamžitých opatření na zlepšení účinnosti sociálních systémů s cílem vytvořit systém podpory pro zranitelné skupiny společnosti a prosazovat aktivní politiky zaměstnanosti, které povedou ke snížení nezaměstnanosti; vyzývá v tomto ohledu Komisi, aby plně využila nástroje předvstupní pomoci k podpoře sociálně-hospodářského rozvoje Kosova, zejména s ohledem na mládež; vyzývá EU a její členské státy, aby přijaly co největší počet občanů Kosova jako sezónní pracovníky a v odvětvích vyznačujících se nedostatkem pracovních sil; |
| --- | --- |

33.

je vážně znepokojen skutečností, že Kosovo zůstává nadále jednou z nejchudších zemí Evropy s nezaměstnaností převyšující 40 %; zdůrazňuje, že tato situace je neudržitelná a že špatné životní podmínky mají za následek narůstající nespokojenost ve společnosti; vyzývá k přijetí okamžitých opatření na zlepšení účinnosti sociálních systémů s cílem vytvořit systém podpory pro zranitelné skupiny společnosti a prosazovat aktivní politiky zaměstnanosti, které povedou ke snížení nezaměstnanosti; vyzývá v tomto ohledu Komisi, aby plně využila nástroje předvstupní pomoci k podpoře sociálně-hospodářského rozvoje Kosova, zejména s ohledem na mládež; vyzývá EU a její členské státy, aby přijaly co největší počet občanů Kosova jako sezónní pracovníky a v odvětvích vyznačujících se nedostatkem pracovních sil;

| 34. | považuje hospodářský rozvoj za klíčový předpoklad řešení důležitých problémů v zemi, včetně jeho důležitého přínosu pro zlepšení situace žen a menšin a podporu vztahů mezi jednotlivými etnickými skupinami; zdůrazňuje v tomto ohledu důležitost zemědělského odvětví; vítá skutečnost, že se pracuje na přípravě řady právních předpisů a vyzývá k jejich rychlému přijetí; zdůrazňuje nicméně, že účinné provádění již přijatých právních rámců je základním předpokladem k tomu, aby se zlepšily podmínky na tomto území; |
| --- | --- |

34.

považuje hospodářský rozvoj za klíčový předpoklad řešení důležitých problémů v zemi, včetně jeho důležitého přínosu pro zlepšení situace žen a menšin a podporu vztahů mezi jednotlivými etnickými skupinami; zdůrazňuje v tomto ohledu důležitost zemědělského odvětví; vítá skutečnost, že se pracuje na přípravě řady právních předpisů a vyzývá k jejich rychlému přijetí; zdůrazňuje nicméně, že účinné provádění již přijatých právních rámců je základním předpokladem k tomu, aby se zlepšily podmínky na tomto území;

| 35. | zdůrazňuje, že Kosovo by mělo zvolit vhodné hospodářské politiky, které zajistí udržitelný hospodářský růst, ochranu životního prostředí a vytváření pracovních míst a snížení sociálního vyloučení; vyzývá kosovské orgány, aby zlepšily hospodářské prostředí pro zahraniční investice a transparentnost obchodních vztahů; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že Kosovo by mělo zvolit vhodné hospodářské politiky, které zajistí udržitelný hospodářský růst, ochranu životního prostředí a vytváření pracovních míst a snížení sociálního vyloučení; vyzývá kosovské orgány, aby zlepšily hospodářské prostředí pro zahraniční investice a transparentnost obchodních vztahů;

| 36. | požaduje přijetí aktivních opatření v oblasti energetiky, aby se zajistila energetická bezpečnost nezbytná pro rozvoj Kosova; zdůrazňuje, že rozsáhlé potřeby v oblasti energetické infrastruktury nabízí příležitost diversifikovat dodávky energie tak, aby zahrnovaly více ekologických zdrojů, modernizovat a zvýšit energetickou účinnost elektrické sítě a uplatnit nejlepší dostupné technologie, a to i v rámci plánovaných uhelných elektráren; žádá, aby byla s okamžitou platností uzavřena elektrárna Kosovo A a co nejdříve také Kosovo B, aniž by to mělo nepříznivý vliv na uspokojování energetických potřeb v zemi; |
| --- | --- |

36.

požaduje přijetí aktivních opatření v oblasti energetiky, aby se zajistila energetická bezpečnost nezbytná pro rozvoj Kosova; zdůrazňuje, že rozsáhlé potřeby v oblasti energetické infrastruktury nabízí příležitost diversifikovat dodávky energie tak, aby zahrnovaly více ekologických zdrojů, modernizovat a zvýšit energetickou účinnost elektrické sítě a uplatnit nejlepší dostupné technologie, a to i v rámci plánovaných uhelných elektráren; žádá, aby byla s okamžitou platností uzavřena elektrárna Kosovo A a co nejdříve také Kosovo B, aniž by to mělo nepříznivý vliv na uspokojování energetických potřeb v zemi;

| 37. | vyzývá kosovské orgány, aby pokračovaly v investování do energie z obnovitelných zdrojů a ve snaze o navázání regionální spolupráce v této oblasti; |
| --- | --- |

37.

vyzývá kosovské orgány, aby pokračovaly v investování do energie z obnovitelných zdrojů a ve snaze o navázání regionální spolupráce v této oblasti;

| 38. | poukazuje na to, že dopravní politika Kosova se dosud zaměřovala na budování silnic; lituje špatného stavu veřejné dopravy, zejména železnic; vyzývá kosovskou vládu, aby plně využívala prostředků z nástroje předvstupní pomoci k rozvoji, zdokonalování a modernizaci železniční sítě a ke zlepšování spojení se sousedními zeměmi jak v osobní, tak nákladní dopravě tak, aby bylo dosaženo udržitelné mobility; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že dopravní politika Kosova se dosud zaměřovala na budování silnic; lituje špatného stavu veřejné dopravy, zejména železnic; vyzývá kosovskou vládu, aby plně využívala prostředků z nástroje předvstupní pomoci k rozvoji, zdokonalování a modernizaci železniční sítě a ke zlepšování spojení se sousedními zeměmi jak v osobní, tak nákladní dopravě tak, aby bylo dosaženo udržitelné mobility;

| 39. | vyjadřuje znepokojení nad rozsáhlými ekologickými problémy, které se týkají půdy, ovzduší i vodních zdrojů, a vyzývá vládu, aby revidovala a prováděla legislativní rámec s cílem sjednotit jej s normami EU a aby zavedla osvětu v oblasti ochrany životního prostředí jako klíčovou součást vzdělávacího systému; |
| --- | --- |

39.

vyjadřuje znepokojení nad rozsáhlými ekologickými problémy, které se týkají půdy, ovzduší i vodních zdrojů, a vyzývá vládu, aby revidovala a prováděla legislativní rámec s cílem sjednotit jej s normami EU a aby zavedla osvětu v oblasti ochrany životního prostředí jako klíčovou součást vzdělávacího systému;

| 40. | zdůrazňuje, že je nezbytné sjednotit přítomnost EU v Kosovu s vývojem evropské služby pro vnější činnost, sestavováním delegací EU ve světě a přeměnou kontaktního úřadu Evropské komise na delegaci EU, aby se zlepšila účinnost a koordinace činnosti EU v Kosovu; bere na vědomí otevření nové kanceláře EU v Bělehradě v rámci mandátu ZZEU v Kosovu, která bude provozovat činnost nezávisle na stávající delegaci EU v Srbsku; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je nezbytné sjednotit přítomnost EU v Kosovu s vývojem evropské služby pro vnější činnost, sestavováním delegací EU ve světě a přeměnou kontaktního úřadu Evropské komise na delegaci EU, aby se zlepšila účinnost a koordinace činnosti EU v Kosovu; bere na vědomí otevření nové kanceláře EU v Bělehradě v rámci mandátu ZZEU v Kosovu, která bude provozovat činnost nezávisle na stávající delegaci EU v Srbsku;

| 41. | vyjadřuje politování nad nedostatečnou transparentností spojenou s posledním rozšířením mandátu ZZEU v Kosovu, včetně podstatného nárůstu položek; připomíná, že přijetí nové interinstitucionální dohody týkající se rozpočtových záležitostí bude muset v plné míře odpovídat požadavkům EP, pokud jde o informace, neboť bude muset zohlednit Lisabonskou smlouvu; |
| --- | --- |

41.

vyjadřuje politování nad nedostatečnou transparentností spojenou s posledním rozšířením mandátu ZZEU v Kosovu, včetně podstatného nárůstu položek; připomíná, že přijetí nové interinstitucionální dohody týkající se rozpočtových záležitostí bude muset v plné míře odpovídat požadavkům EP, pokud jde o informace, neboť bude muset zohlednit Lisabonskou smlouvu;

| 42. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě a Komisi, zvláštnímu zástupci Evropské unie / mezinárodnímu civilnímu zástupci v Kosovu, vládě a poslanecké sněmovně Kosova, vládě Srbska, členům mezinárodní řídící skupiny pro Kosovo a Radě bezpečnosti OSN. |
| --- | --- |

42.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě a Komisi, zvláštnímu zástupci Evropské unie / mezinárodnímu civilnímu zástupci v Kosovu, vládě a poslanecké sněmovně Kosova, vládě Srbska, členům mezinárodní řídící skupiny pro Kosovo a Radě bezpečnosti OSN.

---

(1)  Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 (1999).

(2)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 207.

(3)  Úř. věst. C 67 E, 18.3.2010, s. 126.

(4)  Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 1.

(5)  Příjaté texty, P7_TA(2009)0097.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/85

---

Čtvrtek, 8. července 2010Albánie

P7_TA(2010)0282

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Albánii

2011/C 351 E/13

Evropský parlament,

s ohledem na závěry předsednictví vydané v návaznosti na zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, týkající se vyhlídek zemí západního Balkánu na přistoupení k Evropské unii,

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2009–2010“ (KOM(2009)0533) a k němu připojenou zprávu o pokroku Albánie za rok 2009 (SEK(2009)1337) ze dne 14. října 2009,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/210/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství s Albánií o zrušení rozhodnutí 2006/54/ES (1),

s ohledem na první schůzi Parlamentního výboru stabilizace a přidružení EU – Albánie, která se konala ve dnech 3. a 4. května 2010,

s ohledem na závěry zasedání Rady stabilizace a přidružení EU – Albánie, které se konalo dne 18. května 2009,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/821/ES ze dne 8. listopadu 2007 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou o usnadnění udělování víz (2),

s ohledem na doporučení 16. zasedání meziparlamentního shromáždění EP – Albánie, které se konalo ve dnech 19. a 20. března 2009,

s ohledem na své rozhodnutí zintenzivnit politický dialog s Albánií na parlamentní úrovni v reakci na vstup dohody o stabilizaci a přidružení v platnost,

s ohledem na rezoluci Rady Evropy č. 1709(2010) o fungování demokratických institucí v Albánii,

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že obnovený konsenzus v otázce rozšíření vyjádřený v závěrech Evropské rady ze dnů 14. a 15. prosince 2006 znovu potvrzuje, že budoucnost zemí západního Balkánu je v EU, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že obnovený konsenzus v otázce rozšíření vyjádřený v závěrech Evropské rady ze dnů 14. a 15. prosince 2006 znovu potvrzuje, že budoucnost zemí západního Balkánu je v EU,

| B. | vzhledem k tomu, že vidina integrace do EU představuje pro západní Balkán motivaci k provedení různých reforem a měla by konstruktivním způsobem zlepšovat schopnost této oblasti dosáhnout míru, stability a předcházet konfliktům, k prohlubování dobrých sousedských vztahů a k řešení hospodářských a sociálních problémů prostřednictvím udržitelného rozvoje; vzhledem k tomu, že mají-li být vyhlídky na členství v EU realistické, nestačí pouze administrativní či technické postupy, nýbrž je zapotřebí, aby příslušní tvůrci politiky v členských státech přijali skutečný politický závazek, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vidina integrace do EU představuje pro západní Balkán motivaci k provedení různých reforem a měla by konstruktivním způsobem zlepšovat schopnost této oblasti dosáhnout míru, stability a předcházet konfliktům, k prohlubování dobrých sousedských vztahů a k řešení hospodářských a sociálních problémů prostřednictvím udržitelného rozvoje; vzhledem k tomu, že mají-li být vyhlídky na členství v EU realistické, nestačí pouze administrativní či technické postupy, nýbrž je zapotřebí, aby příslušní tvůrci politiky v členských státech přijali skutečný politický závazek,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 1. dubna 2009 vstoupila v platnost dohoda o stabilizaci a přidružení s Albánií; vzhledem k tomu, že tato země požádala dne 28. dubna 2009 o členství v EU a dne 14. dubna 2010 předložila Komisi vyplněný předvstupní dotazník; vzhledem k tomu, že Komise v současnosti připravuje své stanovisko k této záležitosti, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 1. dubna 2009 vstoupila v platnost dohoda o stabilizaci a přidružení s Albánií; vzhledem k tomu, že tato země požádala dne 28. dubna 2009 o členství v EU a dne 14. dubna 2010 předložila Komisi vyplněný předvstupní dotazník; vzhledem k tomu, že Komise v současnosti připravuje své stanovisko k této záležitosti,

| D. | vzhledem k tomu, že pokrok každé země na cestě ke vstupu do EU závisí na jejím úsilí o splnění kodaňských kritérií a podmínek spojených s procesem stabilizace a přidružení, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že pokrok každé země na cestě ke vstupu do EU závisí na jejím úsilí o splnění kodaňských kritérií a podmínek spojených s procesem stabilizace a přidružení,

| 1. | v souladu se závěry zasedání Evropské rady konaného v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, se salcburským prohlášením ze dne 11. března 2006 a následnými příslušnými závěry ze zasedání Rady potvrzuje, že plně podporuje žádost Albánie o členství v EU (a budoucí členství všech ostatních západobalkánských zemí), jakmile bude náležitě politicky stabilní a bude splňovat kodaňská kritéria; |
| --- | --- |

1.

v souladu se závěry zasedání Evropské rady konaného v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, se salcburským prohlášením ze dne 11. března 2006 a následnými příslušnými závěry ze zasedání Rady potvrzuje, že plně podporuje žádost Albánie o členství v EU (a budoucí členství všech ostatních západobalkánských zemí), jakmile bude náležitě politicky stabilní a bude splňovat kodaňská kritéria;

| 2. | uznává pokrok, jehož Albánie dosáhla v rámci reformního procesu, avšak zdůrazňuje, že je nutné vyvinout další značné úsilí potřebné jak k posílení demokracie a právního státu, tak k udržitelnému rozvoji země; |
| --- | --- |

2.

uznává pokrok, jehož Albánie dosáhla v rámci reformního procesu, avšak zdůrazňuje, že je nutné vyvinout další značné úsilí potřebné jak k posílení demokracie a právního státu, tak k udržitelnému rozvoji země;

| 3. | s uspokojením bere na vědomí, že Albánie zaslala Komisi dne 14. dubna 2010 vyplněný dotazník v rámci přípravy stanoviska k žádosti Albánie o členství v EU, a současně zdůrazňuje, že pokrok kandidátské země na cestě k členství v EU záleží na schopnosti této země plnit kodaňská kritéria, včetně existence stabilních institucí zaručujících demokracii; |
| --- | --- |

3.

s uspokojením bere na vědomí, že Albánie zaslala Komisi dne 14. dubna 2010 vyplněný dotazník v rámci přípravy stanoviska k žádosti Albánie o členství v EU, a současně zdůrazňuje, že pokrok kandidátské země na cestě k členství v EU záleží na schopnosti této země plnit kodaňská kritéria, včetně existence stabilních institucí zaručujících demokracii;

| 4. | vyjadřuje naději, že albánská vláda a opozice jasně chápou, že překonání stávajících politických rozporů má zásadní význam pro pokrok země na cestě k integraci do EU a pro posílení evropských ambicí albánských občanů; připomíná závěr ze zasedání Rady ve složení pro zahraniční věci, které se konalo dne 14. června 2010, že je nejvyšší čas najít řešení současné politické krize, jehož základ obstojí ve zkoušce času, a že je společnou odpovědností albánské vlády a opozice, aby transparentně a při plném dodržování albánské ústavy neprodleně nalezly řešení a postupy, které tato země bude potřebovat na své cestě do EU; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje naději, že albánská vláda a opozice jasně chápou, že překonání stávajících politických rozporů má zásadní význam pro pokrok země na cestě k integraci do EU a pro posílení evropských ambicí albánských občanů; připomíná závěr ze zasedání Rady ve složení pro zahraniční věci, které se konalo dne 14. června 2010, že je nejvyšší čas najít řešení současné politické krize, jehož základ obstojí ve zkoušce času, a že je společnou odpovědností albánské vlády a opozice, aby transparentně a při plném dodržování albánské ústavy neprodleně nalezly řešení a postupy, které tato země bude potřebovat na své cestě do EU;

| 5. | vyjadřuje politování nad politickou krizí, která v Albánii vypukla po parlamentních volbách v červnu 2009, a zdůrazňuje, že plně funkční a reprezentativní instituce (zejména parlament) jsou ústřední oporou pevného demokratického systému a že jako klíčová priorita evropského partnerství představují důležité politické kritérium integrace do EU; vítá rozhodnutí opozice podílet se aktivně na činnosti albánského parlamentu, lituje však skutečnosti, že navzdory nedávným rozhovorům zprostředkovaným EU nebylo dosud dosaženo konsenzu ohledně voleb v roce 2009; naléhavě žádá všechny politické strany, aby převzaly odpovědnost a zapojily se do konstruktivního politického dialogu, včetně diskusí o novém volebním zákoně, který by zajistil plně transparentní průběh budoucích voleb; zdůrazňuje, že východisko z patové situace lze nalézt pouze tehdy, bude-li v plné míře dodržována ústava a zásady transparentnosti; |
| --- | --- |

5.

vyjadřuje politování nad politickou krizí, která v Albánii vypukla po parlamentních volbách v červnu 2009, a zdůrazňuje, že plně funkční a reprezentativní instituce (zejména parlament) jsou ústřední oporou pevného demokratického systému a že jako klíčová priorita evropského partnerství představují důležité politické kritérium integrace do EU; vítá rozhodnutí opozice podílet se aktivně na činnosti albánského parlamentu, lituje však skutečnosti, že navzdory nedávným rozhovorům zprostředkovaným EU nebylo dosud dosaženo konsenzu ohledně voleb v roce 2009; naléhavě žádá všechny politické strany, aby převzaly odpovědnost a zapojily se do konstruktivního politického dialogu, včetně diskusí o novém volebním zákoně, který by zajistil plně transparentní průběh budoucích voleb; zdůrazňuje, že východisko z patové situace lze nalézt pouze tehdy, bude-li v plné míře dodržována ústava a zásady transparentnosti;

| 6. | je toho názoru, že je třeba co nejdříve realizovat základní dohodu o zřízení parlamentní vyšetřovací komise, jejímž úkolem bude prošetřit průběh parlamentních voleb v roce 2009, jejíž předseda a většina členů budou vybráni z řad opozice a která bude pověřena mandátem prošetřit materiál týkající se voleb; zdůrazňuje, že tato vyšetřovací komise by měla předložit své závěry včas, aby parlament mohl na základě jejích zjištění a návrhů předložených Úřadem OBSE pro demokratické instituce a lidská práva přijmout nové právní předpisy s dostatečným předstihem před příštími místními a regionálními volbami; |
| --- | --- |

6.

je toho názoru, že je třeba co nejdříve realizovat základní dohodu o zřízení parlamentní vyšetřovací komise, jejímž úkolem bude prošetřit průběh parlamentních voleb v roce 2009, jejíž předseda a většina členů budou vybráni z řad opozice a která bude pověřena mandátem prošetřit materiál týkající se voleb; zdůrazňuje, že tato vyšetřovací komise by měla předložit své závěry včas, aby parlament mohl na základě jejích zjištění a návrhů předložených Úřadem OBSE pro demokratické instituce a lidská práva přijmout nové právní předpisy s dostatečným předstihem před příštími místními a regionálními volbami;

| 7. | vyzývá vládu a opozici, aby se v případě, že se nepodaří nalézt řešení bez pomoci z vnějšku, dohodly na mediaci, např. společném přizvání zástupců Rady Evropy nebo Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

7.

vyzývá vládu a opozici, aby se v případě, že se nepodaří nalézt řešení bez pomoci z vnějšku, dohodly na mediaci, např. společném přizvání zástupců Rady Evropy nebo Evropského parlamentu;

| 8. | naléhavě žádá albánské orgány, aby co nejdříve navrhly a provedly reformu parlamentního jednacího řádu, založenou na konsenzu, která zajistí transparentnost ve vztahu k administrativním a finančním zdrojům, kvalitní právní předpisy vycházející z hlubokých odborných znalostí, posílené kontrolní funkce parlamentu a odpovídající práva a zastoupení opozice v parlamentních výborech a činnostech; vyzývá obě strany, většinu i opozici, aby vedly konstruktivní dialog s cílem zajistit otevřený a transparentní legislativní proces, v rámci něhož budou probíhat konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami a subjekty občanské společnosti a který by měl bez dalšího odkladu vést k přijetí a schválení klíčových právních předpisů, včetně zákonů, jež vyžadují schválení 3/5 většinou; |
| --- | --- |

8.

naléhavě žádá albánské orgány, aby co nejdříve navrhly a provedly reformu parlamentního jednacího řádu, založenou na konsenzu, která zajistí transparentnost ve vztahu k administrativním a finančním zdrojům, kvalitní právní předpisy vycházející z hlubokých odborných znalostí, posílené kontrolní funkce parlamentu a odpovídající práva a zastoupení opozice v parlamentních výborech a činnostech; vyzývá obě strany, většinu i opozici, aby vedly konstruktivní dialog s cílem zajistit otevřený a transparentní legislativní proces, v rámci něhož budou probíhat konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami a subjekty občanské společnosti a který by měl bez dalšího odkladu vést k přijetí a schválení klíčových právních předpisů, včetně zákonů, jež vyžadují schválení 3/5 většinou;

| 9. | vítá pokrok, kterého bylo dosaženo ve zdokonalování právního a správního rámce volebního procesu, a bere na vědomí celkově pozitivní hodnocení Benátské komise, jež vyjádřila ve svém společném stanovisku k volebnímu zákonu Albánské republiky; dále konstatuje, že podle hodnocení Úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva sice splnily parlamentní volby v červnu 2009 většinu mezinárodních standardů, avšak nezvýšily důvěru ve volební proces; upozorňuje na nutnost plně uplatňovat doporučení uvedená v závěrečné zprávě o parlamentních volbách z roku 2009, kterou vydal Úřad OBSE pro demokratické instituce a lidská práva, a vyzývá většinu i opozici v albánském parlamentu, aby okamžitě přistoupily k uplatňování těchto doporučení v plném rozsahu; |
| --- | --- |

9.

vítá pokrok, kterého bylo dosaženo ve zdokonalování právního a správního rámce volebního procesu, a bere na vědomí celkově pozitivní hodnocení Benátské komise, jež vyjádřila ve svém společném stanovisku k volebnímu zákonu Albánské republiky; dále konstatuje, že podle hodnocení Úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva sice splnily parlamentní volby v červnu 2009 většinu mezinárodních standardů, avšak nezvýšily důvěru ve volební proces; upozorňuje na nutnost plně uplatňovat doporučení uvedená v závěrečné zprávě o parlamentních volbách z roku 2009, kterou vydal Úřad OBSE pro demokratické instituce a lidská práva, a vyzývá většinu i opozici v albánském parlamentu, aby okamžitě přistoupily k uplatňování těchto doporučení v plném rozsahu;

| 10. | vyjadřuje zklamání nad tím, že na schůzích parlamentního právního výboru, které proběhly před plenárním zasedáním albánského parlamentu konaným dne 18. března 2010, se většina a opozice neshodly na návrzích týkajících se vyšetřovací komise k volbám z roku 2009; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje zklamání nad tím, že na schůzích parlamentního právního výboru, které proběhly před plenárním zasedáním albánského parlamentu konaným dne 18. března 2010, se většina a opozice neshodly na návrzích týkajících se vyšetřovací komise k volbám z roku 2009;

| 11. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné dosáhnout konsenzu napříč stranami v otázce hospodářských, politických a sociálních reforem, které by zlepšily blahobyt albánských občanů a umožnily této zemi pokročit na její cestě k členství v EU; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné dosáhnout konsenzu napříč stranami v otázce hospodářských, politických a sociálních reforem, které by zlepšily blahobyt albánských občanů a umožnily této zemi pokročit na její cestě k členství v EU;

| 12. | vítá skutečnost, že dne 27. května 2010 byl přijat legislativní návrh Komise o uvolnění vízového režimu, a vyzývá Komisi, aby v nadcházejících měsících prověřila plnění zbývajících kritérií s cílem připravit podmínky pro to, aby Rada a Parlament mohly schválit zavedení bezvízového styku pro albánské občany do konce roku 2010; |
| --- | --- |

12.

vítá skutečnost, že dne 27. května 2010 byl přijat legislativní návrh Komise o uvolnění vízového režimu, a vyzývá Komisi, aby v nadcházejících měsících prověřila plnění zbývajících kritérií s cílem připravit podmínky pro to, aby Rada a Parlament mohly schválit zavedení bezvízového styku pro albánské občany do konce roku 2010;

| 13. | vítá politickou podporu uvolnění vízového režimu, kterou vyjádřily strany napříč celým politickým spektrem v usnesení přijatém albánským parlamentem dne 11. března 2010; |
| --- | --- |

13.

vítá politickou podporu uvolnění vízového režimu, kterou vyjádřily strany napříč celým politickým spektrem v usnesení přijatém albánským parlamentem dne 11. března 2010;

| 14. | zdůrazňuje, že je důležité, aby dodržování lidských práv a práv menšin a jejich ochrana byly hlavní prioritou; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že je důležité, aby dodržování lidských práv a práv menšin a jejich ochrana byly hlavní prioritou;

| 15. | připomíná, že ochrana osobních údajů by měla být vždy zajištěna, a nikoli svévolně přehlížena, a vyzývá všechny orgány, aby se touto zásadou řídily ve své legislativní i jiné činnosti; |
| --- | --- |

15.

připomíná, že ochrana osobních údajů by měla být vždy zajištěna, a nikoli svévolně přehlížena, a vyzývá všechny orgány, aby se touto zásadou řídily ve své legislativní i jiné činnosti;

| 16. | bere na vědomí pokrok dosažený v souvislosti se soudním systémem, avšak zdůrazňuje, že provádění reforem je stále teprve v raném stádiu; zastává názor, že soudní reforma, včetně výkonu soudních rozhodnutí, je nezbytným předpokladem pro vyřízení žádosti Albánie o členství v EU, a zdůrazňuje, že je důležité, aby pravomoci v demokratické společnosti byly odděleny; vyzdvihuje skutečnost, že transparentní, nestranné a účinné soudnictví, nezávislé na jakémkoli tlaku ze strany politiků či jiných subjektů, je zásadní pro právní stát, a vyzývá k neprodlenému přijetí komplexní dlouhodobé strategie pro tuto oblast, jejíž součástí bude plán pro přijetí nezbytných právních předpisů a prováděcích opatření; vyzývá opozici, aby se podílela na vypracování této strategie a plně podpořila reformu soudnictví; dále zdůrazňuje, že pro oblast soudnictví je třeba zajistit dostatek finančních prostředků, aby mohlo v celé zemi efektivně fungovat; očekává nové iniciativy Komise v oblasti pomoci a vítá v tomto ohledu nedávné slavnostní otevření soudu pro závažné trestné činy v Tiraně; |
| --- | --- |

16.

bere na vědomí pokrok dosažený v souvislosti se soudním systémem, avšak zdůrazňuje, že provádění reforem je stále teprve v raném stádiu; zastává názor, že soudní reforma, včetně výkonu soudních rozhodnutí, je nezbytným předpokladem pro vyřízení žádosti Albánie o členství v EU, a zdůrazňuje, že je důležité, aby pravomoci v demokratické společnosti byly odděleny; vyzdvihuje skutečnost, že transparentní, nestranné a účinné soudnictví, nezávislé na jakémkoli tlaku ze strany politiků či jiných subjektů, je zásadní pro právní stát, a vyzývá k neprodlenému přijetí komplexní dlouhodobé strategie pro tuto oblast, jejíž součástí bude plán pro přijetí nezbytných právních předpisů a prováděcích opatření; vyzývá opozici, aby se podílela na vypracování této strategie a plně podpořila reformu soudnictví; dále zdůrazňuje, že pro oblast soudnictví je třeba zajistit dostatek finančních prostředků, aby mohlo v celé zemi efektivně fungovat; očekává nové iniciativy Komise v oblasti pomoci a vítá v tomto ohledu nedávné slavnostní otevření soudu pro závažné trestné činy v Tiraně;

| 17. | vítá skutečnost, že ústavní soud pozastavil uplatňování lustračního zákona a zákon je v současnosti revidován; požaduje intenzivnější konzultaci a širší konsenzus, zejména s Benátskou komisí, bude-li připravován nový návrh zákona, a zdůrazňuje, že je důležité zachovat nezávislost ústavních institucí; |
| --- | --- |

17.

vítá skutečnost, že ústavní soud pozastavil uplatňování lustračního zákona a zákon je v současnosti revidován; požaduje intenzivnější konzultaci a širší konsenzus, zejména s Benátskou komisí, bude-li připravován nový návrh zákona, a zdůrazňuje, že je důležité zachovat nezávislost ústavních institucí;

| 18. | vítá přijatá opatření k boji proti drobné korupci, a zejména přijetí souhrnného protikorupčního akčního plánu na rok 2010; upozorňuje na to, že boj proti korupci zůstává jedním z hlavních politických úkolů, že výsledky v oblasti prosazování práva a soudního stíhání jsou dosud nedostatečné a že je třeba učinit další rázná opatření, aby se zabránilo situacím, kdy osoby, které se dopustily korupce, unikají trestu; zdůrazňuje, že je nutné zřídit evidenci vyšetřování a rozsudků, a to i v případech korupce na vysoké úrovni, a pokračovat v uplatňování nejnovějších doporučení vydaných skupinou GRECO (Skupinou států proti korupci), zejména pokud jde o snižování počtu úředníků požívajících imunitu; vítá skutečnost, že strategické dokumenty byly zveřejněny s cílem umožnit sledování pokroku dosaženého při jejich provádění; dále žádá přijetí legislativního rámce, který zajistí plnou transparentnost financování politických stran; |
| --- | --- |

18.

vítá přijatá opatření k boji proti drobné korupci, a zejména přijetí souhrnného protikorupčního akčního plánu na rok 2010; upozorňuje na to, že boj proti korupci zůstává jedním z hlavních politických úkolů, že výsledky v oblasti prosazování práva a soudního stíhání jsou dosud nedostatečné a že je třeba učinit další rázná opatření, aby se zabránilo situacím, kdy osoby, které se dopustily korupce, unikají trestu; zdůrazňuje, že je nutné zřídit evidenci vyšetřování a rozsudků, a to i v případech korupce na vysoké úrovni, a pokračovat v uplatňování nejnovějších doporučení vydaných skupinou GRECO (Skupinou států proti korupci), zejména pokud jde o snižování počtu úředníků požívajících imunitu; vítá skutečnost, že strategické dokumenty byly zveřejněny s cílem umožnit sledování pokroku dosaženého při jejich provádění; dále žádá přijetí legislativního rámce, který zajistí plnou transparentnost financování politických stran;

| 19. | vítá úmysl zřídit ústav veřejné správy a vyzývá k další aktivitě při provádění strategie pro reformu veřejné správy a k zajištění plného vymáhání zákona o státní službě, včetně odpovídajícího systému řízení lidských zdrojů; upozorňuje na rizika spojená s politizací veřejné správy skrze netransparentní postupy náboru pracovníků a na praxi přijímání dočasných pracovníků mimo oblast působnosti zákona a vyzývá orgány, aby od této praxe upustily a zavedly nepolitickou státní službu založenou na zásluhách, což by rovněž přispělo ke zvýšení důvěry občanů ve veřejnou správu; |
| --- | --- |

19.

vítá úmysl zřídit ústav veřejné správy a vyzývá k další aktivitě při provádění strategie pro reformu veřejné správy a k zajištění plného vymáhání zákona o státní službě, včetně odpovídajícího systému řízení lidských zdrojů; upozorňuje na rizika spojená s politizací veřejné správy skrze netransparentní postupy náboru pracovníků a na praxi přijímání dočasných pracovníků mimo oblast působnosti zákona a vyzývá orgány, aby od této praxe upustily a zavedly nepolitickou státní službu založenou na zásluhách, což by rovněž přispělo ke zvýšení důvěry občanů ve veřejnou správu;

| 20. | podtrhuje zásadní význam profesionálních, nezávislých a rozmanitých sdělovacích prostředků, a to veřejných i soukromých, jako základního kamene demokracie; je znepokojen tím, že při dokončování právního rámce pro sdělovací prostředky bylo dosaženo jen nepatrného pokroku; naléhavě vyzývá orgány, aby učinily vše potřebné pro přijetí a provádění právního rámce, který bude v souladu se standardy EU, a aby zajistily nezávislost sdělovacích prostředků na politických či jakýchkoli jiných vlivech, a to i ze strany výkonné moci; je znepokojen tím, že na Národní radu pro rozhlasové a televizní vysílání je vyvíjen politický nátlak, a vyzývá příslušné orgány, aby zajistily její nezávislost; žádá, aby byla přijata opatření, která zajistí transparentnost ve vlastnických vztazích a financování sdělovacích prostředků; lituje toho, že neexistují pevně zakotvená pracovní práva novinářů, což oslabuje jejich možnost pracovat objektivně a nezávisle, a naléhavě vyzývá orgány, aby přijaly příslušné kroky, které povedou k řešení této situace; zejména žádá, aby byly přijaty právní předpisy upravující internetové vysílání a provedena revize občanského zákoníku, tak aby pomluva a urážka na cti nebyly považovány za trestný čin ani přestupek; vítá skutečnost, že vláda neomezuje přístup k internetu, a naléhavě vládu žádá, aby zajistila širší dostupnost internetu pro všechny občany; |
| --- | --- |

20.

podtrhuje zásadní význam profesionálních, nezávislých a rozmanitých sdělovacích prostředků, a to veřejných i soukromých, jako základního kamene demokracie; je znepokojen tím, že při dokončování právního rámce pro sdělovací prostředky bylo dosaženo jen nepatrného pokroku; naléhavě vyzývá orgány, aby učinily vše potřebné pro přijetí a provádění právního rámce, který bude v souladu se standardy EU, a aby zajistily nezávislost sdělovacích prostředků na politických či jakýchkoli jiných vlivech, a to i ze strany výkonné moci; je znepokojen tím, že na Národní radu pro rozhlasové a televizní vysílání je vyvíjen politický nátlak, a vyzývá příslušné orgány, aby zajistily její nezávislost; žádá, aby byla přijata opatření, která zajistí transparentnost ve vlastnických vztazích a financování sdělovacích prostředků; lituje toho, že neexistují pevně zakotvená pracovní práva novinářů, což oslabuje jejich možnost pracovat objektivně a nezávisle, a naléhavě vyzývá orgány, aby přijaly příslušné kroky, které povedou k řešení této situace; zejména žádá, aby byly přijaty právní předpisy upravující internetové vysílání a provedena revize občanského zákoníku, tak aby pomluva a urážka na cti nebyly považovány za trestný čin ani přestupek; vítá skutečnost, že vláda neomezuje přístup k internetu, a naléhavě vládu žádá, aby zajistila širší dostupnost internetu pro všechny občany;

| 21. | vítá zavedení právního rámce pro potírání organizované trestné činnosti a její předcházení, včetně praní špinavých peněz a obchodování s drogami a lidmi; bere na vědomí úsilí v boji proti organizovanému zločinu, upozorňuje však na to, že má-li být dosaženo konkrétních výsledků, je nezbytně nutné přijmout další opatření a vynaložit veškeré lidské i finanční zdroje; podtrhuje důležitost efektivního vyšetřování, soudního stíhání a potrestání pachatelů; vítá rozhodnutí zřídit interinstitucionální výbor pro opatření proti organizované trestné činnosti a nezákonnému obchodování, jemuž bude předsedat premiér; zdůrazňuje, že vzhledem k důsledkům organizované trestné činnosti v regionu je zapotřebí zvýšit úsilí o prohloubení policejní a soudní spolupráce s okolními zeměmi, včetně společné ostrahy hranic; |
| --- | --- |

21.

vítá zavedení právního rámce pro potírání organizované trestné činnosti a její předcházení, včetně praní špinavých peněz a obchodování s drogami a lidmi; bere na vědomí úsilí v boji proti organizovanému zločinu, upozorňuje však na to, že má-li být dosaženo konkrétních výsledků, je nezbytně nutné přijmout další opatření a vynaložit veškeré lidské i finanční zdroje; podtrhuje důležitost efektivního vyšetřování, soudního stíhání a potrestání pachatelů; vítá rozhodnutí zřídit interinstitucionální výbor pro opatření proti organizované trestné činnosti a nezákonnému obchodování, jemuž bude předsedat premiér; zdůrazňuje, že vzhledem k důsledkům organizované trestné činnosti v regionu je zapotřebí zvýšit úsilí o prohloubení policejní a soudní spolupráce s okolními zeměmi, včetně společné ostrahy hranic;

| 22. | zdůrazňuje, že velký význam přikládá organizacím občanské společnosti, a oceňuje, že vláda pozvolna zvyšuje četnost konzultací s nimi při navrhování zákonů a probíhajících reformách; vyzývá k přijetí dalších opatření, která by formalizovala a zvýšila účast občanské společnosti na tvorbě politiky a monitorování jejího provádění a účinnosti na všech úrovních, včetně transparentnosti organizací občanské společnosti a jejich financování; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že velký význam přikládá organizacím občanské společnosti, a oceňuje, že vláda pozvolna zvyšuje četnost konzultací s nimi při navrhování zákonů a probíhajících reformách; vyzývá k přijetí dalších opatření, která by formalizovala a zvýšila účast občanské společnosti na tvorbě politiky a monitorování jejího provádění a účinnosti na všech úrovních, včetně transparentnosti organizací občanské společnosti a jejich financování;

| 23. | zdůrazňuje význam programů mobility, zejména pokud se zaměřují na mládež, učitele a výzkumné pracovníky, a je toho názoru, že by se na těchto programech mělo podílet více účastníků; vítá v této souvislosti iniciativy, jejichž cílem je umožnit albánským studentům studovat v zemích EU; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje význam programů mobility, zejména pokud se zaměřují na mládež, učitele a výzkumné pracovníky, a je toho názoru, že by se na těchto programech mělo podílet více účastníků; vítá v této souvislosti iniciativy, jejichž cílem je umožnit albánským studentům studovat v zemích EU;

| 24. | konstatuje, že ačkoli jsou základní práva odborů uznána v ústavě, jejich činnosti je často zamezováno a omezení práva na stávku pracovníků ve státní službě a veřejných subjektech je ve srovnání s mezinárodními standardy nepřiměřené; lituje toho, že v nedávné době vláda získala aktiva odborů; vítá skutečnost, že Ústavní soud ve svém rozhodnutí ze dne 22. dubna 2010 označil tento zákon za neústavní, a vyzývá vládu, aby aktiva neprodleně vrátila; žádá albánskou vládu, aby plně respektovala práva odborů a učinila veškerá nezbytná právní opatření, která zaručí všem pracovníkům právo na účast v odborech, a to jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že ačkoli jsou základní práva odborů uznána v ústavě, jejich činnosti je často zamezováno a omezení práva na stávku pracovníků ve státní službě a veřejných subjektech je ve srovnání s mezinárodními standardy nepřiměřené; lituje toho, že v nedávné době vláda získala aktiva odborů; vítá skutečnost, že Ústavní soud ve svém rozhodnutí ze dne 22. dubna 2010 označil tento zákon za neústavní, a vyzývá vládu, aby aktiva neprodleně vrátila; žádá albánskou vládu, aby plně respektovala práva odborů a učinila veškerá nezbytná právní opatření, která zaručí všem pracovníkům právo na účast v odborech, a to jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru;

| 25. | vítá opatření přijatá za účelem zvýšení účasti žen na politickém životě; domnívá se však, že státní výbor pro rovné příležitosti má stále slabý vliv a zákon o rovnosti žen a mužů z velké části není prováděn; je proto toho názoru, že je třeba učinit další opatření, která by ženám usnadnila začlenění na trh práce a jejich účast na rozhodovacím procesu; |
| --- | --- |

25.

vítá opatření přijatá za účelem zvýšení účasti žen na politickém životě; domnívá se však, že státní výbor pro rovné příležitosti má stále slabý vliv a zákon o rovnosti žen a mužů z velké části není prováděn; je proto toho názoru, že je třeba učinit další opatření, která by ženám usnadnila začlenění na trh práce a jejich účast na rozhodovacím procesu;

| 26. | vítá nedávné právní reformy v oblasti ochrany obětí domácího násilí a obchodování s lidmi; nicméně konstatuje, že reformy nejsou dostatečné a měla by být přijata další opatření, a je nadále vážně znepokojen rozšířeným problémem domácího násilí a obchodování s ženami a dětmi za účelem sexuálního vykořisťování a nucené práce; vyjadřuje znepokojení nad tím, že ačkoli počet nahlášených případů v této oblasti značně vzrostl, často není zahájeno řádné policejní vyšetřování ani vydán soudní příkaz na ochranu obětí; vyzývá k plnému provádění platných právních předpisů v oblasti ochrany žen a dětí vůči všem formám násilí a k přijetí a provádění komplexního systému na jejich ochranu a navrácení do normálního života, jenž bude zahrnovat povinnou a účelnou registraci všech dětí a novorozenců, plné poskytování bezplatné právní, sociální a psychologické pomoci obětem, informační kampaně určené široké veřejnosti, náležité školení pracovníků donucovacích orgánů a vytvoření sítě azylových domů (jež budou dostatečné co do kvality i počtu a budou mít schopnost pokrýt různé potřeby obětí domácího násilí a obchodování); vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu zvýšila svou podporu albánským orgánům; |
| --- | --- |

26.

vítá nedávné právní reformy v oblasti ochrany obětí domácího násilí a obchodování s lidmi; nicméně konstatuje, že reformy nejsou dostatečné a měla by být přijata další opatření, a je nadále vážně znepokojen rozšířeným problémem domácího násilí a obchodování s ženami a dětmi za účelem sexuálního vykořisťování a nucené práce; vyjadřuje znepokojení nad tím, že ačkoli počet nahlášených případů v této oblasti značně vzrostl, často není zahájeno řádné policejní vyšetřování ani vydán soudní příkaz na ochranu obětí; vyzývá k plnému provádění platných právních předpisů v oblasti ochrany žen a dětí vůči všem formám násilí a k přijetí a provádění komplexního systému na jejich ochranu a navrácení do normálního života, jenž bude zahrnovat povinnou a účelnou registraci všech dětí a novorozenců, plné poskytování bezplatné právní, sociální a psychologické pomoci obětem, informační kampaně určené široké veřejnosti, náležité školení pracovníků donucovacích orgánů a vytvoření sítě azylových domů (jež budou dostatečné co do kvality i počtu a budou mít schopnost pokrýt různé potřeby obětí domácího násilí a obchodování); vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu zvýšila svou podporu albánským orgánům;

| 27. | uznává pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti ochrany menšin, a oceňuje, že již z velké části existuje přiměřený institucionální a legislativní rámec na ochranu menšin; konstatuje však, že v Albánii nadále přetrvává problém diskriminace, zejména pokud jde o skupiny obyvatel, které jsou jejím nejsnadnějším cílem, a o respektování pohlavní identity a sexuální orientace, a že na boj proti tomuto jevu je třeba vynaložit více úsilí, včetně zvyšování povědomí o této problematice; se znepokojením v této souvislosti bere na vědomí nedávnou demonstraci v Albánii proti homosexuálům; zdůrazňuje, že je třeba se intenzivněji zabývat prioritami evropského partnerství v oblasti menšin, konkrétně užíváním menšinových jazyků a zajištěním výuky v menšinových jazycích, jakož i nediskriminačním zacházením s příslušníky všech menšin; |
| --- | --- |

27.

uznává pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti ochrany menšin, a oceňuje, že již z velké části existuje přiměřený institucionální a legislativní rámec na ochranu menšin; konstatuje však, že v Albánii nadále přetrvává problém diskriminace, zejména pokud jde o skupiny obyvatel, které jsou jejím nejsnadnějším cílem, a o respektování pohlavní identity a sexuální orientace, a že na boj proti tomuto jevu je třeba vynaložit více úsilí, včetně zvyšování povědomí o této problematice; se znepokojením v této souvislosti bere na vědomí nedávnou demonstraci v Albánii proti homosexuálům; zdůrazňuje, že je třeba se intenzivněji zabývat prioritami evropského partnerství v oblasti menšin, konkrétně užíváním menšinových jazyků a zajištěním výuky v menšinových jazycích, jakož i nediskriminačním zacházením s příslušníky všech menšin;

| 28. | vítá novelu trestního zákona zaměřenou na rasově motivované trestné činy; oceňuje nedávné přijetí antidiskriminačního zákona, který byl vypracován ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti, a vyzývá k jeho urychlenému a účinnému provádění; vítá zejména zavedení funkce nezávislého komisaře pro ochranu vůči diskriminaci, jenž je odpovědný za monitorování provádění tohoto zákona a za prošetřování stížností; zdůrazňuje navíc, že má-li být provádění antidiskriminačních opatření účinné, je naléhavě nutné mít přesné a spolehlivé statistické údaje, a v této souvislosti upozorňuje na to, že je důležité, aby sčítání lidu, které se má v zemi uskutečnit v roce 2011, proběhlo v souladu s mezinárodně uznávanými standardy a aby při něm byla plně dodržena zásada svobodného sebeurčení; |
| --- | --- |

28.

vítá novelu trestního zákona zaměřenou na rasově motivované trestné činy; oceňuje nedávné přijetí antidiskriminačního zákona, který byl vypracován ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti, a vyzývá k jeho urychlenému a účinnému provádění; vítá zejména zavedení funkce nezávislého komisaře pro ochranu vůči diskriminaci, jenž je odpovědný za monitorování provádění tohoto zákona a za prošetřování stížností; zdůrazňuje navíc, že má-li být provádění antidiskriminačních opatření účinné, je naléhavě nutné mít přesné a spolehlivé statistické údaje, a v této souvislosti upozorňuje na to, že je důležité, aby sčítání lidu, které se má v zemi uskutečnit v roce 2011, proběhlo v souladu s mezinárodně uznávanými standardy a aby při něm byla plně dodržena zásada svobodného sebeurčení;

| 29. | vyzývá k vyvinutí dalšího úsilí s cílem zlepšit situaci Romů, kteří nadále žijí v obtížných podmínkách a čelí diskriminaci v přístupu ke vzdělávání, sociální ochraně, zdravotní péči, zaměstnání a slušnému bydlení; vítá v této souvislosti vládní akční plán desetiletí začleňování Romů, avšak upozorňuje, že při provádění tohoto akčního plánu by měly hrát klíčovou úlohu místní orgány a komunity a že by jim za tímto účelem měly být poskytnuty dostatečné finanční prostředky; vybízí příslušné orgány, aby akční plán prováděly a aby pravidelně zveřejňovaly zprávy o pokroku; |
| --- | --- |

29.

vyzývá k vyvinutí dalšího úsilí s cílem zlepšit situaci Romů, kteří nadále žijí v obtížných podmínkách a čelí diskriminaci v přístupu ke vzdělávání, sociální ochraně, zdravotní péči, zaměstnání a slušnému bydlení; vítá v této souvislosti vládní akční plán desetiletí začleňování Romů, avšak upozorňuje, že při provádění tohoto akčního plánu by měly hrát klíčovou úlohu místní orgány a komunity a že by jim za tímto účelem měly být poskytnuty dostatečné finanční prostředky; vybízí příslušné orgány, aby akční plán prováděly a aby pravidelně zveřejňovaly zprávy o pokroku;

| 30. | oceňuje, že v posledních letech došlo díky výraznému růstu reálného HDP ke značnému snížení chudoby; upozorňuje však, že navzdory hospodářskému pokroku žije značná část obyvatelstva stále v chudobě, a je tedy nutné soustavně usilovat o další snižování míry chudoby, zejména ve venkovských a horských oblastech; |
| --- | --- |

30.

oceňuje, že v posledních letech došlo díky výraznému růstu reálného HDP ke značnému snížení chudoby; upozorňuje však, že navzdory hospodářskému pokroku žije značná část obyvatelstva stále v chudobě, a je tedy nutné soustavně usilovat o další snižování míry chudoby, zejména ve venkovských a horských oblastech;

| 31. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti předcházení mučení a špatnému zacházení, včetně vězeňského systému; vyzývá ke zlepšení životních podmínek ve věznicích, tak aby odpovídaly standardům respektujícím lidskou důstojnost, a k boji proti rozsáhlé korupci pracovníků vězeňské služby; poukazuje na to, že je třeba dosáhnout pokroku ve snaze zlepšit podmínky ve vazebních zařízeních a věznicích v návaznosti na příslušná doporučení vydaná v roce 2008 Evropským výborem pro zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, a připomíná zjištění veřejného ochránce práv, že podmínky, v nichž vězni žijí, neodpovídají vnitrostátním ani mezinárodním normám v oblasti lidských práv a není vynakládáno dostatečné úsilí k boji proti rozsáhlé korupci pracovníků vězeňské služby; |
| --- | --- |

31.

vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti předcházení mučení a špatnému zacházení, včetně vězeňského systému; vyzývá ke zlepšení životních podmínek ve věznicích, tak aby odpovídaly standardům respektujícím lidskou důstojnost, a k boji proti rozsáhlé korupci pracovníků vězeňské služby; poukazuje na to, že je třeba dosáhnout pokroku ve snaze zlepšit podmínky ve vazebních zařízeních a věznicích v návaznosti na příslušná doporučení vydaná v roce 2008 Evropským výborem pro zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, a připomíná zjištění veřejného ochránce práv, že podmínky, v nichž vězni žijí, neodpovídají vnitrostátním ani mezinárodním normám v oblasti lidských práv a není vynakládáno dostatečné úsilí k boji proti rozsáhlé korupci pracovníků vězeňské služby;

| 32. | zdůrazňuje, že většina soudů neprovádí soudní přezkum u psychiatrických pacientů, takže nedobrovolně hospitalizovaným pacientům znemožňují předstoupit před soud; připomíná rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Dybeku v. Albánie a žádá záruku, aby vězni trpící psychickou poruchou nebyli umisťováni do stejných zařízení jako vězni, kteří takové poruchy nemají; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že většina soudů neprovádí soudní přezkum u psychiatrických pacientů, takže nedobrovolně hospitalizovaným pacientům znemožňují předstoupit před soud; připomíná rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Dybeku v. Albánie a žádá záruku, aby vězni trpící psychickou poruchou nebyli umisťováni do stejných zařízení jako vězni, kteří takové poruchy nemají;

| 33. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že děti bývají umisťovány do dětských domovů z důvodu chudoby, aniž by to bylo opravdu nutné, a nad trvalými následky, kterými tito sirotci trpí v dospělosti, stejně jako nad nerovným zacházením s nimi, pokud jde o přístup k sociálním službám, např. k bydlení; |
| --- | --- |

33.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že děti bývají umisťovány do dětských domovů z důvodu chudoby, aniž by to bylo opravdu nutné, a nad trvalými následky, kterými tito sirotci trpí v dospělosti, stejně jako nad nerovným zacházením s nimi, pokud jde o přístup k sociálním službám, např. k bydlení;

| 34. | domnívá se, že dobré vztahy Albánie s jejími sousedy mají zásadní význam pro regionální stabilitu, a vítá skutečnost, že vztahy mezi Albánií a Srbskem se v poslední době zlepšují a že se Albánie účastní na regionálních iniciativách, jako jsou Proces spolupráce v jihovýchodní Evropě, Rada pro regionální spolupráci, Energetické společenství, Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA), Dopravní observatoř pro jihovýchodní Evropu (SEETO) a jednání o uzavření smlouvy o dopravním společenství; zdůrazňuje, že pro řešení problémů, jako je obchodování s lidmi, má zásadní význam přeshraniční spolupráce v regionu; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že dobré vztahy Albánie s jejími sousedy mají zásadní význam pro regionální stabilitu, a vítá skutečnost, že vztahy mezi Albánií a Srbskem se v poslední době zlepšují a že se Albánie účastní na regionálních iniciativách, jako jsou Proces spolupráce v jihovýchodní Evropě, Rada pro regionální spolupráci, Energetické společenství, Středoevropská dohoda o volném obchodu (CEFTA), Dopravní observatoř pro jihovýchodní Evropu (SEETO) a jednání o uzavření smlouvy o dopravním společenství; zdůrazňuje, že pro řešení problémů, jako je obchodování s lidmi, má zásadní význam přeshraniční spolupráce v regionu;

| 35. | s uspokojením bere na vědomí, že Albánie vyvíjí iniciativy s cílem zrušit vízovou povinnost pro sousední země, což je pozitivní krok, jenž usnadňuje mezilidské kontakty a napomáhá procesu usmíření v regionu; zastává názor, že tyto iniciativy by měly probíhat současně s procesem uvolňování vízového režimu mezi zeměmi schengenského prostoru a západobalkánskými zeměmi; |
| --- | --- |

35.

s uspokojením bere na vědomí, že Albánie vyvíjí iniciativy s cílem zrušit vízovou povinnost pro sousední země, což je pozitivní krok, jenž usnadňuje mezilidské kontakty a napomáhá procesu usmíření v regionu; zastává názor, že tyto iniciativy by měly probíhat současně s procesem uvolňování vízového režimu mezi zeměmi schengenského prostoru a západobalkánskými zeměmi;

| 36. | chválí Albánii za to, že i v době celosvětové hospodářské recese prokazuje hospodářský růst; poukazuje nicméně na rozsáhlou albánskou neformální ekonomiku, vysokou míru nezaměstnanosti a neregulovaný trh práce, jež vedou k nejistotě zaměstnání a výrazně oslabují práva pracovníků; upozorňuje na nárůst fiskálních a veřejných dluhů; |
| --- | --- |

36.

chválí Albánii za to, že i v době celosvětové hospodářské recese prokazuje hospodářský růst; poukazuje nicméně na rozsáhlou albánskou neformální ekonomiku, vysokou míru nezaměstnanosti a neregulovaný trh práce, jež vedou k nejistotě zaměstnání a výrazně oslabují práva pracovníků; upozorňuje na nárůst fiskálních a veřejných dluhů;

| 37. | doufá, že nástroj předvstupní pomoci (IPA) pomůže zlepšit hospodářskou situaci Albánie; podotýká však, že programy financování z IPA musí doprovázet účinný systém hodnocení; |
| --- | --- |

37.

doufá, že nástroj předvstupní pomoci (IPA) pomůže zlepšit hospodářskou situaci Albánie; podotýká však, že programy financování z IPA musí doprovázet účinný systém hodnocení;

| 38. | zastává názor, že Albánie musí pokračovat v provádění nezbytných hospodářských politik, které zajistí udržitelný hospodářský růst, ochranu životního prostředí a vytváření pracovních míst; zdůrazňuje, že je důležité udržet makroekonomickou stabilitu; |
| --- | --- |

38.

zastává názor, že Albánie musí pokračovat v provádění nezbytných hospodářských politik, které zajistí udržitelný hospodářský růst, ochranu životního prostředí a vytváření pracovních míst; zdůrazňuje, že je důležité udržet makroekonomickou stabilitu;

| 39. | poukazuje na to, že v konsolidaci vlastnických práv zatím bylo dosaženo jen malého pokroku, což brání rozvoji funkčního trhu s pozemky; zdůrazňuje, že procesy registrace nemovitostí, soupisu státní půdy a případných odškodnění stále nejsou transparentní a je třeba je dokončit spravedlivým způsobem a aniž by docházelo k diskriminaci osob náležejících k menšinám; vyzývá k dalšímu úsilí, pokud jde o registraci nemovitosti, restituci majetku, legalizaci nepovolené výstavby a odškodnění; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na to, že v konsolidaci vlastnických práv zatím bylo dosaženo jen malého pokroku, což brání rozvoji funkčního trhu s pozemky; zdůrazňuje, že procesy registrace nemovitostí, soupisu státní půdy a případných odškodnění stále nejsou transparentní a je třeba je dokončit spravedlivým způsobem a aniž by docházelo k diskriminaci osob náležejících k menšinám; vyzývá k dalšímu úsilí, pokud jde o registraci nemovitosti, restituci majetku, legalizaci nepovolené výstavby a odškodnění;

| 40. | vítá snahy albánských orgánů o zlepšení podnikatelského prostředí pomocí zjednodušení postupů pro registraci podniků a udílení licencí a povolení; zdůrazňuje nicméně, že na této oblasti je třeba dále pracovat, neboť podnikatelské prostředí v Albánii je stále považováno za jedno z nejtvrdších na západním Balkánu; vyzývá orgány k odstranění četných nedostatků, například v souvislosti s postupy pro získávání vlastnických práv k půdě, dodržováním smluv, slabou veřejnou správou a vysokou mírou korupce; |
| --- | --- |

40.

vítá snahy albánských orgánů o zlepšení podnikatelského prostředí pomocí zjednodušení postupů pro registraci podniků a udílení licencí a povolení; zdůrazňuje nicméně, že na této oblasti je třeba dále pracovat, neboť podnikatelské prostředí v Albánii je stále považováno za jedno z nejtvrdších na západním Balkánu; vyzývá orgány k odstranění četných nedostatků, například v souvislosti s postupy pro získávání vlastnických práv k půdě, dodržováním smluv, slabou veřejnou správou a vysokou mírou korupce;

| 41. | s ohledem na skutečnost, že významná část albánské ekonomiky je založena na finančních prostředcích zasílaných Albánci žijícími v sousedních zemích, zdůrazňuje, že je třeba vytrvale pracovat na veřejných politikách a investicích do zdokonalování infrastruktury v oblastech, které jsou zásadní pro udržitelný hospodářský rozvoj a sociální soudržnost, jako je mimo jiné vzdělávání, zdraví, právo, doprava a zemědělství; |
| --- | --- |

41.

s ohledem na skutečnost, že významná část albánské ekonomiky je založena na finančních prostředcích zasílaných Albánci žijícími v sousedních zemích, zdůrazňuje, že je třeba vytrvale pracovat na veřejných politikách a investicích do zdokonalování infrastruktury v oblastech, které jsou zásadní pro udržitelný hospodářský rozvoj a sociální soudržnost, jako je mimo jiné vzdělávání, zdraví, právo, doprava a zemědělství;

| 42. | zdůrazňuje, že je třeba zaměřit se především na zabezpečení dodávek energie a diversifikaci energetických zdrojů a současně zlepšovat energetickou účinnost, a opakuje že je třeba dále pokročit v provádění zákona o energetické účinnosti z roku 2005; upozorňuje obzvláště na značný potenciál Albánie v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vyzývá k usilovnějším snahám o jejich další rozvoj s ohledem na to, že většina energetické infrastruktury země se právě buduje; vítá v této souvislosti nové projekty v odvětví hydroenergetiky a vyzývá k usilovnější činnosti, pokud jde o projekty solární a větrné energie; upozorňuje, že investice do energie z obnovitelných zdrojů vytvářejí příležitosti k růstu a zvyšování zaměstnanosti na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je třeba zaměřit se především na zabezpečení dodávek energie a diversifikaci energetických zdrojů a současně zlepšovat energetickou účinnost, a opakuje že je třeba dále pokročit v provádění zákona o energetické účinnosti z roku 2005; upozorňuje obzvláště na značný potenciál Albánie v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vyzývá k usilovnějším snahám o jejich další rozvoj s ohledem na to, že většina energetické infrastruktury země se právě buduje; vítá v této souvislosti nové projekty v odvětví hydroenergetiky a vyzývá k usilovnější činnosti, pokud jde o projekty solární a větrné energie; upozorňuje, že investice do energie z obnovitelných zdrojů vytvářejí příležitosti k růstu a zvyšování zaměstnanosti na místní a regionální úrovni;

| 43. | v souvislosti s projektem výstavby jaderné elektrárny v Albánii, jenž byl zveřejněn v roce 2007, zdůrazňuje zásadní význam jaderné bezpečnosti a ochrany před zářením; v této souvislosti poukazuje na to, že Albánie dosud nepodepsala Úmluvu o jaderné bezpečnosti ani Společnou úmluvu o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady; |
| --- | --- |

43.

v souvislosti s projektem výstavby jaderné elektrárny v Albánii, jenž byl zveřejněn v roce 2007, zdůrazňuje zásadní význam jaderné bezpečnosti a ochrany před zářením; v této souvislosti poukazuje na to, že Albánie dosud nepodepsala Úmluvu o jaderné bezpečnosti ani Společnou úmluvu o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady;

| 44. | důrazně žádá albánskou vládu, aby rozvíjela obnovitelné zdroje energie, zlepšovala provádění politiky nakládání s odpady a dále rozvíjela ekologicky udržitelný cestovní ruch v zájmu zachování obdivuhodného přírodního a architektonického dědictví země; |
| --- | --- |

44.

důrazně žádá albánskou vládu, aby rozvíjela obnovitelné zdroje energie, zlepšovala provádění politiky nakládání s odpady a dále rozvíjela ekologicky udržitelný cestovní ruch v zájmu zachování obdivuhodného přírodního a architektonického dědictví země;

| 45. | vyjadřuje znepokojení nad špatným stavem veřejné dopravy, zejména železnic; vyzývá albánskou vládu, aby plně využívala prostředků z nástroje předvstupní pomoci k rozvoji, zdokonalování a modernizaci železniční sítě a aby zlepšovala spojení se sousedními zeměmi jak v osobní, tak nákladní dopravě; |
| --- | --- |

45.

vyjadřuje znepokojení nad špatným stavem veřejné dopravy, zejména železnic; vyzývá albánskou vládu, aby plně využívala prostředků z nástroje předvstupní pomoci k rozvoji, zdokonalování a modernizaci železniční sítě a aby zlepšovala spojení se sousedními zeměmi jak v osobní, tak nákladní dopravě;

| 46. | vyzývá k většímu pokroku, pokud jde o ochranu životního prostředí, a to jak v městských, tak venkovských oblastech, dále k plnému uplatňování právních předpisů v oblasti životního prostředí a k posílení regionální spolupráce za účelem zvyšování udržitelnosti z hlediska životního prostředí; v této souvislosti vítá dohodu o ochraně a udržitelném rozvoji Národního parku Prespa, kterou podepsala Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Řecko a Komise; |
| --- | --- |

46.

vyzývá k většímu pokroku, pokud jde o ochranu životního prostředí, a to jak v městských, tak venkovských oblastech, dále k plnému uplatňování právních předpisů v oblasti životního prostředí a k posílení regionální spolupráce za účelem zvyšování udržitelnosti z hlediska životního prostředí; v této souvislosti vítá dohodu o ochraně a udržitelném rozvoji Národního parku Prespa, kterou podepsala Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Řecko a Komise;

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Albánie. |
| --- | --- |

47.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Albánie.

---

(1)  Úř. věst. L 80, 19.3.2008, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 84.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/92

---

Čtvrtek, 8. července 2010Situace v Kyrgyzstánu

P7_TA(2010)0283

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o situaci v Kyrgyzstánu

2011/C 351 E/14

Evropský parlament,

s ohledem na svá předchozí usnesení o Kyrgyzstánu a Střední Asii, zejména na usnesení ze dne 12. května 2005 a ze dne 6. května 2010,

s ohledem na své usnesení ze dne 20. února 2008 o strategii EU pro Střední Asii (1),

s ohledem na program EU pro předcházení násilným konfliktům přijatý Evropskou radou v Göteborgu v roce 2001,

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise / vysoké představitelky Unie Catherine Ashtonové o nových střetech, k nimž došlo dne 11. června 2010, a o ústavním referendu ze dne 28. června 2010,

s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 14. června 2010,

s ohledem na společné prohlášení zvláštního vyslance úřadujícího předsedy OBSE, zvláštního zástupce OSN a zvláštního zástupce EU v Kyrgyzstánu o situaci v Kyrgyzstánu ze dne 16. června 2010,

s ohledem na strategii EU pro nové partnerství se Střední Asií přijatou Evropskou radou na zasedání konaném ve dnech 21. a 22. června 2007,

s ohledem na společnou zprávu o pokroku ze dne 14. června 2010, kterou Rada a Komise předložily Evropské radě a která se týkala provádění Strategie EU pro Střední Asii,

s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi EU a Kyrgyzstánem, která vstoupila v platnost v roce 1999,

s ohledem na regionální strategický dokument Evropského společenství pro pomoc Střední Asii na období 2007–2013,

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 11. června 2010 vypukly ve městech a Džalal-Abad na jihu Kyrgyzstánu násilné střety, které se vyostřily tak, že dne 14. června 2010 do ulic těchto měst údajně vtrhly stovky ozbrojených mužů, kteří stříleli na civilisty, podpalovali obchody a své oběti si vybírali na základě etnické příslušnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 11. června 2010 vypukly ve městech a Džalal-Abad na jihu Kyrgyzstánu násilné střety, které se vyostřily tak, že dne 14. června 2010 do ulic těchto měst údajně vtrhly stovky ozbrojených mužů, kteří stříleli na civilisty, podpalovali obchody a své oběti si vybírali na základě etnické příslušnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že podle údajů kyrgyzských orgánů zahynulo při těchto střetech přibližně 300 osob, ačkoli zaznívají obavy, mj. z úst vedoucí představitelky prozatímní vlády Rozy Otunbajevové, že skutečný počet by mohl být daleko vyšší; vzhledem k tomu, že více než 2 000 osob bylo zraněno nebo hospitalizováno a mnoho lidí je stále nezvěstných, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle údajů kyrgyzských orgánů zahynulo při těchto střetech přibližně 300 osob, ačkoli zaznívají obavy, mj. z úst vedoucí představitelky prozatímní vlády Rozy Otunbajevové, že skutečný počet by mohl být daleko vyšší; vzhledem k tomu, že více než 2 000 osob bylo zraněno nebo hospitalizováno a mnoho lidí je stále nezvěstných,

| C. | vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v důsledku násilí bylo na 300 000 osob přemístěno v rámci země a že na 100 000 osob našlo útočiště v blízkém Uzbekistánu; vzhledem k tomu, že vláda v Taškentu za přispění mezinárodních organizací poskytla uprchlíkům humanitární pomoc, ale dne 14. června 2010 uzavřela hranice s Kyrgyzstánem s poukazem na to, že nemá dostatečné kapacity k přijetí dalších uprchlíků, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v důsledku násilí bylo na 300 000 osob přemístěno v rámci země a že na 100 000 osob našlo útočiště v blízkém Uzbekistánu; vzhledem k tomu, že vláda v Taškentu za přispění mezinárodních organizací poskytla uprchlíkům humanitární pomoc, ale dne 14. června 2010 uzavřela hranice s Kyrgyzstánem s poukazem na to, že nemá dostatečné kapacity k přijetí dalších uprchlíků,

| D. | vzhledem k tomu, že prozatímní vláda vyhlásila v dané oblasti výjimečný stav a bezpečnostním jednotkám se nepodařilo dostat situaci pod kontrolu; vzhledem k tomu, že prozatímní prezidentka Roza Otunbajevová se obrátila na ruského prezidenta Medveděva a Organizaci Smlouvy o kolektivní bezpečnosti s žádostí o poskytnutí vojenské podpory při opětovném nastolení pořádku, avšak byla odmítnuta; vzhledem k tomu, že žádost o vyslání mezinárodních policejních sil byla předložena organizaci OBSE, která ji v současnosti zpracovává, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že prozatímní vláda vyhlásila v dané oblasti výjimečný stav a bezpečnostním jednotkám se nepodařilo dostat situaci pod kontrolu; vzhledem k tomu, že prozatímní prezidentka Roza Otunbajevová se obrátila na ruského prezidenta Medveděva a Organizaci Smlouvy o kolektivní bezpečnosti s žádostí o poskytnutí vojenské podpory při opětovném nastolení pořádku, avšak byla odmítnuta; vzhledem k tomu, že žádost o vyslání mezinárodních policejních sil byla předložena organizaci OBSE, která ji v současnosti zpracovává,

| E. | vzhledem k tomu, že EU má jednoznačný zájem na tom, aby byl Kyrgyzstán demokratickou a hospodářsky prosperující zemí žijící v míru; vzhledem k tomu, že se EU zavázala, zejména prostřednictvím Strategie pro Střední Asii, k tomu, že bude zemím této oblasti partnerem; vzhledem k tomu, že v současnosti je naléhavě nutné, aby mezinárodní společenství vyvinulo mnohem větší úsilí, přičemž reakce EU ovlivní její důvěryhodnost coby partnera, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že EU má jednoznačný zájem na tom, aby byl Kyrgyzstán demokratickou a hospodářsky prosperující zemí žijící v míru; vzhledem k tomu, že se EU zavázala, zejména prostřednictvím Strategie pro Střední Asii, k tomu, že bude zemím této oblasti partnerem; vzhledem k tomu, že v současnosti je naléhavě nutné, aby mezinárodní společenství vyvinulo mnohem větší úsilí, přičemž reakce EU ovlivní její důvěryhodnost coby partnera,

| F. | vzhledem k tomu, že Komise vyčlenila 5 milionů eur na poskytnutí mimořádné lékařské podpory, humanitární pomoci, nepotravinového materiálu, ochrany a psychologické podpory lidem postiženým krizí; vzhledem k tomu, že tato pomoc by měla být srovnatelná s naléhavou žádostí OSN o poskytnutí 71 milionů USD pro nouzovou pomoc, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Komise vyčlenila 5 milionů eur na poskytnutí mimořádné lékařské podpory, humanitární pomoci, nepotravinového materiálu, ochrany a psychologické podpory lidem postiženým krizí; vzhledem k tomu, že tato pomoc by měla být srovnatelná s naléhavou žádostí OSN o poskytnutí 71 milionů USD pro nouzovou pomoc,

| G. | vzhledem k tomu, že EU prostřednictvím Göteborgského programu přijatého v roce 2001 a následných dokumentů uznává, že je důležité předcházet konfliktům, a vzhledem k tomu, že současná situace v Kyrgyzstánu vyžaduje, aby teoretické úvahy vyústily v konkrétní kroky, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU prostřednictvím Göteborgského programu přijatého v roce 2001 a následných dokumentů uznává, že je důležité předcházet konfliktům, a vzhledem k tomu, že současná situace v Kyrgyzstánu vyžaduje, aby teoretické úvahy vyústily v konkrétní kroky,

| H. | vzhledem k tomu, že v referendu, které proběhlo v poklidné atmosféře dne 27. června 2010 a zaznamenalo vysokou účast, se více než 90 % voličů vyslovilo pro novou ústavu, která vyvažuje pravomoci prezidenta a parlamentu, potvrdilo Rozu Otunbajevovou jako prozatímní prezidentku do 31. prosince 2011 a hlasovalo pro rozpuštění ústavního soudu; vzhledem ke skutečnosti, že datum konání parlamentních voleb je stanoveno na 10. října 2010, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v referendu, které proběhlo v poklidné atmosféře dne 27. června 2010 a zaznamenalo vysokou účast, se více než 90 % voličů vyslovilo pro novou ústavu, která vyvažuje pravomoci prezidenta a parlamentu, potvrdilo Rozu Otunbajevovou jako prozatímní prezidentku do 31. prosince 2011 a hlasovalo pro rozpuštění ústavního soudu; vzhledem ke skutečnosti, že datum konání parlamentních voleb je stanoveno na 10. října 2010,

| I. | vzhledem k tomu, že země Střední Asie čelí řadě společných problémů, jako je chudoba a vážné ohrožení osob a potřeba posílit demokracii, řádnou správu a právní stát; vzhledem k tomu, že je třeba oživit a posílit regionální spolupráci s cílem dosáhnout společného přístupu k problémům a výzvám, kterým tato oblast čelí; vzhledem k tomu, že je nutné, aby regionální a mezinárodní aktéři zaujali k problémům a výzvám tohoto regionu jednotnější přístup, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že země Střední Asie čelí řadě společných problémů, jako je chudoba a vážné ohrožení osob a potřeba posílit demokracii, řádnou správu a právní stát; vzhledem k tomu, že je třeba oživit a posílit regionální spolupráci s cílem dosáhnout společného přístupu k problémům a výzvám, kterým tato oblast čelí; vzhledem k tomu, že je nutné, aby regionální a mezinárodní aktéři zaujali k problémům a výzvám tohoto regionu jednotnější přístup,

| J. | vzhledem k tomu, že EU musí vždy naplňovat svůj závazek, kterým je začleňování otázek lidských práv, demokracie a zásad právního státu do dohod, které uzavírá se třetími zeměmi, a podpora demokratických reforem prostřednictvím soudržných politik, jež posilují důvěryhodnost EU jako regionálního aktéra, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU musí vždy naplňovat svůj závazek, kterým je začleňování otázek lidských práv, demokracie a zásad právního státu do dohod, které uzavírá se třetími zeměmi, a podpora demokratických reforem prostřednictvím soudržných politik, jež posilují důvěryhodnost EU jako regionálního aktéra,

| 1. | je hluboce znepokojen tragickými násilnými konflikty, které propukly v jižním Kyrgyzstánu, a vyjadřuje soustrast rodinám všech obětí těchto událostí; |
| --- | --- |

1.

je hluboce znepokojen tragickými násilnými konflikty, které propukly v jižním Kyrgyzstánu, a vyjadřuje soustrast rodinám všech obětí těchto událostí;

| 2. | odsuzuje nedávnou vlnu násilí v jižním Kyrgyzstánu; hluboce lituje ztráty lidských životů a vyjadřuje naději, že konflikt v Kyrgyzstánu bude moci být vyřešen mírovou cestou, a to na základě dodržování zásad demokracie, právního státu a lidských práv; |
| --- | --- |

2.

odsuzuje nedávnou vlnu násilí v jižním Kyrgyzstánu; hluboce lituje ztráty lidských životů a vyjadřuje naději, že konflikt v Kyrgyzstánu bude moci být vyřešen mírovou cestou, a to na základě dodržování zásad demokracie, právního státu a lidských práv;

| 3. | vyzývá dočasnou vládu, aby hodnověrně, nestranně a nezávisle vyšetřila tyto násilnosti, pokud možno za přispění mezinárodních aktérů, s cílem postavit pachatele před soud; |
| --- | --- |

3.

vyzývá dočasnou vládu, aby hodnověrně, nestranně a nezávisle vyšetřila tyto násilnosti, pokud možno za přispění mezinárodních aktérů, s cílem postavit pachatele před soud;

| 4. | vyzývá prozatímní orgány, aby vynaložily veškeré úsilí s cílem vrátit situaci k normálu a zajistit veškeré podmínky potřebné k tomu, aby se uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby mohli dobrovolně, bezpečně a důstojně vrátit do svých domovů; naléhavě žádá místní orgány, aby přijaly účinná opatření na budování důvěry a aby zahájily skutečný dialog se všemi etnickými skupinami žijícími v jižním Kyrgyzstánu s cílem rozvíjet důvěryhodný proces usmíření; |
| --- | --- |

4.

vyzývá prozatímní orgány, aby vynaložily veškeré úsilí s cílem vrátit situaci k normálu a zajistit veškeré podmínky potřebné k tomu, aby se uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby mohli dobrovolně, bezpečně a důstojně vrátit do svých domovů; naléhavě žádá místní orgány, aby přijaly účinná opatření na budování důvěry a aby zahájily skutečný dialog se všemi etnickými skupinami žijícími v jižním Kyrgyzstánu s cílem rozvíjet důvěryhodný proces usmíření;

| 5. | vyzývá v této souvislosti Komisi, aby ve spolupráci s mezinárodními organizacemi zvýšila humanitární pomoc a zahájila krátkodobé a střednědobé programy obnovy zahrnující vybudování zničených obydlí a náhradu zničeného majetku a uskutečnila projekty obnovy ve spolupráci s kyrgyzskými orgány a dalšími dárci s cílem vytvořit příznivé podmínky pro návrat uprchlíků a vnitřně vysídlených osob; upozorňuje v tomto ohledu na význam projektů v oblasti místního rozvoje; |
| --- | --- |

5.

vyzývá v této souvislosti Komisi, aby ve spolupráci s mezinárodními organizacemi zvýšila humanitární pomoc a zahájila krátkodobé a střednědobé programy obnovy zahrnující vybudování zničených obydlí a náhradu zničeného majetku a uskutečnila projekty obnovy ve spolupráci s kyrgyzskými orgány a dalšími dárci s cílem vytvořit příznivé podmínky pro návrat uprchlíků a vnitřně vysídlených osob; upozorňuje v tomto ohledu na význam projektů v oblasti místního rozvoje;

| 6. | upozorňuje na to, že je třeba vyvinout na mezinárodní úrovni značné úsilí a pomoci při obnově, stabilizaci a usmíření v jižním Kyrgyzstánu a že příležitostí pro zahájení práce v souvislosti s tímto úsilím by se mohlo stát plánované setkání s dárci, které se dne 27. července 2010 uskuteční v Biškeku; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na to, že je třeba vyvinout na mezinárodní úrovni značné úsilí a pomoci při obnově, stabilizaci a usmíření v jižním Kyrgyzstánu a že příležitostí pro zahájení práce v souvislosti s tímto úsilím by se mohlo stát plánované setkání s dárci, které se dne 27. července 2010 uskuteční v Biškeku;

| 7. | zdůrazňuje, že humanitární pomoc musí být doprovázena úsilím o stabilizaci situace, o snížení značného rizika, že se projevy násilí budou opakovat, a o předcházení tomuto riziku, které by mohlo ohrozit i mír a bezpečnost v jiných částech Ferganské kotliny, která prochází Uzbekistánem, Kyrgyzstánem a Tádžikistánem; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že humanitární pomoc musí být doprovázena úsilím o stabilizaci situace, o snížení značného rizika, že se projevy násilí budou opakovat, a o předcházení tomuto riziku, které by mohlo ohrozit i mír a bezpečnost v jiných částech Ferganské kotliny, která prochází Uzbekistánem, Kyrgyzstánem a Tádžikistánem;

| 8. | žádá, aby humanitární pomoc EU určená lidem postiženým nedávnou vlnou násilností v jižním Kyrgyzstánu byla výrazně navýšena a aby byl komplexně využíván nástroj stability; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby humanitární pomoc EU určená lidem postiženým nedávnou vlnou násilností v jižním Kyrgyzstánu byla výrazně navýšena a aby byl komplexně využíván nástroj stability;

| 9. | je přesvědčen, že z dlouhodobého hlediska bude třeba, aby se EU v jižním Kyrgyzstánu zapojila novým způsobem; opakuje svou výzvu Komisi, aby připravila návrhy na přerozdělení prostředků z nástroje pro rozvojovou spolupráci, které EU umožní lépe a udržitelným způsobem reagovat na novou situaci v Kyrgyzstánu; trvá na tom, že je nezbytně nutné, aby se politika EU pro Střední Asii soustředila na bezpečnost osob; |
| --- | --- |

9.

je přesvědčen, že z dlouhodobého hlediska bude třeba, aby se EU v jižním Kyrgyzstánu zapojila novým způsobem; opakuje svou výzvu Komisi, aby připravila návrhy na přerozdělení prostředků z nástroje pro rozvojovou spolupráci, které EU umožní lépe a udržitelným způsobem reagovat na novou situaci v Kyrgyzstánu; trvá na tom, že je nezbytně nutné, aby se politika EU pro Střední Asii soustředila na bezpečnost osob;

| 10. | vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie a členské státy, aby podpořily rychlé rozmístnění policejní mise OBSE a aby se na tomto úkolu aktivně podílely s cílem zabránit vypuknutí nového násilí, stabilizovat situaci ve městech postižených střety, chránit jejich oběti a nejzranitelnější osoby a usnadnit návrat uprchlíků a vnitřně vysídlených osob; |
| --- | --- |

10.

vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie a členské státy, aby podpořily rychlé rozmístnění policejní mise OBSE a aby se na tomto úkolu aktivně podílely s cílem zabránit vypuknutí nového násilí, stabilizovat situaci ve městech postižených střety, chránit jejich oběti a nejzranitelnější osoby a usnadnit návrat uprchlíků a vnitřně vysídlených osob;

| 11. | bere na vědomí vcelku poklidný průběh ústavního referenda, které se v Kyrgyzstánu konalo dne 27. června 2010; zdůrazňuje, že pro dlouhodobou stabilizaci situace v zemi je návrat k ústavnímu pořádku a právnímu státu klíčový; zdůrazňuje, že příští parlamentní volby prozatímně stanovené na říjen 2010 by měly poskytnout ústavní základ pro vládu se silnou legitimitou a širokou veřejnou podporou; vyzývá proto příslušné orgány, aby okamžitě a rozhodně přijaly opatření na odstranění zásadních nedostatků zjištěných OBSE/ODIHR před nadcházejícími parlamentními volbami; očekává navázání pevných meziparlamentních vztahů s budoucím kyrgyzským parlamentem; |
| --- | --- |

11.

bere na vědomí vcelku poklidný průběh ústavního referenda, které se v Kyrgyzstánu konalo dne 27. června 2010; zdůrazňuje, že pro dlouhodobou stabilizaci situace v zemi je návrat k ústavnímu pořádku a právnímu státu klíčový; zdůrazňuje, že příští parlamentní volby prozatímně stanovené na říjen 2010 by měly poskytnout ústavní základ pro vládu se silnou legitimitou a širokou veřejnou podporou; vyzývá proto příslušné orgány, aby okamžitě a rozhodně přijaly opatření na odstranění zásadních nedostatků zjištěných OBSE/ODIHR před nadcházejícími parlamentními volbami; očekává navázání pevných meziparlamentních vztahů s budoucím kyrgyzským parlamentem;

| 12. | vyjadřuje znepokojení nad zprávami o zatýkání některých obhájců lidských práv v Kyrgyzstánu a žádá jejich okamžité propuštění; vyzývá kyrzgyzské orgány, aby přijaly všechna opatření potřebná k zajištění toho, aby obhájci lidských práv mohli bez překážek vykonávat svou práci v oblasti prosazování a ochrany lidských práv; |
| --- | --- |

12.

vyjadřuje znepokojení nad zprávami o zatýkání některých obhájců lidských práv v Kyrgyzstánu a žádá jejich okamžité propuštění; vyzývá kyrzgyzské orgány, aby přijaly všechna opatření potřebná k zajištění toho, aby obhájci lidských práv mohli bez překážek vykonávat svou práci v oblasti prosazování a ochrany lidských práv;

| 13. | zdůrazňuje společný zájem a společnou odpovědnost Kyrgyzstánu, jeho sousedů, Ruska, Číny, EU, USA a ostatních zemí mezinárodního společenství na tom, aby se zabránilo destabilizaci, a vyzývá všechny zúčastněné strany, aby usilovaly o vzájemnou součinnost; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje společný zájem a společnou odpovědnost Kyrgyzstánu, jeho sousedů, Ruska, Číny, EU, USA a ostatních zemí mezinárodního společenství na tom, aby se zabránilo destabilizaci, a vyzývá všechny zúčastněné strany, aby usilovaly o vzájemnou součinnost;

| 14. | vyjadřuje znepokojení nad těžkostmi procesu demokratizace v Kyrgyzstánu, které pravděpodobně mají svůj původ v slabém postavení kyrgyzské prozatímní vlády a silné pozici zločineckých sítí v zemi, včetně pašeráků drog v jižním Kyrgyzstánu; |
| --- | --- |

14.

vyjadřuje znepokojení nad těžkostmi procesu demokratizace v Kyrgyzstánu, které pravděpodobně mají svůj původ v slabém postavení kyrgyzské prozatímní vlády a silné pozici zločineckých sítí v zemi, včetně pašeráků drog v jižním Kyrgyzstánu;

| 15. | je přesvědčen, že je nezbytné vytvořit pluralitní politický systém, který dovoluje zastoupení rozdílných zájmů a umožňuje rozhodovat spory mezi nimi, má-li se zmírnit napětí a zabránit vypuknutí další vlny násilí, a že EU a její členské státy musí aktivně podpořit demokratizaci a snažit se překonat rozdíly v postojích mezinárodních aktérů, aby se zlepšily vyhlídky na zdárný průběh reforem v Kyrgyzstánu; |
| --- | --- |

15.

je přesvědčen, že je nezbytné vytvořit pluralitní politický systém, který dovoluje zastoupení rozdílných zájmů a umožňuje rozhodovat spory mezi nimi, má-li se zmírnit napětí a zabránit vypuknutí další vlny násilí, a že EU a její členské státy musí aktivně podpořit demokratizaci a snažit se překonat rozdíly v postojích mezinárodních aktérů, aby se zlepšily vyhlídky na zdárný průběh reforem v Kyrgyzstánu;

| 16. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům a vládám členských států, prozatímní vládě Kyrgyzstánu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi OBSE a generálnímu tajemníkovi Rady Evropy. |
| --- | --- |

16.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům a vládám členských států, prozatímní vládě Kyrgyzstánu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi OBSE a generálnímu tajemníkovi Rady Evropy.

---

(1)  Úř. věst. C 184 E, 6.8.2009, s. 49.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/95

---

Čtvrtek, 8. července 2010HIV/AIDS a XVIII. mezinárodní konference o AIDS (Vídeň, 18.–23. července 2010)

P7_TA(2010)0284

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o přístupu EU k HIV/AIDS založeném na právech

2011/C 351 E/15

Evropský parlament,

s ohledem na nadcházející XVIII. mezinárodní konferenci o AIDS nazvanou: „Právě tady, právě teď“, která se bude konat ve Vídni ve dnech 18.–23. července 2010,

s ohledem na prohlášení OSN o závazku přijatém ohledně HIV/AIDS s názvem „Globální krize – globální přístup“, které přijalo Valné shromáždění OSN na svém 26. mimořádném zasedání dne 27. června 2001,

s ohledem na mimořádné zasedání Valného shromáždění OSN o HIV/AIDS na vysoké úrovni, které se konalo dne 2. června 2006, a na politické prohlášení, které zde bylo přijato,

s ohledem na mezinárodní pokyny UNAIDS pro HIV/AIDS a stav lidských práv z roku 2006 vydané na základě druhých mezinárodních konzultací o HIV/AIDS a lidských právech, které se konaly v Ženevě ve dnech 23.–25. září 1996, a třetích mezinárodních konzultací o HIV/AIDS, které proběhly v Ženevě ve dnech 25.–26. července 2002,

s ohledem na zprávu WHO nazvanou „Zajištění všeobecného přístupu k péči: posílení priority zásahů v souvislosti s HIV/AIDS ve zdravotnictví“,

s ohledem na prohlášení z Abudži ze dne 27. dubna 2001 o HIV/AIDS, tuberkulóze a jiných příbuzných nakažlivých chorobách a na společný postoj Afriky k mimořádnému zasedání Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni v roce 2006 a na výzvu k urychlenému zajištění všeobecného přístupu ke zdravotnickým službám v Africe zaměřeným na HIV a AIDS, tuberkulózu a malárii, které Africká unie podepsala v Abudži dne 4. května 2006,

s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2006 o HIV/AIDS „Čas jednat“, na usnesení ze dne 24. dubna 2007 o boji s HIV/AIDS v Evropské unii a v sousedních zemích v období 2006–2009 a usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o HIV/AIDS s názvem „Včasná diagnóza a včasná léčba“,

s ohledem na závěry Rady o pokroku v provádění Evropského akčního programu boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostřednictvím vnější činnosti (2007–2011) z listopadu 2009,

s ohledem na sdělení Komise o boji proti HIV/AIDS v Evropské unii a v sousedních zemích a na strategii boje proti HIV/AIDS v EU a v sousedních zemích na období 2009–2013,

s ohledem na zprávu UNAIDS z roku 2009 o celosvětové epidemii AIDS,

s ohledem na výsledný rámec UNAIDS na období 2009–2011,

s ohledem na zprávu Organizace spojených národů o rozvojových cílech tisíciletí za rok 2010,

s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2010 o pokroku při dosahování rozvojových cílů tisíciletí: střednědobý přezkum v rámci přípravy zasedání OSN na vysoké úrovni v září 2010,

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že počet osob, které žijí s HIV/AIDS, nadále roste a že podle odhadů žije na světě 33,4 milionů osob nakažených virem HIV, a vzhledem ke zvláště znepokojující skutečnosti, že v roce 2008 se nově nakazilo 2,7 milionu lidí, což představuje celosvětovou hrozbu, která vyžaduje výjimečnou a komplexní reakci na celosvětové úrovni, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že počet osob, které žijí s HIV/AIDS, nadále roste a že podle odhadů žije na světě 33,4 milionů osob nakažených virem HIV, a vzhledem ke zvláště znepokojující skutečnosti, že v roce 2008 se nově nakazilo 2,7 milionu lidí, což představuje celosvětovou hrozbu, která vyžaduje výjimečnou a komplexní reakci na celosvětové úrovni,

| B. | vzhledem k tomu, že onemocnění HIV/AIDS celosvětově zůstává hlavní příčinou úmrtí a že si v roce 2008 vyžádalo životy 2 milionů osob a i v příštích desetiletích pravděpodobně zůstane celosvětově významnou příčinou předčasných úmrtí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že onemocnění HIV/AIDS celosvětově zůstává hlavní příčinou úmrtí a že si v roce 2008 vyžádalo životy 2 milionů osob a i v příštích desetiletích pravděpodobně zůstane celosvětově významnou příčinou předčasných úmrtí,

| C. | vzhledem k tomu, že na konci roku 2009 podstupovalo odhadem pět milionů osob v zemích s nízkými a středními příjmy antiretrovirální léčbu, což během pěti let představuje desetinásobný nárůst a bezprecedentní rozsah v dějinách veřejného zdravotnictví, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že na konci roku 2009 podstupovalo odhadem pět milionů osob v zemích s nízkými a středními příjmy antiretrovirální léčbu, což během pěti let představuje desetinásobný nárůst a bezprecedentní rozsah v dějinách veřejného zdravotnictví,

| D. | vzhledem k tomu, že počet nově nakažených je stále v předstihu před rozvojem léčby a dvěma třetinám osob nakažených HIV/AIDS se jí v roce 2009 nedostávalo, což znamená, že 10 milionů osob, jež nutně potřebují účinnou léčbu k ní nemělo přístup, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že počet nově nakažených je stále v předstihu před rozvojem léčby a dvěma třetinám osob nakažených HIV/AIDS se jí v roce 2009 nedostávalo, což znamená, že 10 milionů osob, jež nutně potřebují účinnou léčbu k ní nemělo přístup,

| E. | vzhledem k tomu, že s 22,4 miliony osob žijícími s HIV/AIDS a se 71 % všech nových infekcí HIV/AIDS v roce 2008 je nejpostiženější oblastí i nadále subsaharská Afrika, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že s 22,4 miliony osob žijícími s HIV/AIDS a se 71 % všech nových infekcí HIV/AIDS v roce 2008 je nejpostiženější oblastí i nadále subsaharská Afrika,

| F. | vzhledem k tomu, že existují pádné důkazy o tom, že prevence HIV/AIDS je účinným prostředkem ke snížení počtu nově nakažených osob, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že existují pádné důkazy o tom, že prevence HIV/AIDS je účinným prostředkem ke snížení počtu nově nakažených osob,

| G. | vzhledem k tomu, že do programů prevence a do úsilí o zmírněni stigmatizace a diskriminace nejsou dostatečně zapojeny osoby žijící s HIV/AIDS, a to zejména do programů na tyto osoby změřených, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že do programů prevence a do úsilí o zmírněni stigmatizace a diskriminace nejsou dostatečně zapojeny osoby žijící s HIV/AIDS, a to zejména do programů na tyto osoby změřených,

| H. | vzhledem k tomu, že ženy a dívky jsou i nadále neúměrně postiženy HIV/AID a že ženy představují přibližně 60 % nakažených v subsaharské Africe, a vzhledem k tomu, že HIV/AIDS je stále nejčastější příčinou úmrtí a onemocnění žen v reprodukčním věku, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ženy a dívky jsou i nadále neúměrně postiženy HIV/AID a že ženy představují přibližně 60 % nakažených v subsaharské Africe, a vzhledem k tomu, že HIV/AIDS je stále nejčastější příčinou úmrtí a onemocnění žen v reprodukčním věku,

| I. | vzhledem k tomu, že současné možnosti prevence HIV nejsou dostatečně účinné k tomu, aby ženy ochránily, a že metody prevence jako kondomy a abstinence nejsou pro mnoho žen reálné, zejména pro ty, jež jsou vdané, chtějí mít děti nebo jim hrozí sexuální násilí, a vzhledem k tomu, že bezpečná a účinná vakcína nebo mikrobicidy by mohly ženám poskytnout účinný prostředek, jak se chránit před HIV, aniž by byla omezena jejich volba mít děti, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že současné možnosti prevence HIV nejsou dostatečně účinné k tomu, aby ženy ochránily, a že metody prevence jako kondomy a abstinence nejsou pro mnoho žen reálné, zejména pro ty, jež jsou vdané, chtějí mít děti nebo jim hrozí sexuální násilí, a vzhledem k tomu, že bezpečná a účinná vakcína nebo mikrobicidy by mohly ženám poskytnout účinný prostředek, jak se chránit před HIV, aniž by byla omezena jejich volba mít děti,

| J. | vzhledem k tomu, že navzdory přibývajícím důkazům o zvýšené míře nákaz a rizika u klíčových skupin obyvatel, k nimž patří osoby poskytující sexuální služby, muži, kteří provozují sex s muži, transsexuálnové, vězňové, uživatelé drog nitrožilním způsobem, migranti, uprchlíci, mobilní pracovníci v téměř všech regionech a rovněž v zemích s všeobecnou epidemií, nemají obvykle programy prevence HIV/AIDS pro tyto skupiny obyvatel dostatečnou prioritu a jsou nedostatečně financovány, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že navzdory přibývajícím důkazům o zvýšené míře nákaz a rizika u klíčových skupin obyvatel, k nimž patří osoby poskytující sexuální služby, muži, kteří provozují sex s muži, transsexuálnové, vězňové, uživatelé drog nitrožilním způsobem, migranti, uprchlíci, mobilní pracovníci v téměř všech regionech a rovněž v zemích s všeobecnou epidemií, nemají obvykle programy prevence HIV/AIDS pro tyto skupiny obyvatel dostatečnou prioritu a jsou nedostatečně financovány,

| K. | vzhledem k tomu, že kvůli stigmatu provázejícímu HIV/AIDS si asi 30 % osob nakažených HIV/AIDS v EU není vědomo toho, že jsou HIV/AIDS pozitivní, a že studie naznačují, že nediagnostikované nakažení usnadňuje další přenášení HIV/AIDS a zvyšuje náchylnost k časné úmrtnosti lidí žijících s HIV/AIDS, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že kvůli stigmatu provázejícímu HIV/AIDS si asi 30 % osob nakažených HIV/AIDS v EU není vědomo toho, že jsou HIV/AIDS pozitivní, a že studie naznačují, že nediagnostikované nakažení usnadňuje další přenášení HIV/AIDS a zvyšuje náchylnost k časné úmrtnosti lidí žijících s HIV/AIDS,

| L. | vzhledem k tomu, že podle zprávy WHO nazvané „Zajištění všeobecného přístupu k péči: posílení priority zásahů v souvislosti s HIV/AIDS ve zdravotnictví“ se odhaduje, že úroveň pokrytí antiretrovirální léčbou je v Evropě a Střední Asii pouze 23 %, což se vzhledem k situaci v Rusku a na Ukrajině pokládá za špatný výsledek, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že podle zprávy WHO nazvané „Zajištění všeobecného přístupu k péči: posílení priority zásahů v souvislosti s HIV/AIDS ve zdravotnictví“ se odhaduje, že úroveň pokrytí antiretrovirální léčbou je v Evropě a Střední Asii pouze 23 %, což se vzhledem k situaci v Rusku a na Ukrajině pokládá za špatný výsledek,

| M. | vzhledem k tomu, že homosexualita je doposud značně stigmatizována, zejména v subsaharské Africe, kde je v 31 zemích homosexuální pohlavní styk mezi dospělými osobami na základě vzájemného souhlasu trestný čin, který čtyři země trestají smrtí a další ukládají trestní sazby přesahující 10 let vězení, a že tato stigmatizace znesnadňuje práci v oblasti prevence HIV/AIDS, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že homosexualita je doposud značně stigmatizována, zejména v subsaharské Africe, kde je v 31 zemích homosexuální pohlavní styk mezi dospělými osobami na základě vzájemného souhlasu trestný čin, který čtyři země trestají smrtí a další ukládají trestní sazby přesahující 10 let vězení, a že tato stigmatizace znesnadňuje práci v oblasti prevence HIV/AIDS,

| N. | vzhledem k tomu, že kriminalizace uživatelů nezákonných drog v mnoha zemích brání jejich přístupu k prevenci HIV/AIDS, léčbě, péči a podpoře a zvyšuje riziko přenášení HIV/AIDS nitrožilním užíváním drog, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že kriminalizace uživatelů nezákonných drog v mnoha zemích brání jejich přístupu k prevenci HIV/AIDS, léčbě, péči a podpoře a zvyšuje riziko přenášení HIV/AIDS nitrožilním užíváním drog,

| O. | vzhledem k tomu, že 106 zemí dodnes uplatňuje právní předpisy a politiky, které představují závažné překážky pro účinnou reakci na HIV/AIDS, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že 106 zemí dodnes uplatňuje právní předpisy a politiky, které představují závažné překážky pro účinnou reakci na HIV/AIDS,

| P. | vzhledem k tomu, že v roce 2008 přibližně 17,5 milionu dětí ztratilo jednoho nebo oba rodiče v důsledku HIV/AIDS, přičemž většina těchto dětí žije v subsaharské Africe, a vzhledem k tomu, že tyto děti často trpí stigmatizací a diskriminací a někdy je jim odepírán přístup k základním službám, jako je vzdělávání a poskytnutí přístřeší, čímž se také zvyšuje jejich zranitelnost z hlediska nákazy HIV/AIDS, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v roce 2008 přibližně 17,5 milionu dětí ztratilo jednoho nebo oba rodiče v důsledku HIV/AIDS, přičemž většina těchto dětí žije v subsaharské Africe, a vzhledem k tomu, že tyto děti často trpí stigmatizací a diskriminací a někdy je jim odepírán přístup k základním službám, jako je vzdělávání a poskytnutí přístřeší, čímž se také zvyšuje jejich zranitelnost z hlediska nákazy HIV/AIDS,

| Q. | vzhledem k tomu, že vztahu mezi HIV/AIDS a zdravotním postižením není věnována patřičná pozornost, ačkoli se lidé se zdravotním postižením nacházejí mezi všemi klíčovými skupinami obyvatel, které jsou vystaveny většímu riziku HIV/AIDS, a setkávají se se znevýhodněním při přístupu ke službám prevence, léčby a péče, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že vztahu mezi HIV/AIDS a zdravotním postižením není věnována patřičná pozornost, ačkoli se lidé se zdravotním postižením nacházejí mezi všemi klíčovými skupinami obyvatel, které jsou vystaveny většímu riziku HIV/AIDS, a setkávají se se znevýhodněním při přístupu ke službám prevence, léčby a péče,

| R. | vzhledem k tomu, že v úsilí o ukončení epidemie má klíčový význam reakce na HIV/AIDS vycházející z lidskoprávního přístupu, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že v úsilí o ukončení epidemie má klíčový význam reakce na HIV/AIDS vycházející z lidskoprávního přístupu,

| 1. | potvrzuje, že přístup ke zdravotní péči patří mezi práva uvedená ve Všeobecné deklaraci lidských práv a že vlády musí dostát své povinnosti, pokud jde o zajištění veřejných zdravotních služeb pro všechny občany; |
| --- | --- |

1.

potvrzuje, že přístup ke zdravotní péči patří mezi práva uvedená ve Všeobecné deklaraci lidských práv a že vlády musí dostát své povinnosti, pokud jde o zajištění veřejných zdravotních služeb pro všechny občany;

| 2. | současně se domnívá, že EU musí přisoudit vysokou prioritu ochraně a podpoře zastánců lidských práv v EU i mimo ni, včetně těch osob, které svou činnost zaměřují hlavně na vzdělávání obyvatelstva o problematice HIV/AIDS; v této souvislosti vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby zajistila, aby všechny praktické kroky a opatření uvedené v obecných zásadách EU o ochráncích lidských práv byly náležitě uplatňovány, pokud jde o zástupce občanské společnosti, kteří se zabývají problematikou HIV/AIDS; |
| --- | --- |

2.

současně se domnívá, že EU musí přisoudit vysokou prioritu ochraně a podpoře zastánců lidských práv v EU i mimo ni, včetně těch osob, které svou činnost zaměřují hlavně na vzdělávání obyvatelstva o problematice HIV/AIDS; v této souvislosti vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby zajistila, aby všechny praktické kroky a opatření uvedené v obecných zásadách EU o ochráncích lidských práv byly náležitě uplatňovány, pokud jde o zástupce občanské společnosti, kteří se zabývají problematikou HIV/AIDS;

| 3. | žádá Komisi a Radu, aby splnily své závazky a zvýšily úsilí při řešení problému HIV/AIDS jako celosvětové priority v oblasti veřejného zdraví, přičemž by ústředním prvkem prevence, léčby, péče o nemocné a podpory včetně rozvojové spolupráce EU byla lidská práva; |
| --- | --- |

3.

žádá Komisi a Radu, aby splnily své závazky a zvýšily úsilí při řešení problému HIV/AIDS jako celosvětové priority v oblasti veřejného zdraví, přičemž by ústředním prvkem prevence, léčby, péče o nemocné a podpory včetně rozvojové spolupráce EU byla lidská práva;

| 4. | vyzývá Komisi a Radu, aby podpořily úsilí o dekriminalizaci neúmyslného přenosu HIV/AIDS (1) mimo jiné i tím, že budou vybízet k tomu, aby pro účely stávajících a budoucích nediskriminujících právních předpisů bylo HIV/AIDS uznáno za zdravotní postižení; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi a Radu, aby podpořily úsilí o dekriminalizaci neúmyslného přenosu HIV/AIDS (1) mimo jiné i tím, že budou vybízet k tomu, aby pro účely stávajících a budoucích nediskriminujících právních předpisů bylo HIV/AIDS uznáno za zdravotní postižení;

| 5. | vyzývá pobaltské státy, Rusko a Ukrajinu, aby ve svých zemích zavedly politiky pro rozhodný boj proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

5.

vyzývá pobaltské státy, Rusko a Ukrajinu, aby ve svých zemích zavedly politiky pro rozhodný boj proti HIV/AIDS;

| 6. | vyzývá Komisi a Radu, aby v rámci politického dialogu o reakci na HIV/AIDS založené na právech, který je veden na celosvětové úrovni i na úrovni jednotlivých zemí, podpořily osvědčené politiky a postupy, které:






  — | zajistí podporu, ochranu a dodržování lidských práv osob, které žijí s HIV/AIDS, a ostatních klíčových skupin obyvatel, včetně práv na sexuální a reprodukční zdraví (2), |
| --- | --- | --- |

6.

vyzývá Komisi a Radu, aby v rámci politického dialogu o reakci na HIV/AIDS založené na právech, který je veden na celosvětové úrovni i na úrovni jednotlivých zemí, podpořily osvědčené politiky a postupy, které:

—

zajistí podporu, ochranu a dodržování lidských práv osob, které žijí s HIV/AIDS, a ostatních klíčových skupin obyvatel, včetně práv na sexuální a reprodukční zdraví (2),

| — | řeší problém hlavních ekonomických, právních, sociálních a technických překážek i trestní právní předpisy a praxi, které brání účinné reakci na HIV, zejména v případě klíčových skupin obyvatel, |
| --- | --- |

—

řeší problém hlavních ekonomických, právních, sociálních a technických překážek i trestní právní předpisy a praxi, které brání účinné reakci na HIV, zejména v případě klíčových skupin obyvatel,

| — | podporují přezkum a změny právních předpisů, které představují překážku pro účinné programy a služby v oblasti HIV/AIDS založené na důkazech, zejména pro klíčové skupiny obyvatel, |
| --- | --- |

—

podporují přezkum a změny právních předpisů, které představují překážku pro účinné programy a služby v oblasti HIV/AIDS založené na důkazech, zejména pro klíčové skupiny obyvatel,

| — | bojují s právními předpisy nebo rozhodnutími, které kriminalizují neúmyslný přenos HIV nebo podněcují diskriminaci osob žijících s HIV/AIDS, a odsuzují a aktivně řeší právní překážky, které brání účinným opatřením před HIV chránícím ženy a dívky, jako jsou restriktivní právní předpisy a politiky v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, v oblasti dědictví a majetku, právní předpisy o sňatcích dětí atd., |
| --- | --- |

—

bojují s právními předpisy nebo rozhodnutími, které kriminalizují neúmyslný přenos HIV nebo podněcují diskriminaci osob žijících s HIV/AIDS, a odsuzují a aktivně řeší právní překážky, které brání účinným opatřením před HIV chránícím ženy a dívky, jako jsou restriktivní právní předpisy a politiky v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, v oblasti dědictví a majetku, právní předpisy o sňatcích dětí atd.,

| — | rozhodují o poskytování finančních prostředků na opatření přijímaná v reakci na HIV/AIDS v EU i mimo ni zejména se zřetelem na lidská práva, |
| --- | --- |

—

rozhodují o poskytování finančních prostředků na opatření přijímaná v reakci na HIV/AIDS v EU i mimo ni zejména se zřetelem na lidská práva,

| — | vytvoří programy v oblasti HIV/AIDS, jež budou zaměřeny na osoby žijící s HIV/AIDS a další klíčové skupiny obyvatel a jejichž cílem bude posílení osobní a komunitní reakce na HIV/AIDS, snížení rizika a náchylnosti vůči nákaze HIV/AIDS a zmírnění dopadu HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

vytvoří programy v oblasti HIV/AIDS, jež budou zaměřeny na osoby žijící s HIV/AIDS a další klíčové skupiny obyvatel a jejichž cílem bude posílení osobní a komunitní reakce na HIV/AIDS, snížení rizika a náchylnosti vůči nákaze HIV/AIDS a zmírnění dopadu HIV/AIDS,

| — | usnadní a podpoří smysluplnou účast klíčových skupin obyvatel na vytváření, provádění, sledování a vyhodnocování prevence HIV/AIDS, jeho léčby a péče o nemocné a podpůrných programů a při snižování stigmatizace a diskriminace, |
| --- | --- |

—

usnadní a podpoří smysluplnou účast klíčových skupin obyvatel na vytváření, provádění, sledování a vyhodnocování prevence HIV/AIDS, jeho léčby a péče o nemocné a podpůrných programů a při snižování stigmatizace a diskriminace,

| — | usnadní všeobecný přístup k zdravotní péči, ať již se jedná o prevenci, léčbu, péči a podporu související s HIV/AIDS, nebo o poskytování lékařské péče, která s HIV/AIDS nesouvisí, |
| --- | --- |

—

usnadní všeobecný přístup k zdravotní péči, ať již se jedná o prevenci, léčbu, péči a podporu související s HIV/AIDS, nebo o poskytování lékařské péče, která s HIV/AIDS nesouvisí,

| — | usnadní přístup ke vzdělání a zaměstnání osobám žijícím s HIV/AIDS a ostatním klíčovým skupinám obyvatel, |
| --- | --- |

—

usnadní přístup ke vzdělání a zaměstnání osobám žijícím s HIV/AIDS a ostatním klíčovým skupinám obyvatel,

| — | zajistí, aby budoucí sledování pokroku v boji proti HIV/AIDS zohledňovalo a hodnotilo ukazatele, které se přímo týkají problematiky lidských práv ve vztahu k HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

zajistí, aby budoucí sledování pokroku v boji proti HIV/AIDS zohledňovalo a hodnotilo ukazatele, které se přímo týkají problematiky lidských práv ve vztahu k HIV/AIDS,

| — | při testování HIV/AIDS a při poskytování ostatních služeb souvisejících s HIV/AIDS dodržují tzv. zásady tří C (informovaný souhlas, důvěrnost a poradenství – consent, confidentiality and counselling), |
| --- | --- |

—

při testování HIV/AIDS a při poskytování ostatních služeb souvisejících s HIV/AIDS dodržují tzv. zásady tří C (informovaný souhlas, důvěrnost a poradenství – consent, confidentiality and counselling),

| — | bojují proti stigmatizaci a diskriminaci osob žijících s HIV/AIDS a ostatních klíčových skupin obyvatel a chrání jejich práva na bezpečnost s ochranu před zneužíváním a násilím, |
| --- | --- |

—

bojují proti stigmatizaci a diskriminaci osob žijících s HIV/AIDS a ostatních klíčových skupin obyvatel a chrání jejich práva na bezpečnost s ochranu před zneužíváním a násilím,

| — | podporují a umožňují větší účast osob žijících s HIV/AIDS a dalších klíčových skupin obyvatel na činnosti reagující na HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

podporují a umožňují větší účast osob žijících s HIV/AIDS a dalších klíčových skupin obyvatel na činnosti reagující na HIV/AIDS,

| — | poskytují objektivní a nezaujaté informace o nemoci, |
| --- | --- |

—

poskytují objektivní a nezaujaté informace o nemoci,

| — | poskytují lidem možnosti, dovednosti, znalosti a zdroje, jež jim umožní, aby se chránili před nakažením HIV/AIDS; |
| --- | --- |

—

poskytují lidem možnosti, dovednosti, znalosti a zdroje, jež jim umožní, aby se chránili před nakažením HIV/AIDS;

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se v souvislosti s prevencí HIV/AIDS, jeho léčbou a péčí o nemocné zaměřily na potřeby žen, jejichž řešení má zásadní význam pro omezení epidemie, a to zejména rozšířením přístupu k programům zdravotní péče v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, jejichž pevnou součástí bude testování HIV/AIDS, poradenství a prevence, a změnou zásadních socioekonomických faktorů, které zvyšují riziko nákazy žen HIV/AIDS, jako je nerovné postavení mužů a žen, chudoba, chybějící ekonomické příležitosti a možnosti vzdělávání a nedostatečná zákonná ochrana a ochrana lidských práv; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se v souvislosti s prevencí HIV/AIDS, jeho léčbou a péčí o nemocné zaměřily na potřeby žen, jejichž řešení má zásadní význam pro omezení epidemie, a to zejména rozšířením přístupu k programům zdravotní péče v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, jejichž pevnou součástí bude testování HIV/AIDS, poradenství a prevence, a změnou zásadních socioekonomických faktorů, které zvyšují riziko nákazy žen HIV/AIDS, jako je nerovné postavení mužů a žen, chudoba, chybějící ekonomické příležitosti a možnosti vzdělávání a nedostatečná zákonná ochrana a ochrana lidských práv;

| 8. | vyzývá EU a členské státy, aby poskytly spravedlivé a pružné financování výzkumu nových preventivních technologií, včetně vakcín a mikrobicidů; |
| --- | --- |

8.

vyzývá EU a členské státy, aby poskytly spravedlivé a pružné financování výzkumu nových preventivních technologií, včetně vakcín a mikrobicidů;

| 9. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad skutečností, že polovina všech nově nakažených HIV jsou děti a mladí lidé; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby se zabývaly potřebami dětí a mladých lidí v oblasti prevence HIV/AIDS, jeho léčby, péče o nemocné a podpory a aby zajistily, že budou mít přístup k službám týkajícím se HIV/AIDS, zejména k diagnóze u malých dětí, vhodným a cenově dostupným antiretrovirálním lékům, psychologické a sociální podpoře a k sociální a právní ochraně; |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad skutečností, že polovina všech nově nakažených HIV jsou děti a mladí lidé; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby se zabývaly potřebami dětí a mladých lidí v oblasti prevence HIV/AIDS, jeho léčby, péče o nemocné a podpory a aby zajistily, že budou mít přístup k službám týkajícím se HIV/AIDS, zejména k diagnóze u malých dětí, vhodným a cenově dostupným antiretrovirálním lékům, psychologické a sociální podpoře a k sociální a právní ochraně;

| 10. | žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly zapojení osob se zdravotním postižením do programů boje proti HIV/AIDS a aby ve vnitrostátních strategických plánech a politikách týkajících se HIV/AIDS zohledňovaly lidská práva těchto osob s cílem zajistit jim přístup ke službám poskytovaným v souvislosti s HIV/AIDS, jež budou přizpůsobeny jejich potřebám a budou odpovídat službám, které jsou dostupné ostatním skupinám obyvatel; |
| --- | --- |

10.

žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly zapojení osob se zdravotním postižením do programů boje proti HIV/AIDS a aby ve vnitrostátních strategických plánech a politikách týkajících se HIV/AIDS zohledňovaly lidská práva těchto osob s cílem zajistit jim přístup ke službám poskytovaným v souvislosti s HIV/AIDS, jež budou přizpůsobeny jejich potřebám a budou odpovídat službám, které jsou dostupné ostatním skupinám obyvatel;

| 11. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly programy usilující o snížení rizika mezi vězni a nitrožilními uživateli drog; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly programy usilující o snížení rizika mezi vězni a nitrožilními uživateli drog;

| 12. | vyzývá Komisi a Radu, aby apelovaly na země, jež jsou HIV a AIDS nejvíce postiženy, aby vytvořily koordinované, transparentní a kontrolovatelné rámce vnitrostátní politiky boje proti HIV, které zaručí dostupnost a efektivitu opatření v oblasti prevence a péče o nakažené HIV; žádá v této souvislosti Komisi, aby podporovala vlády členských států a angažovala občanskou společnost při zlepšování špatné úrovně pokrytí programů na zmírnění stigmatizace a diskriminace a zlepšování přístupu ke spravedlnosti v souvislosti s vnitrostátními reakcemi na HIV/AIDS; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi a Radu, aby apelovaly na země, jež jsou HIV a AIDS nejvíce postiženy, aby vytvořily koordinované, transparentní a kontrolovatelné rámce vnitrostátní politiky boje proti HIV, které zaručí dostupnost a efektivitu opatření v oblasti prevence a péče o nakažené HIV; žádá v této souvislosti Komisi, aby podporovala vlády členských států a angažovala občanskou společnost při zlepšování špatné úrovně pokrytí programů na zmírnění stigmatizace a diskriminace a zlepšování přístupu ke spravedlnosti v souvislosti s vnitrostátními reakcemi na HIV/AIDS;

| 13. | vyzývá Komisi a Radu ke spolupráci s UNAIDS a dalšími partnery, jejímž cílem bude zlepšit ukazatele pro měření pokroku a sdílení znalostí při zmírňování stigmatizace a diskriminace spojené s HIV/AIDS na celosvětové a vnitrostátní úrovni i v rámci jednotlivých programů, včetně zvláštních ukazatelů pro klíčové skupiny obyvatelstva, a v otázkách lidských práv v souvislosti s HIV a v oblasti ochranných mechanismů na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi a Radu ke spolupráci s UNAIDS a dalšími partnery, jejímž cílem bude zlepšit ukazatele pro měření pokroku a sdílení znalostí při zmírňování stigmatizace a diskriminace spojené s HIV/AIDS na celosvětové a vnitrostátní úrovni i v rámci jednotlivých programů, včetně zvláštních ukazatelů pro klíčové skupiny obyvatelstva, a v otázkách lidských práv v souvislosti s HIV a v oblasti ochranných mechanismů na mezinárodní úrovni;

| 14. | žádá Komisi a Radu, aby podpořily práci nedávno zřízeného světové komise pro HIV a právo s cílem zajistit, aby právní předpisy napomáhaly účinně reagovat na HIV/AIDS; |
| --- | --- |

14.

žádá Komisi a Radu, aby podpořily práci nedávno zřízeného světové komise pro HIV a právo s cílem zajistit, aby právní předpisy napomáhaly účinně reagovat na HIV/AIDS;

| 15. | vyzývá Komisi a Radu, aby do získávání dalších důkazů o situaci osob žijících s HIV/AIDS a ostatních klíčových skupin obyvatel v Evropě v oblasti lidských práv zapojily Agenturu Evropské unie pro základní práva, a aby zejména zohlednily jejich zranitelnost vůči mnohonásobné a mnohostranné diskriminaci; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi a Radu, aby do získávání dalších důkazů o situaci osob žijících s HIV/AIDS a ostatních klíčových skupin obyvatel v Evropě v oblasti lidských práv zapojily Agenturu Evropské unie pro základní práva, a aby zejména zohlednily jejich zranitelnost vůči mnohonásobné a mnohostranné diskriminaci;

| 16. | vyzývá všechny členské státy a Komisi, aby přidělily alespoň 20 % celkových výdajů na rozvojovou spolupráci na zajištění základních potřeb v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, aby zvýšily příspěvky do Globálního fondu pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii a zvýšily financování dalších programů, jejichž účelem je posílit systémy zdravotní péče a komunitní systémy; vyzývá rovněž rozvojové země, aby upřednostňovaly výdaje na zdravotnictví obecně a zejména na boj proti HIV/AIDS; a vyzývá Komisi, aby pro partnerské země vytvořila pobídky s cílem podporovat v národních strategických dokumentech prioritní zájem o zdravotnictví jako klíčový sektor; |
| --- | --- |

16.

vyzývá všechny členské státy a Komisi, aby přidělily alespoň 20 % celkových výdajů na rozvojovou spolupráci na zajištění základních potřeb v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, aby zvýšily příspěvky do Globálního fondu pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii a zvýšily financování dalších programů, jejichž účelem je posílit systémy zdravotní péče a komunitní systémy; vyzývá rovněž rozvojové země, aby upřednostňovaly výdaje na zdravotnictví obecně a zejména na boj proti HIV/AIDS; a vyzývá Komisi, aby pro partnerské země vytvořila pobídky s cílem podporovat v národních strategických dokumentech prioritní zájem o zdravotnictví jako klíčový sektor;

| 17. | vyzývá všechny členské státy a Komisi, aby zvrátily znepokojující pokles financování v oblasti podpory pohlavního a reprodukčního zdraví a práv v rozvojových zemích a aby podporovaly politiky týkající se léčby pohlavně přenosných infekcí a poskytování materiálu pro reprodukční zdraví formou léčivých přípravků na záchranu života a antikoncepce, včetně kondomů; |
| --- | --- |

17.

vyzývá všechny členské státy a Komisi, aby zvrátily znepokojující pokles financování v oblasti podpory pohlavního a reprodukčního zdraví a práv v rozvojových zemích a aby podporovaly politiky týkající se léčby pohlavně přenosných infekcí a poskytování materiálu pro reprodukční zdraví formou léčivých přípravků na záchranu života a antikoncepce, včetně kondomů;

| 18. | vyzývá EU, aby kromě poskytování rozpočtové pomoci pokračovala ve své práci, v jejímž rámci by měla využívat soubor finančních nástrojů na celosvětové i vnitrostátní úrovni, a aby spolupracovala s relevantními organizacemi a mechanismy, jež se ukázaly jako úspěšné při řešení aspektu lidských práv, pokud jde o HIV/AIDS, zejména s organizacemi občanské společnosti a s komunitními organizacemi; |
| --- | --- |

18.

vyzývá EU, aby kromě poskytování rozpočtové pomoci pokračovala ve své práci, v jejímž rámci by měla využívat soubor finančních nástrojů na celosvětové i vnitrostátní úrovni, a aby spolupracovala s relevantními organizacemi a mechanismy, jež se ukázaly jako úspěšné při řešení aspektu lidských práv, pokud jde o HIV/AIDS, zejména s organizacemi občanské společnosti a s komunitními organizacemi;

| 19. | vyzývá Komisi, členské státy a mezinárodní společenství, aby přijaly právní předpisy, které zajistí cenově dostupné léky účinné při nakažení virem HIV, včetně antiretrovirálních léků a jiných bezpečných a efektivních léčiv, diagnostiky a souvisejících technologií pro preventivní, kurativní a paliativní léčbu osob nakažených HIV a s tím souvisejících oportunních infekcí a stavů; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, členské státy a mezinárodní společenství, aby přijaly právní předpisy, které zajistí cenově dostupné léky účinné při nakažení virem HIV, včetně antiretrovirálních léků a jiných bezpečných a efektivních léčiv, diagnostiky a souvisejících technologií pro preventivní, kurativní a paliativní léčbu osob nakažených HIV a s tím souvisejících oportunních infekcí a stavů;

| 20. | kritizuje dvoustranné a regionální obchodní dohody, které obsahují ustanovení přesahující dohodu TRIPS organizace WTO („TRIPS-plus“), a tím účinně oslabují, ne-li de facto znemožňují záruky, které byly stanoveny v prohlášení z Dohá z roku 2001 v zájmu upřednostnění zdraví před obchodními zájmy; upozorňuje na odpovědnost zemí, které vyvíjí nátlak na rozvojové země, aby podepisovaly podobné smlouvy o volném obchodu; |
| --- | --- |

20.

kritizuje dvoustranné a regionální obchodní dohody, které obsahují ustanovení přesahující dohodu TRIPS organizace WTO („TRIPS-plus“), a tím účinně oslabují, ne-li de facto znemožňují záruky, které byly stanoveny v prohlášení z Dohá z roku 2001 v zájmu upřednostnění zdraví před obchodními zájmy; upozorňuje na odpovědnost zemí, které vyvíjí nátlak na rozvojové země, aby podepisovaly podobné smlouvy o volném obchodu;

| 21. | zdůrazňuje, že se tento problém nepodařilo plně vyřešit povinným poskytováním licencí a zavedením odstupňovaných cen, a vyzývá Komisi, aby navrhla nová řešení, jak skutečně zajistit přístup k cenově dostupné léčbě HIV/AIDS; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že se tento problém nepodařilo plně vyřešit povinným poskytováním licencí a zavedením odstupňovaných cen, a vyzývá Komisi, aby navrhla nová řešení, jak skutečně zajistit přístup k cenově dostupné léčbě HIV/AIDS;

| 22. | vítá, že pracovní skupina Rady pro lidská práva přijala balíček nástrojů sloužících k podpoře a ochraně všech lidských práv lesbiček, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, a vyzývá Radu a Komisi, aby tato doporučení uplatňovaly; |
| --- | --- |

22.

vítá, že pracovní skupina Rady pro lidská práva přijala balíček nástrojů sloužících k podpoře a ochraně všech lidských práv lesbiček, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů, a vyzývá Radu a Komisi, aby tato doporučení uplatňovaly;

| 23. | vyzývá orgány EU, které v rámci svého mandátu vypracovávají výroční zprávy o stavu lidských práv, aby se v těchto zprávách mimo jiné soustředily na lidská práva související s HIV, a to způsobem, který zohlední mínění osob, jež s HIV žijí, a osob touto infekcí ohrožených; |
| --- | --- |

23.

vyzývá orgány EU, které v rámci svého mandátu vypracovávají výroční zprávy o stavu lidských práv, aby se v těchto zprávách mimo jiné soustředily na lidská práva související s HIV, a to způsobem, který zohlední mínění osob, jež s HIV žijí, a osob touto infekcí ohrožených;

| 24. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zdůraznily svou podporu bodu 16 závěrů Rady o akčním programu z listopadu 2009: zahájit rozsáhlý proces konzultací s členskými státy a s ostatními zúčastněnými stranami o přípravě evropského akčního programu boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostřednictvím vnější činnosti na rok 2012 a následující období a aby se zasadily o zřízení akčních týmů EU zajišťujících společný postup Komise a členských států v akcích ve stanovených prioritních oblastech; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zdůraznily svou podporu bodu 16 závěrů Rady o akčním programu z listopadu 2009: zahájit rozsáhlý proces konzultací s členskými státy a s ostatními zúčastněnými stranami o přípravě evropského akčního programu boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostřednictvím vnější činnosti na rok 2012 a následující období a aby se zasadily o zřízení akčních týmů EU zajišťujících společný postup Komise a členských států v akcích ve stanovených prioritních oblastech;

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, Společnému programu k HIV/AIDS Organizace spojených národů, Světové zdravotnické organizaci a organizátorům XVIII. mezinárodní konference o AIDS. |
| --- | --- |

25.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, Společnému programu k HIV/AIDS Organizace spojených národů, Světové zdravotnické organizaci a organizátorům XVIII. mezinárodní konference o AIDS.

---

(1)  Podle pokynů UNAIDS o kriminalizaci přenosu HIV by vlády měly omezit kriminalizaci na případy úmyslného přenosu, tj. případy, kdy si je daná osoba vědoma, že je HIV pozitivní, jedná s úmyslem přenést HIV a skutečně jej přenese.

(2)  Podpora sexuálního a reprodukčního zdraví a práv osob, které žijí s HIV/AIDS, a řešení těchto problémů je základním prvkem přístupu k HIV založeném na právech. Tento přístup by měl odrážet právo osob žijících s HIV/AIDS na plný a uspokojivý sexuální život, respektování volby na plodnost a přání HIV pozitivních osob.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/101

---

Čtvrtek, 8. července 2010Vstup Úmluvy o kazetové munici v platnost dne 1. srpna 2010 a úloha Evropské unie

P7_TA(2010)0285

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o vstupu Úmluvy o kazetové munici (CCM) v platnost a o úloze EU

2011/C 351 E/16

Evropský parlament,

s ohledem na Úmluvu o kazetové munici (CCM) přijatou 107 zeměmi na diplomatické konferenci konané v Dublinu ve dnech 19.–30. května 2008,

s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN ze dne 30. května 2008, v němž vyzývá „státy, aby tuto významnou dohodu bezodkladně podepsaly a ratifikovaly“, a uvádí, že očekává „její urychlený vstup v platnost“,

s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o Úmluvě o kazetové munici (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o uplatňování evropské strategie v oblasti bezpečnosti a společné bezpečnostní a obranné politiky (2),

s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Úmluvu o kazetové munici bylo možno podepsat od 3. prosince 2008 v Oslu a poté v sídle OSN v New Yorku a že tato úmluva vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce po její třicáté ratifikaci, což bude dne 1. srpna 2010, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Úmluvu o kazetové munici bylo možno podepsat od 3. prosince 2008 v Oslu a poté v sídle OSN v New Yorku a že tato úmluva vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce po její třicáté ratifikaci, což bude dne 1. srpna 2010,

| B. | vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici definuje kazetovou munici jako munici, která je určena k rozptýlení nebo uvolnění výbušné submunice, jejíž jednotlivé nálože váží méně než 20 kilogramů, a která tuto výbušnou submunici obsahuje, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici definuje kazetovou munici jako munici, která je určena k rozptýlení nebo uvolnění výbušné submunice, jejíž jednotlivé nálože váží méně než 20 kilogramů, a která tuto výbušnou submunici obsahuje,

| C. | vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici zakáže používání, výrobu, hromadění zásob a přepravu kazetové munice jakožto kategorie zbraní, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici zakáže používání, výrobu, hromadění zásob a přepravu kazetové munice jakožto kategorie zbraní,

| D. | vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici bude vyžadovat, aby její smluvní strany zničily zásoby této munice, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici bude vyžadovat, aby její smluvní strany zničily zásoby této munice,

| E. | vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici vytvoří nový humanitární standard pro pomoc obětem a bude vyžadovat, aby dotčené státy odstranily zbytky nevybuchlé kazetové munice, které zůstaly po konfliktech, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Úmluva o kazetové munici vytvoří nový humanitární standard pro pomoc obětem a bude vyžadovat, aby dotčené státy odstranily zbytky nevybuchlé kazetové munice, které zůstaly po konfliktech,

| F. | vzhledem k tomu, že kazetová munice, pokud se používá v blízkosti osídlených oblastí, představuje vážné riziko pro civilisty, protože má typicky rozsáhlý smrtící dosah, a v prostředí, v němž se odehrál konflikt, způsobilo používání této munice mnoho tragických zranění a úmrtí civilistů, jelikož zbytky nevybuchlé submunice často naleznou děti či jiní nic netušící nevinní lidé, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že kazetová munice, pokud se používá v blízkosti osídlených oblastí, představuje vážné riziko pro civilisty, protože má typicky rozsáhlý smrtící dosah, a v prostředí, v němž se odehrál konflikt, způsobilo používání této munice mnoho tragických zranění a úmrtí civilistů, jelikož zbytky nevybuchlé submunice často naleznou děti či jiní nic netušící nevinní lidé,

| G. | vzhledem k tomu, že Úmluvu o kazetové munici dosud podepsalo dvacet členských států EU, jedenáct států ji ratifikovalo a sedm států ji nepodepsalo ani neratifikovalo, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Úmluvu o kazetové munici dosud podepsalo dvacet členských států EU, jedenáct států ji ratifikovalo a sedm států ji nepodepsalo ani neratifikovalo,

| H. | vzhledem k tomu, že poté, co Úmluva o kazetové munici vstoupí dne 1. srpna 2010 v platnost, bude přístupový proces vztahující se k této úmluvě náročnější, protože státy k ní budou muset přistoupit v jednom kroku, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že poté, co Úmluva o kazetové munici vstoupí dne 1. srpna 2010 v platnost, bude přístupový proces vztahující se k této úmluvě náročnější, protože státy k ní budou muset přistoupit v jednom kroku,

| I. | vzhledem k tomu, že pro úspěšné uzavření procesu dohodnutého v Oslu vypracováním Úmluvy o kazetové munici byla rozhodující podpora většiny členských států EU, meziparlamentních iniciativ a velkého počtu organizací občanské společnosti, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že pro úspěšné uzavření procesu dohodnutého v Oslu vypracováním Úmluvy o kazetové munici byla rozhodující podpora většiny členských států EU, meziparlamentních iniciativ a velkého počtu organizací občanské společnosti,

| J. | vzhledem k tomu, že podpis a ratifikace Úmluvy o kazetové munici všemi 27 členskými státy EU před jejím vstupem v platnost dne 1. srpna 2010 by byly významným politickým signálem na podporu snahy o svět bez kazetové munice a o splnění cílů EU v oblasti boje proti šíření zbraní bez cíleného účinku, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že podpis a ratifikace Úmluvy o kazetové munici všemi 27 členskými státy EU před jejím vstupem v platnost dne 1. srpna 2010 by byly významným politickým signálem na podporu snahy o svět bez kazetové munice a o splnění cílů EU v oblasti boje proti šíření zbraní bez cíleného účinku,

| 1. | vítá nadcházející vstup Úmluvy o kazetové munici (CCM) v platnost ke dni 1. srpna 2010; |
| --- | --- |

1.

vítá nadcházející vstup Úmluvy o kazetové munici (CCM) v platnost ke dni 1. srpna 2010;

| 2. | vyzývá všechny členské státy EU a kandidátské země, aby neprodleně do konce roku 2010 podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici, a to včetně Estonska, Finska, Řecka, Lotyšska, Polska, Rumunska, Slovenska a Turecka, které ji dosud nepodepsaly, a včetně států, které úmluvu podepsaly, avšak neratifikovaly, tj. Bulharska, Kypru, České republiky, Maďarska, Itálie, Litvy, Nizozemska, Portugalska a Švédska; |
| --- | --- |

2.

vyzývá všechny členské státy EU a kandidátské země, aby neprodleně do konce roku 2010 podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici, a to včetně Estonska, Finska, Řecka, Lotyšska, Polska, Rumunska, Slovenska a Turecka, které ji dosud nepodepsaly, a včetně států, které úmluvu podepsaly, avšak neratifikovaly, tj. Bulharska, Kypru, České republiky, Maďarska, Itálie, Litvy, Nizozemska, Portugalska a Švédska;

| 3. | vyslovuje uznání všem státům, které podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici a které rovněž přijaly moratorium na používání, výrobu a přepravu kazetové munice a zničily své zásoby této munice; |
| --- | --- |

3.

vyslovuje uznání všem státům, které podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o kazetové munici a které rovněž přijaly moratorium na používání, výrobu a přepravu kazetové munice a zničily své zásoby této munice;

| 4. | naléhavě žádá všechny členské státy EU, které podepsaly Úmluvu o kazetové munici, aby využily veškerých příležitostí, včetně dvoustranných schůzek, dialogů mezi armádami a mnohostranných fór, k povzbuzování států, které nejsou smluvními stranami úmluvy, aby ji podepsaly a ratifikovaly nebo aby co nejrychleji k této úmluvě přistoupily a aby v souladu s povinnostmi smluvních stran stanovenými v článku 21 úmluvy vyvinuly veškeré úsilí k odrazování států, které nejsou smluvními stranami úmluvy, od používání kazetové munice; |
| --- | --- |

4.

naléhavě žádá všechny členské státy EU, které podepsaly Úmluvu o kazetové munici, aby využily veškerých příležitostí, včetně dvoustranných schůzek, dialogů mezi armádami a mnohostranných fór, k povzbuzování států, které nejsou smluvními stranami úmluvy, aby ji podepsaly a ratifikovaly nebo aby co nejrychleji k této úmluvě přistoupily a aby v souladu s povinnostmi smluvních stran stanovenými v článku 21 úmluvy vyvinuly veškeré úsilí k odrazování států, které nejsou smluvními stranami úmluvy, od používání kazetové munice;

| 5. | vyzývá členské státy EU, aby nepodnikaly žádné kroky, kterými by tuto úmluvu a její ustanovení mohly obcházet nebo které by ji mohly ohrozit; zejména vyzývá všechny členské státy EU, aby nepřijímaly, neschvalovaly ani následně neratifikovaly jakýkoli protokol k Úmluvě o některých konvenčních zbraních (CCW), jenž by umožňoval používání kazetové munice, což by nebylo slučitelné se zákazem této munice podle článků 1 a 2 Úmluvy o kazetové munici; vyzývá Radu a členské státy EU, aby v tomto smyslu jednaly na příští schůzce o Úmluvě o některých konvenčních zbraních, která se bude konat ve dnech 30. srpna – 3. září 2010 v Ženevě; |
| --- | --- |

5.

vyzývá členské státy EU, aby nepodnikaly žádné kroky, kterými by tuto úmluvu a její ustanovení mohly obcházet nebo které by ji mohly ohrozit; zejména vyzývá všechny členské státy EU, aby nepřijímaly, neschvalovaly ani následně neratifikovaly jakýkoli protokol k Úmluvě o některých konvenčních zbraních (CCW), jenž by umožňoval používání kazetové munice, což by nebylo slučitelné se zákazem této munice podle článků 1 a 2 Úmluvy o kazetové munici; vyzývá Radu a členské státy EU, aby v tomto smyslu jednaly na příští schůzce o Úmluvě o některých konvenčních zbraních, která se bude konat ve dnech 30. srpna – 3. září 2010 v Ženevě;

| 6. | naléhavě žádá členské státy EU, které dosud nejsou smluvními stranami Úmluvy o kazetové munici, aby do přistoupení k ní přijaly prozatímní opatření, včetně moratoria na používání, výrobu a přepravu kazetové munice, a aby neprodleně zahájily ničení zásob kazetové munice; |
| --- | --- |

6.

naléhavě žádá členské státy EU, které dosud nejsou smluvními stranami Úmluvy o kazetové munici, aby do přistoupení k ní přijaly prozatímní opatření, včetně moratoria na používání, výrobu a přepravu kazetové munice, a aby neprodleně zahájily ničení zásob kazetové munice;

| 7. | naléhavě žádá všechny státy, aby se zúčastnily nadcházející první schůzky smluvních stran, která se bude konat ve dnech 8.–12. listopadu 2010 ve Vientiane v Laosu, který je zemí nejvíce zamořenou kazetovou municí na světě; |
| --- | --- |

7.

naléhavě žádá všechny státy, aby se zúčastnily nadcházející první schůzky smluvních stran, která se bude konat ve dnech 8.–12. listopadu 2010 ve Vientiane v Laosu, který je zemí nejvíce zamořenou kazetovou municí na světě;

| 8. | naléhavě žádá členské státy EU, aby podnikly kroky k provádění úmluvy, včetně ničení zásob, odstraňování nevybuchlé munice a poskytování pomoci obětem, a aby přispívaly k financování či jiným formám pomoci poskytovaným dalším státům ochotným uplatňovat tuto úmluvu; |
| --- | --- |

8.

naléhavě žádá členské státy EU, aby podnikly kroky k provádění úmluvy, včetně ničení zásob, odstraňování nevybuchlé munice a poskytování pomoci obětem, a aby přispívaly k financování či jiným formám pomoci poskytovaným dalším státům ochotným uplatňovat tuto úmluvu;

| 9. | naléhavě žádá členské státy EU, které úmluvu podepsaly, aby na vnitrostátní úrovni přijaly právní předpisy k jejímu provádění; |
| --- | --- |

9.

naléhavě žádá členské státy EU, které úmluvu podepsaly, aby na vnitrostátní úrovni přijaly právní předpisy k jejímu provádění;

| 10. | vyzývá vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby vyvinula veškeré úsilí k zajištění přistoupení Unie k Úmluvě o kazetové munici, které je po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost možné, a aby se nadto maximálně zasadila o vypracování strategie pro první hodnotící konferenci ve formě rozhodnutí Rady o společném postoji; |
| --- | --- |

10.

vyzývá vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby vyvinula veškeré úsilí k zajištění přistoupení Unie k Úmluvě o kazetové munici, které je po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost možné, a aby se nadto maximálně zasadila o vypracování strategie pro první hodnotící konferenci ve formě rozhodnutí Rady o společném postoji;

| 11. | vyzývá Radu a Komisi, aby kromě standardní doložky o nešíření zbraní hromadného ničení začlenily do dohod se třetími zeměmi jako standardní doložku také zákaz kazetové munice; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Radu a Komisi, aby kromě standardní doložky o nešíření zbraní hromadného ničení začlenily do dohod se třetími zeměmi jako standardní doložku také zákaz kazetové munice;

| 12. | vyzývá Radu a Komisi, aby začlenily boj proti kazetové munici jako nedílnou součást do programů vnější pomoci Společenství s cílem podporovat třetí země při ničení zásob a při poskytování humanitární pomoci; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Radu a Komisi, aby začlenily boj proti kazetové munici jako nedílnou součást do programů vnější pomoci Společenství s cílem podporovat třetí země při ničení zásob a při poskytování humanitární pomoci;

| 13. | vyzývá členské státy EU, Radu a Komisi, aby přijaly opatření zabraňující třetím zemím poskytovat kazetovou munici nestátním subjektům; |
| --- | --- |

13.

vyzývá členské státy EU, Radu a Komisi, aby přijaly opatření zabraňující třetím zemím poskytovat kazetovou munici nestátním subjektům;

| 14. | naléhavě žádá členské státy EU, aby úsilí, které vyvinou na základě tohoto usnesení, bylo transparentní a aby zveřejňovaly zprávy o své činnosti vyvíjené v souladu s úmluvou; |
| --- | --- |

14.

naléhavě žádá členské státy EU, aby úsilí, které vyvinou na základě tohoto usnesení, bylo transparentní a aby zveřejňovaly zprávy o své činnosti vyvíjené v souladu s úmluvou;

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU a kandidátských zemí, generálnímu tajemníkovi OSN a Koalici proti kazetové munici. |
| --- | --- |

15.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU a kandidátských zemí, generálnímu tajemníkovi OSN a Koalici proti kazetové munici.

---

(1)  Úř. věst. C 16 E, 22.1.2010, s. 61.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0061.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/103

---

Čtvrtek, 8. července 2010Budoucnost SZP po roce 2013

P7_TA(2010)0286

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (2009/2236(INI))

2011/C 351 E/17

Evropský parlament,

s ohledem na část třetí, hlavu III Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na kontrolu stavu společné zemědělské politiky,

s ohledem na dokument Komise „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (KOM(2010)2020),

s ohledem na svou studii „Režim jednotné platby po roce 2013 – nový přístup, nový cíl“,

s ohledem na zprávu Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), kterou vypracovala Organizace OSN pro výživu a zemědělství a Světová banka a již podepsalo 58 zemí,

s ohledem na publikaci Komise „Perspektivy trhů a příjmů v zemědělství 2008–2015“,

s ohledem na dokument Komise „Perspektiva SPZ – od zásahu na trhu po politickou inovaci“,

s ohledem na studii Ústavu pro evropskou environmentální politiku „Poskytování veřejných statků prostřednictvím zemědělství v Evropské unii“,

s ohledem na bílou knihu Komise nazvanou „Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci“ (KOM(2009)0147) a na pracovní dokumenty útvarů Komise nazvané „Přizpůsobení se změně klimatu: úkol pro evropské zemědělství a venkovské oblasti“ (SEK(2009)0417) a „Úloha evropského zemědělství při zmírňování změny klimatu“ (SEK(2009)1093),

s ohledem na studii „Reforma SZP po roce 2013: představa delší vyhlídky“ vypracovanou sdružením Notre Europe,

s ohledem na pracovní dokument o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o začlenění nových členských států do SZP (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zemědělství EU a změně klimatu (3),

s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2010 o politice jakosti zemědělských produktů: jakou strategii zvolit? (4),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0204/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že EU musí i nadále zaručovat dodávky potravin pro své občany a podílet se na jejich zajišťování v celosvětovém měřítku, přičemž by měla lépe a soudržněji spolupracovat se zbytkem světa, zejména s rozvojovými zeměmi, aby přispěla k dlouhodobému rozvoji jejich zemědělských odvětví, a to udržitelným způsobem, který bude co nejvíce obohacovat místní know-how; vzhledem k tomu, že v důsledku současné situace, kdy počet hladovějících lidí na celém světě překročil jednu miliardu a kdy v Evropské unii žije přes 40 milionů chudých lidí, kteří trpí nedostatkem potravy, je nezbytné využívat nových vědeckých poznatků, mohou-li nabídnout vhodná řešení ke zmírnění hladovění ve světě, zejména lepší účinností zdrojů, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU musí i nadále zaručovat dodávky potravin pro své občany a podílet se na jejich zajišťování v celosvětovém měřítku, přičemž by měla lépe a soudržněji spolupracovat se zbytkem světa, zejména s rozvojovými zeměmi, aby přispěla k dlouhodobému rozvoji jejich zemědělských odvětví, a to udržitelným způsobem, který bude co nejvíce obohacovat místní know-how; vzhledem k tomu, že v důsledku současné situace, kdy počet hladovějících lidí na celém světě překročil jednu miliardu a kdy v Evropské unii žije přes 40 milionů chudých lidí, kteří trpí nedostatkem potravy, je nezbytné využívat nových vědeckých poznatků, mohou-li nabídnout vhodná řešení ke zmírnění hladovění ve světě, zejména lepší účinností zdrojů,

| B. | vzhledem k tomu, že podle organizace FAO se očekává zdvojnásobení světové poptávky po potravinách a do roku 2050 i zvýšení světové populace ze současných 7 miliard na 9 miliard a že světovou výrobu potravin bude potřeba odpovídajícím způsobem zvýšit, což vytvoří tlak na přírodní zdroje a povede k tomu, že ve světě bude muset být vyráběno více potravin za použití menšího množství vody, půdy, energie, hnojiv a pesticidů, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle organizace FAO se očekává zdvojnásobení světové poptávky po potravinách a do roku 2050 i zvýšení světové populace ze současných 7 miliard na 9 miliard a že světovou výrobu potravin bude potřeba odpovídajícím způsobem zvýšit, což vytvoří tlak na přírodní zdroje a povede k tomu, že ve světě bude muset být vyráběno více potravin za použití menšího množství vody, půdy, energie, hnojiv a pesticidů,

| C. | vzhledem k tomu, že mezi cíle SZP stanovené v článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie patří zvýšení zemědělské produktivity, zajištění důstojné životní úrovně zemědělců, stabilizace trhu, zaručení dostupnosti dodávek a zásobování spotřebitelů za rozumné ceny; vzhledem k tomu, že k dnešnímu datu SZP své cíle z velké části splnila a podílela se na úsilí směřujícímu k posílení integrace v rámci EU, územní soudržnosti v Evropě a fungování jednotného trhu; k důstojné životní úrovni však přispěla jen částečně a dosud se jí nepodařilo dosáhnout stabilizace zemědělského trhu, neboť trhy se staly mimořádně nestálými, což ohrožuje zajištění dodávek potravin; vzhledem k tomu, že ke splnění cílů SZP je nezbytné vyvinout další úsilí, ale současně chránit životní prostředí a udržet zaměstnanost ve venkovských oblastech, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že mezi cíle SZP stanovené v článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie patří zvýšení zemědělské produktivity, zajištění důstojné životní úrovně zemědělců, stabilizace trhu, zaručení dostupnosti dodávek a zásobování spotřebitelů za rozumné ceny; vzhledem k tomu, že k dnešnímu datu SZP své cíle z velké části splnila a podílela se na úsilí směřujícímu k posílení integrace v rámci EU, územní soudržnosti v Evropě a fungování jednotného trhu; k důstojné životní úrovni však přispěla jen částečně a dosud se jí nepodařilo dosáhnout stabilizace zemědělského trhu, neboť trhy se staly mimořádně nestálými, což ohrožuje zajištění dodávek potravin; vzhledem k tomu, že ke splnění cílů SZP je nezbytné vyvinout další úsilí, ale současně chránit životní prostředí a udržet zaměstnanost ve venkovských oblastech,

| D. | vzhledem k tomu, že zemědělství a lesnictví zůstávají důležitými odvětvími hospodářství, které zachováváním přírodních zdrojů a kulturních krajin současně zajišťují základní veřejné statky, což je předpokladem pro veškerou lidskou činnost ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že tato odvětví již nyní v rámci EU přispívají největším dílem k dosažení evropských cílů v oblasti klimatu a energetiky, zejména pokud jde o cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pocházejících ze zemědělské a lesní biomasy; vzhledem k tomu, že tyto přínosy se musí v budoucnosti zvyšovat; vzhledem k tomu, že tyto zdroje bioenergie pomáhají také snižovat energetickou závislost EU a v souvislosti se zvyšujícími se cenami energií i vytvářet nové pracovní příležitosti a zlepšovat příjmy v tomto odvětví, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že zemědělství a lesnictví zůstávají důležitými odvětvími hospodářství, které zachováváním přírodních zdrojů a kulturních krajin současně zajišťují základní veřejné statky, což je předpokladem pro veškerou lidskou činnost ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že tato odvětví již nyní v rámci EU přispívají největším dílem k dosažení evropských cílů v oblasti klimatu a energetiky, zejména pokud jde o cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pocházejících ze zemědělské a lesní biomasy; vzhledem k tomu, že tyto přínosy se musí v budoucnosti zvyšovat; vzhledem k tomu, že tyto zdroje bioenergie pomáhají také snižovat energetickou závislost EU a v souvislosti se zvyšujícími se cenami energií i vytvářet nové pracovní příležitosti a zlepšovat příjmy v tomto odvětví,

| E. | vzhledem k tomu, že SZP přináší občanům EU velké výhody, pokud jde o dostupnost a výběr bezpečných a vysoce kvalitních potravin za rozumné ceny, zajištění dodávek potravin, ochranu životního prostředí, vytváření pracovních míst a opatření pro boj proti změně klimatu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že SZP přináší občanům EU velké výhody, pokud jde o dostupnost a výběr bezpečných a vysoce kvalitních potravin za rozumné ceny, zajištění dodávek potravin, ochranu životního prostředí, vytváření pracovních míst a opatření pro boj proti změně klimatu,

| F. | vzhledem k tomu, že 13,6 milionu obyvatel pracuje přímo v zemědělství, lesnictví a v odvětví rybolovu a dalších 5 milionů osob pracuje v zemědělsko-potravinářském průmyslu, přičemž EU je největším světovým výrobcem potravin a nápojů; vzhledem k tomu, že to představuje 8,6 % veškerých pracovních míst EU a 4 % HDP EU, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že 13,6 milionu obyvatel pracuje přímo v zemědělství, lesnictví a v odvětví rybolovu a dalších 5 milionů osob pracuje v zemědělsko-potravinářském průmyslu, přičemž EU je největším světovým výrobcem potravin a nápojů; vzhledem k tomu, že to představuje 8,6 % veškerých pracovních míst EU a 4 % HDP EU,

| G. | vzhledem k tomu, že v důsledku posledního rozšíření EU (v roce 2004 a 2007) přibylo k celkové pracovní síle v zemědělství dalších 7 milionů zemědělců a plocha zemědělské půdy se zvýšila o 40 %; vzhledem k tomu, že reálný příjem na osobu klesl v zemědělství v rámci EU-27 za posledních deset let o 12,2 %, přičemž se postupně snížil na úroveň z roku 1995; vzhledem k tomu, že průměrný zemědělský příjem v EU-27 nedosahuje ani 50 % průměrného příjmu v ostatních odvětvích hospodářství, zatímco výrobní náklady takových komodit, jako jsou např. hnojiva, elektřina a paliva dosahují nejvyšší úrovně za posledních 15 let, což další fungování zemědělské výroby v EU značně ztěžuje, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v důsledku posledního rozšíření EU (v roce 2004 a 2007) přibylo k celkové pracovní síle v zemědělství dalších 7 milionů zemědělců a plocha zemědělské půdy se zvýšila o 40 %; vzhledem k tomu, že reálný příjem na osobu klesl v zemědělství v rámci EU-27 za posledních deset let o 12,2 %, přičemž se postupně snížil na úroveň z roku 1995; vzhledem k tomu, že průměrný zemědělský příjem v EU-27 nedosahuje ani 50 % průměrného příjmu v ostatních odvětvích hospodářství, zatímco výrobní náklady takových komodit, jako jsou např. hnojiva, elektřina a paliva dosahují nejvyšší úrovně za posledních 15 let, což další fungování zemědělské výroby v EU značně ztěžuje,

| H. | vzhledem k tomu, že 7 % zemědělců v Evropě je mladších 35 let, zatímco čtyři a půl milionu zemědělců, kteří mají více než 65 let, přestanou do roku 2020 pracovat a bude-li pokračovat úbytek zemědělců, může být budoucnost zemědělství ohrožena, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že 7 % zemědělců v Evropě je mladších 35 let, zatímco čtyři a půl milionu zemědělců, kteří mají více než 65 let, přestanou do roku 2020 pracovat a bude-li pokračovat úbytek zemědělců, může být budoucnost zemědělství ohrožena,

| I. | vzhledem k tomu, že zemědělství zůstává hlavním typem krajinného pokryvu EU a zaujímá 47 % celého území Evropské unie; vzhledem k tomu, že v celé EU je 13,7 milionu zemědělských podniků, které svou produkcí vytvářejí více než 337 miliard EUR; vzhledem k tomu, že 15 % zemědělské půdy (přibližně 26 milionů hektarů) se nachází v horských oblastech, a vhledem k tomu, že přirozené znevýhodnění těchto oblastí ztěžuje zemědělskou činnost, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zemědělství zůstává hlavním typem krajinného pokryvu EU a zaujímá 47 % celého území Evropské unie; vzhledem k tomu, že v celé EU je 13,7 milionu zemědělských podniků, které svou produkcí vytvářejí více než 337 miliard EUR; vzhledem k tomu, že 15 % zemědělské půdy (přibližně 26 milionů hektarů) se nachází v horských oblastech, a vhledem k tomu, že přirozené znevýhodnění těchto oblastí ztěžuje zemědělskou činnost,

| J. | vzhledem k tomu, že se v důsledku restrukturalizace odvětví zvětšila průměrná velikost zemědělských podniků, avšak na území EU i nadále převládají malá hospodářství, přičemž průměrná velikost jednoho hospodářství je 12,6 hektarů; vzhledem k tomu, že soběstačné zemědělské podniky zůstávají zásadní výzvou, zejména v nových členských státech, kde soběstačné hospodaření představuje polovinu veškeré pracovní síly, a vzhledem k tomu, že malá hospodářství a zemědělci, kteří je provozují, mají zvláštní význam pro vytváření nevýrobních veřejných statků, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že se v důsledku restrukturalizace odvětví zvětšila průměrná velikost zemědělských podniků, avšak na území EU i nadále převládají malá hospodářství, přičemž průměrná velikost jednoho hospodářství je 12,6 hektarů; vzhledem k tomu, že soběstačné zemědělské podniky zůstávají zásadní výzvou, zejména v nových členských státech, kde soběstačné hospodaření představuje polovinu veškeré pracovní síly, a vzhledem k tomu, že malá hospodářství a zemědělci, kteří je provozují, mají zvláštní význam pro vytváření nevýrobních veřejných statků,

| K. | vzhledem k tomu, že hospodářská krize měla závažný negativní dopad na zemědělství, což vedlo mezi lety 2008 a 2009 k průměrnému poklesu zemědělských příjmů o 12,2 % a v minulém roce ke zvýšení nezaměstnanosti ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že se spotřeba v Evropě snížila v letech 2008 až 2009 v průměru o 10,55 %, což je přímý dopad ekonomické krize, a že v některých členských státech toto snížení překročilo 20 %; vzhledem k tomu, že dalšími důsledky hospodářské krize jsou nesnadný přístup zemědělců k úvěrům a zatížení veřejných financí členských států, což oslabuje jejich schopnost zajišťovat spolufinancování, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že hospodářská krize měla závažný negativní dopad na zemědělství, což vedlo mezi lety 2008 a 2009 k průměrnému poklesu zemědělských příjmů o 12,2 % a v minulém roce ke zvýšení nezaměstnanosti ve venkovských oblastech; vzhledem k tomu, že se spotřeba v Evropě snížila v letech 2008 až 2009 v průměru o 10,55 %, což je přímý dopad ekonomické krize, a že v některých členských státech toto snížení překročilo 20 %; vzhledem k tomu, že dalšími důsledky hospodářské krize jsou nesnadný přístup zemědělců k úvěrům a zatížení veřejných financí členských států, což oslabuje jejich schopnost zajišťovat spolufinancování,

| L. | vzhledem k tomu, že cenová nestabilita na zemědělských trzích je jednou z jejich stálých charakteristik, avšak v nedávné době souhrou několika faktorů, jakými jsou mimo jiné extrémní povětrnostní podmínky, ceny energií, spekulace a změna v poptávce, tato nestabilita dramaticky vzrostla, a očekává se, že se podle odhadů organizací OECD a FAO ještě zvýší, což povede k extrémním nárůstům a propadům v cenách zemědělských komodit na evropských trzích; vzhledem k tomu, že se mezi lety 2006 a 2008 ceny některých komodit výrazně zvýšily, některé až o 180 %, jak tomu bylo v případě obilí; vzhledem k tomu, že se ceny mléčných výrobků v roce 2009 zhroutily a klesly v průměru o 40 %; vzhledem k tomu, že další produkty – například obilí, ovoce a zelenina, olivový olej – byly rovněž zasaženy a extrémní výkyvy v cenách měly ničivé důsledky pro výrobce a ani pro zákazníky nebyly vždy přínosem, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že cenová nestabilita na zemědělských trzích je jednou z jejich stálých charakteristik, avšak v nedávné době souhrou několika faktorů, jakými jsou mimo jiné extrémní povětrnostní podmínky, ceny energií, spekulace a změna v poptávce, tato nestabilita dramaticky vzrostla, a očekává se, že se podle odhadů organizací OECD a FAO ještě zvýší, což povede k extrémním nárůstům a propadům v cenách zemědělských komodit na evropských trzích; vzhledem k tomu, že se mezi lety 2006 a 2008 ceny některých komodit výrazně zvýšily, některé až o 180 %, jak tomu bylo v případě obilí; vzhledem k tomu, že se ceny mléčných výrobků v roce 2009 zhroutily a klesly v průměru o 40 %; vzhledem k tomu, že další produkty – například obilí, ovoce a zelenina, olivový olej – byly rovněž zasaženy a extrémní výkyvy v cenách měly ničivé důsledky pro výrobce a ani pro zákazníky nebyly vždy přínosem,

| M. | vzhledem k tomu, že ze zemědělsko-environmentálních ukazatelů vyplývá, že zemědělství má významný potenciál zmírňovat důsledky změny klimatu, zejména pokud jde o sekvestraci uhlíku, přímé snižování čistého objemu emisí skleníkových plynů a výrobu obnovitelné energie, které zajišťují skutečné snížení emisí; vzhledem k tomu, že zemědělská činnost prováděná udržitelným způsobem je podstatná pro zachování biologické rozmanitosti, hospodaření s vodními zdroji a boj proti erozi půdy a může být klíčovým faktorem při řešení otázky změny klimatu, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že ze zemědělsko-environmentálních ukazatelů vyplývá, že zemědělství má významný potenciál zmírňovat důsledky změny klimatu, zejména pokud jde o sekvestraci uhlíku, přímé snižování čistého objemu emisí skleníkových plynů a výrobu obnovitelné energie, které zajišťují skutečné snížení emisí; vzhledem k tomu, že zemědělská činnost prováděná udržitelným způsobem je podstatná pro zachování biologické rozmanitosti, hospodaření s vodními zdroji a boj proti erozi půdy a může být klíčovým faktorem při řešení otázky změny klimatu,

| N. | vzhledem k tomu, že emise skleníkových plynů způsobené zemědělskou činností (včetně chovu hospodářských zvířat) klesly v letech 1990 až 2007 ve všech 27 členských státech o 20 %; vzhledem k tomu, že podíl emisí produkovaných zemědělstvím se snížil z 11 % v roce 1990 na 9,3 % v roce 2007, a to mimo jiné v důsledku efektivnějšího využívání hnojiv a močůvky, posledních strukturálních reforem SZP a postupného zavádění zemědělských a environmentálních iniciativ, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že emise skleníkových plynů způsobené zemědělskou činností (včetně chovu hospodářských zvířat) klesly v letech 1990 až 2007 ve všech 27 členských státech o 20 %; vzhledem k tomu, že podíl emisí produkovaných zemědělstvím se snížil z 11 % v roce 1990 na 9,3 % v roce 2007, a to mimo jiné v důsledku efektivnějšího využívání hnojiv a močůvky, posledních strukturálních reforem SZP a postupného zavádění zemědělských a environmentálních iniciativ,

| O. | vzhledem k tomu, že se EU stala čistým dovozcem zemědělského zboží, u něhož hodnota každoročně dovážených produktů přesahuje 87,6 miliard EUR (přibližně 20 % světového zemědělského dovozu); vzhledem k tomu, že se v některých případech obchodní bilance postupně přesouvá ve prospěch třetích zemí (EU nyní dováží ze zemí Mercosur zemědělské produkty v hodnotě 19 miliard EUR, přičemž její vývoz do tohoto regionu činí méně než 1 miliardu EUR); vzhledem k tomu, že EU i nadále zažívá rostoucí obchodní deficit, pokud jde o zemědělské produkty, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že se EU stala čistým dovozcem zemědělského zboží, u něhož hodnota každoročně dovážených produktů přesahuje 87,6 miliard EUR (přibližně 20 % světového zemědělského dovozu); vzhledem k tomu, že se v některých případech obchodní bilance postupně přesouvá ve prospěch třetích zemí (EU nyní dováží ze zemí Mercosur zemědělské produkty v hodnotě 19 miliard EUR, přičemž její vývoz do tohoto regionu činí méně než 1 miliardu EUR); vzhledem k tomu, že EU i nadále zažívá rostoucí obchodní deficit, pokud jde o zemědělské produkty,

| P. | vzhledem k tomu, že EU zůstává vedoucím světovým vývozcem zemědělských produktů (zhruba 17 % veškerého světového obchodu); vzhledem k tomu, že EU ztratila v posledních deseti letech významný podíl na trhu (v roce 2000 EU ke světovému obchodu přispívala přibližně ve výši 19 %); vzhledem k tomu, že EU vyváží hlavně výrobky s vysokou přidanou hodnotou a zpracované produkty (67 % všech jejích zemědělských vývozů), |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že EU zůstává vedoucím světovým vývozcem zemědělských produktů (zhruba 17 % veškerého světového obchodu); vzhledem k tomu, že EU ztratila v posledních deseti letech významný podíl na trhu (v roce 2000 EU ke světovému obchodu přispívala přibližně ve výši 19 %); vzhledem k tomu, že EU vyváží hlavně výrobky s vysokou přidanou hodnotou a zpracované produkty (67 % všech jejích zemědělských vývozů),

| Q. | vzhledem k tomu, že vysoce kvalitní produkty jsou základem výrobního a vývozního potenciálu Evropské unie a představují značný podíl na jejím mezinárodním obchodu; vzhledem k tomu, že EU vyváží špičkové výrobky se značnou hospodářskou hodnotou a v případech výrobků s chráněným původem a zeměpisným označením představuje čistá hodnota těchto výrobků a potravin 14 miliard EUR ročně (nepočítaje vína a lihoviny, jež také představují značný podíl vývozů EU); vzhledem k tomu, že má-li se i nadále rozvíjet vysoce kvalitní výroba, která splňuje očekávání spotřebitelů, je třeba zohlednit specifické potřeby těchto odvětví s cílem zajistit jejich konkurenceschopnost, a to včetně potřeby účinnější ochrany zeměpisných označení EU a označení výrobků s chráněným původem ze strany partnerů ze třetích zemí, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že vysoce kvalitní produkty jsou základem výrobního a vývozního potenciálu Evropské unie a představují značný podíl na jejím mezinárodním obchodu; vzhledem k tomu, že EU vyváží špičkové výrobky se značnou hospodářskou hodnotou a v případech výrobků s chráněným původem a zeměpisným označením představuje čistá hodnota těchto výrobků a potravin 14 miliard EUR ročně (nepočítaje vína a lihoviny, jež také představují značný podíl vývozů EU); vzhledem k tomu, že má-li se i nadále rozvíjet vysoce kvalitní výroba, která splňuje očekávání spotřebitelů, je třeba zohlednit specifické potřeby těchto odvětví s cílem zajistit jejich konkurenceschopnost, a to včetně potřeby účinnější ochrany zeměpisných označení EU a označení výrobků s chráněným původem ze strany partnerů ze třetích zemí,

| R. | vzhledem k tomu, že odhadovaná podpora výrobcům (producer support estimates, PSE) ukazuje, že celková podpora zemědělských podniků v EU byla od roku 2000 postupně snižována a je nyní v přepočtu na osobu srovnatelná s úrovní podpory poskytované v zemích hlavních obchodních partnerů EU, zatímco jiní obchodní partneři v posledních letech zachovávali nebo zvýšili dotace, jež narušují trh, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že odhadovaná podpora výrobcům (producer support estimates, PSE) ukazuje, že celková podpora zemědělských podniků v EU byla od roku 2000 postupně snižována a je nyní v přepočtu na osobu srovnatelná s úrovní podpory poskytované v zemích hlavních obchodních partnerů EU, zatímco jiní obchodní partneři v posledních letech zachovávali nebo zvýšili dotace, jež narušují trh,

| S. | vzhledem k tomu, že nynější rozdělení a výše podpory členským státům a zemědělcům vyplývá z rozdělení a výše této podpory v minulosti, kdy byla spjata s druhem a objemem výroby a představovala náhradu za poklesy příjmů zemědělců v důsledku značného propadu garantovaných cen; vzhledem k tomu, že tento způsob rozdělení vyvolává u některých zemědělců z EU pochopitelný pocit nespravedlnosti a jeho zachování není navíc v souladu s příštími cíly SZP, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že nynější rozdělení a výše podpory členským státům a zemědělcům vyplývá z rozdělení a výše této podpory v minulosti, kdy byla spjata s druhem a objemem výroby a představovala náhradu za poklesy příjmů zemědělců v důsledku značného propadu garantovaných cen; vzhledem k tomu, že tento způsob rozdělení vyvolává u některých zemědělců z EU pochopitelný pocit nespravedlnosti a jeho zachování není navíc v souladu s příštími cíly SZP,

| T. | vzhledem k tomu, že mechanismy dobrovolného odlišení umožňují od roku 2007 přesouvání finančních podpor mezi přímými platbami a rozvojem venkova, aniž by se však zvýšila transparentnost a legitimita přidělování finančních prostředků na zemědělství a aniž by bylo toto přidělování zjednodušeno, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že mechanismy dobrovolného odlišení umožňují od roku 2007 přesouvání finančních podpor mezi přímými platbami a rozvojem venkova, aniž by se však zvýšila transparentnost a legitimita přidělování finančních prostředků na zemědělství a aniž by bylo toto přidělování zjednodušeno,

| U. | vzhledem k tomu, že podíl výdajů na SZP v rozpočtu EU se postupně snižuje z téměř 75 % v roce 1985 na 39,3 %, která jsou předpokladem pro rok 2013; vzhledem k tomu, že to představuje méně než 0,45 % HDP EU; vzhledem k tomu, že pokles v rozpočtových výdajích na tržní opatření je ještě výraznější – z celkových 74 % výdajů na SZP v roce 1992 na méně než 10 % v současnosti; vzhledem k tomu, že výdaje SZP se neustále pohybují směrem od podpory trhu a vývozních subvencí k odděleným platbám a rozvoji venkova, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že podíl výdajů na SZP v rozpočtu EU se postupně snižuje z téměř 75 % v roce 1985 na 39,3 %, která jsou předpokladem pro rok 2013; vzhledem k tomu, že to představuje méně než 0,45 % HDP EU; vzhledem k tomu, že pokles v rozpočtových výdajích na tržní opatření je ještě výraznější – z celkových 74 % výdajů na SZP v roce 1992 na méně než 10 % v současnosti; vzhledem k tomu, že výdaje SZP se neustále pohybují směrem od podpory trhu a vývozních subvencí k odděleným platbám a rozvoji venkova,

| V. | vzhledem k tomu, že tyto reformy vedly ke značným změnám v nástrojích podpory zemědělství, i když přitom jsou dodržovány tři základní zásady SZP, tedy:






  — | jednotný trh, |
| --- | --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že tyto reformy vedly ke značným změnám v nástrojích podpory zemědělství, i když přitom jsou dodržovány tři základní zásady SZP, tedy:

—

jednotný trh,

| — | preference Společenství, |
| --- | --- |

—

preference Společenství,

| — | finanční solidarita; |
| --- | --- |

—

finanční solidarita;

| W. | vzhledem k tomu, že SZP bude po roce 2013 muset čelit mnoha problémům a sledovat rozsáhlejší cíle, je zásadní, aby rozpočet EU vyčleněný na SZP zůstal přinejmenším ve stejné výši jako nyní, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že SZP bude po roce 2013 muset čelit mnoha problémům a sledovat rozsáhlejší cíle, je zásadní, aby rozpočet EU vyčleněný na SZP zůstal přinejmenším ve stejné výši jako nyní,

| X. | vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování Evropské unie činí z víceletého finančního rámce (VFR) právně závazný akt, jehož ustanovení musí roční rozpočet dodržovat, |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Smlouva o fungování Evropské unie činí z víceletého finančního rámce (VFR) právně závazný akt, jehož ustanovení musí roční rozpočet dodržovat,

| Y. | vzhledem k tomu, že výdaje ve formě přímých podpor představují 0,38 % evropského HDP (údaj z roku 2008) a že výdaje spojené s politikou rozvoje venkova představují 0,11 % HDP Evropské unie, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že výdaje ve formě přímých podpor představují 0,38 % evropského HDP (údaj z roku 2008) a že výdaje spojené s politikou rozvoje venkova představují 0,11 % HDP Evropské unie,

| Z. | vzhledem k tomu, že kvůli malým rozpětím, která budou od rozpočtového roku 2011 v okruhu 2, bude pro Unii velmi obtížné vhodně reagovat na krize na trhu a neočekávané celosvětové události, čímž může rozpočtový proces ztratit svůj smysl, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že kvůli malým rozpětím, která budou od rozpočtového roku 2011 v okruhu 2, bude pro Unii velmi obtížné vhodně reagovat na krize na trhu a neočekávané celosvětové události, čímž může rozpočtový proces ztratit svůj smysl,

| AA. | vzhledem k tomu, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost získal Evropský parlament pravomoc utvářet zemědělskou politiku Unie, a to nejen co se týče víceletých zemědělských programů, ale také změn v ročním rozpočtu na zemědělství, díky čemuž nyní nese odpovědnost za spravedlivou a udržitelnou společnou zemědělskou politiku, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost získal Evropský parlament pravomoc utvářet zemědělskou politiku Unie, a to nejen co se týče víceletých zemědělských programů, ale také změn v ročním rozpočtu na zemědělství, díky čemuž nyní nese odpovědnost za spravedlivou a udržitelnou společnou zemědělskou politiku,

| AB. | vzhledem k tomu, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost se společná zemědělská politika stala předmětem běžného legislativního postupu a Evropský parlament nese významný díl odpovědnosti za to, aby pomohl přijmout přiměřenou a účinnou legislativu v této oblasti, |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost se společná zemědělská politika stala předmětem běžného legislativního postupu a Evropský parlament nese významný díl odpovědnosti za to, aby pomohl přijmout přiměřenou a účinnou legislativu v této oblasti,

| AC. | vzhledem k tomu, že v souladu s posledními údaji Eurobarometru považuje 90 % dotázaných občanů EU zemědělské a venkovské oblasti za důležité pro budoucnost Evropy, 83 % dotázaných občanů EU je pro finanční podporu zemědělcům a v průměru věří, že by se mělo o zemědělské politice nadále rozhodovat na evropské úrovni, |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že v souladu s posledními údaji Eurobarometru považuje 90 % dotázaných občanů EU zemědělské a venkovské oblasti za důležité pro budoucnost Evropy, 83 % dotázaných občanů EU je pro finanční podporu zemědělcům a v průměru věří, že by se mělo o zemědělské politice nadále rozhodovat na evropské úrovni,

| AD. | vzhledem k tomu, že cíle a hlavní obsah budoucí společné zemědělské politiky musí být předmětem širokých veřejných debat, aby se zvýšila informovanost veřejnosti o SZP; vzhledem k tomu, že iniciativa Komise v podobě veřejné debaty o budoucnosti SZP po roce 2013 je tedy vítána, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že cíle a hlavní obsah budoucí společné zemědělské politiky musí být předmětem širokých veřejných debat, aby se zvýšila informovanost veřejnosti o SZP; vzhledem k tomu, že iniciativa Komise v podobě veřejné debaty o budoucnosti SZP po roce 2013 je tedy vítána,

| AE. | vzhledem k tomu, že SZP musí směřovat k zachování a rozvoji multifunkčního, celoplošného a udržitelného zemědělství v Evropě, |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že SZP musí směřovat k zachování a rozvoji multifunkčního, celoplošného a udržitelného zemědělství v Evropě,

Vývoj SZP: od narušení trhu po tržní orientaci

| 1. | opětovně připomíná, ze SZP prošla v průběhu posledních dvaceti pěti let radikálními reformami, zejména tím, že provedla základní přesun z podpory produkce na podporu producentů (5), omezila pravidelné intervenční nákupy a dumping evropských přebytků na světových trzích (6) a přeorientovala SZP a zemědělce EU více na trh; |
| --- | --- |

1.

opětovně připomíná, ze SZP prošla v průběhu posledních dvaceti pěti let radikálními reformami, zejména tím, že provedla základní přesun z podpory produkce na podporu producentů (5), omezila pravidelné intervenční nákupy a dumping evropských přebytků na světových trzích (6) a přeorientovala SZP a zemědělce EU více na trh;

| 2. | připomíná, že SZP sehrála zásadní úlohu při zvyšování produkce a zajištění potravin pro evropské obyvatelstvo po druhé světové válce; dále připomíná, že SZP byla první společnou politikou EHS, která vydláždila cestu pro evropskou spolupráci a integraci v dalších politických oblastech; |
| --- | --- |

2.

připomíná, že SZP sehrála zásadní úlohu při zvyšování produkce a zajištění potravin pro evropské obyvatelstvo po druhé světové válce; dále připomíná, že SZP byla první společnou politikou EHS, která vydláždila cestu pro evropskou spolupráci a integraci v dalších politických oblastech;

| 3. | zdůrazňuje, že tržní nástroje SZP specifické pro každé odvětví hrají základní roli a jsou nyní používány coby záchranné sítě, které pomáhají snížit nestabilitu trhu, a zajišťovat tak zemědělcům určitý stupeň stability; zdůrazňuje, že upravená tržní politika nevedla ke snížení závislosti zemědělců na kupujících; konstatuje také, že od přijetí oddělených jednotných plateb na zemědělský podnik nastal výrazný odklon od opatření narušujících trh v souladu s požadavky Světové obchodní organizace; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že tržní nástroje SZP specifické pro každé odvětví hrají základní roli a jsou nyní používány coby záchranné sítě, které pomáhají snížit nestabilitu trhu, a zajišťovat tak zemědělcům určitý stupeň stability; zdůrazňuje, že upravená tržní politika nevedla ke snížení závislosti zemědělců na kupujících; konstatuje také, že od přijetí oddělených jednotných plateb na zemědělský podnik nastal výrazný odklon od opatření narušujících trh v souladu s požadavky Světové obchodní organizace;

| 4. | konstatuje, že reformy SZP zahájené v letech 1992 a 1999 a zejména reforma z roku 2003, která byla přezkoumána v rámci kontroly stavu a zavedla zásadu oddělení plateb od produkce, ale i další reformy v tomto odvětví byly pojaty tak, aby umožnily zemědělcům EU lépe odpovídat a reagovat na signály a podmínky trhu; uvítal by, kdyby tento vývoj pokračoval dalšími reformami, neboť vzhledem ke specifickým rysům zemědělské produkce jsou další opatření v oblasti trhu zapotřebí; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že reformy SZP zahájené v letech 1992 a 1999 a zejména reforma z roku 2003, která byla přezkoumána v rámci kontroly stavu a zavedla zásadu oddělení plateb od produkce, ale i další reformy v tomto odvětví byly pojaty tak, aby umožnily zemědělcům EU lépe odpovídat a reagovat na signály a podmínky trhu; uvítal by, kdyby tento vývoj pokračoval dalšími reformami, neboť vzhledem ke specifickým rysům zemědělské produkce jsou další opatření v oblasti trhu zapotřebí;

| 5. | zdůrazňuje, že rozvoj venkova je nyní nedílnou součástí struktury SZP a měl by zůstat významným prvkem budoucí SZP, a sice jako strategie rozvoje venkova zajištěná patřičnými prostředky a zaměřená na venkovské oblasti, na zlepšení životního prostředí, modernizaci a restrukturalizaci zemědělství, posilování soudržnosti ve venkovských oblastech EU, revitalizaci znevýhodněných oblastí a oblastí, kterým hrozí vylidnění, zlepšení uvádění výrobků na trh a konkurenceschopnosti, udržení zaměstnanosti a vytváření nových pracovních příležitostí ve venkovských oblastech, ale i na nové výzvy uvedené v kontrole stavu, zejména změnu klimatu, energii z obnovitelných zdrojů, hospodaření s vodou a biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že rozvoj venkova je nyní nedílnou součástí struktury SZP a měl by zůstat významným prvkem budoucí SZP, a sice jako strategie rozvoje venkova zajištěná patřičnými prostředky a zaměřená na venkovské oblasti, na zlepšení životního prostředí, modernizaci a restrukturalizaci zemědělství, posilování soudržnosti ve venkovských oblastech EU, revitalizaci znevýhodněných oblastí a oblastí, kterým hrozí vylidnění, zlepšení uvádění výrobků na trh a konkurenceschopnosti, udržení zaměstnanosti a vytváření nových pracovních příležitostí ve venkovských oblastech, ale i na nové výzvy uvedené v kontrole stavu, zejména změnu klimatu, energii z obnovitelných zdrojů, hospodaření s vodou a biologickou rozmanitost;

| 6. | připomíná, že zemědělství vždy vytvářelo veřejné statky, které se v současném kontextu označují jako „veřejné statky první generace“; klade důraz na bezpečnost potravin a jejich zajištění i na vysokou výživnou hodnotu zemědělských výrobků jako na hlavní důvody další existence SZP, odpovídající podstatě SZP a stojící nadále ve středu zájmu evropských občanů; ačkoli jsou cílem SZP také veřejné statky, jež byly stanoveny později jako tzv. statky druhé generace, tj. životní prostředí, plánování či dobré životní podmínky zvířat, jde o statky, které statky první generace pouze doplňují, a neměly by je tudíž nahrazovat; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že zemědělství vždy vytvářelo veřejné statky, které se v současném kontextu označují jako „veřejné statky první generace“; klade důraz na bezpečnost potravin a jejich zajištění i na vysokou výživnou hodnotu zemědělských výrobků jako na hlavní důvody další existence SZP, odpovídající podstatě SZP a stojící nadále ve středu zájmu evropských občanů; ačkoli jsou cílem SZP také veřejné statky, jež byly stanoveny později jako tzv. statky druhé generace, tj. životní prostředí, plánování či dobré životní podmínky zvířat, jde o statky, které statky první generace pouze doplňují, a neměly by je tudíž nahrazovat;

| 7. | vítá uznání multifunkční úlohy zemědělců v poskytování veřejných statků jako je ochrana našeho životního prostředí, vysoká kvalita výroby potravin, řádný chov zvířat, vytváření a vylepšování různorodosti a kvality hodnotné krajiny v EU a směřování k udržitelnějším postupům hospodaření nejen při plnění základních požadavků na udržení půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC), ale také při dosahování ještě vyšších standardů pomocí zemědělsko-environmentálních opatření, přesného zemědělství, ekologické produkce a veškerých ostatních forem udržitelných zemědělských postupů; |
| --- | --- |

7.

vítá uznání multifunkční úlohy zemědělců v poskytování veřejných statků jako je ochrana našeho životního prostředí, vysoká kvalita výroby potravin, řádný chov zvířat, vytváření a vylepšování různorodosti a kvality hodnotné krajiny v EU a směřování k udržitelnějším postupům hospodaření nejen při plnění základních požadavků na udržení půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC), ale také při dosahování ještě vyšších standardů pomocí zemědělsko-environmentálních opatření, přesného zemědělství, ekologické produkce a veškerých ostatních forem udržitelných zemědělských postupů;

| 8. | opětovně připomíná, že SZP je nejvíce integrovanou politikou EU a logicky na ni tedy také připadá největší podíl rozpočtu EU; uznává, že její podíl na rozpočtu se postupně snížil z původních 75 % celkového rozpočtu EU v roce 1985 na 39,3 % v roce 2013 (7), což představuje méně než 0,45 % z celkového HDP EU (8), a to v situaci, kdy podpora je dnes méně poskytována i 12 novým státům, které přistoupily k EU; |
| --- | --- |

8.

opětovně připomíná, že SZP je nejvíce integrovanou politikou EU a logicky na ni tedy také připadá největší podíl rozpočtu EU; uznává, že její podíl na rozpočtu se postupně snížil z původních 75 % celkového rozpočtu EU v roce 1985 na 39,3 % v roce 2013 (7), což představuje méně než 0,45 % z celkového HDP EU (8), a to v situaci, kdy podpora je dnes méně poskytována i 12 novým státům, které přistoupily k EU;

| 9. | domnívá se, že SZP se rozvinula, stala se ekologičtější a více orientovanou na trh a výrazně snížila svůj dopad na rozvojové země, avšak současně podporuje zemědělce při vyrábění vysoce kvalitních potravin pro evropské spotřebitele; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že SZP se rozvinula, stala se ekologičtější a více orientovanou na trh a výrazně snížila svůj dopad na rozvojové země, avšak současně podporuje zemědělce při vyrábění vysoce kvalitních potravin pro evropské spotřebitele;

Výzvy, na které musí SZP reagovat po roce 2013

| 10. | zdůrazňuje, že zajišťování dodávek potravin zůstává hlavní výzvou nejen pro zemědělství EU, ale i pro celosvětové zemědělství, zejména v rozvojových zemích, a to vzhledem k tomu, že se do roku 2050 očekává nárůst světové populace ze 7 na 9 miliard a FAO v téže časové lhůtě předvídá zdvojnásobení poptávky po potravinách (zejména v rozvíjejících se ekonomikách, jako je Čína či Indie); |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že zajišťování dodávek potravin zůstává hlavní výzvou nejen pro zemědělství EU, ale i pro celosvětové zemědělství, zejména v rozvojových zemích, a to vzhledem k tomu, že se do roku 2050 očekává nárůst světové populace ze 7 na 9 miliard a FAO v téže časové lhůtě předvídá zdvojnásobení poptávky po potravinách (zejména v rozvíjejících se ekonomikách, jako je Čína či Indie);

| 11. | potvrzuje, že Evropa se musí nadále podílet na světových dodávkách potravin, aby reagovala na tuto potřebu, přestože řada zemědělců ukončuje svou činnost a v důsledku změny klimatu je k dispozici méně vodních zdrojů i méně zdrojů energie, což vážně omezí schopnost Evropy zvýšit dodávky; |
| --- | --- |

11.

potvrzuje, že Evropa se musí nadále podílet na světových dodávkách potravin, aby reagovala na tuto potřebu, přestože řada zemědělců ukončuje svou činnost a v důsledku změny klimatu je k dispozici méně vodních zdrojů i méně zdrojů energie, což vážně omezí schopnost Evropy zvýšit dodávky;

| 12. | poznamenává, že globální energetická krize a zvyšující se ceny energie zvýší náklady na zemědělskou výrobu, což povede ke zvýšení cen potravin a k nárůstu nestability tržních cen jak pro zemědělce, tak pro spotřebitele; neblaze se to projeví na stabilitě potravinových dodávek a závažně to naruší schopnost udržet a zvýšit současné úrovně produkce; domnívá se nicméně, že energetická soběstačnost v zemědělském a lesnickém odvětví by mohla zvýšit jejich udržitelnost; |
| --- | --- |

12.

poznamenává, že globální energetická krize a zvyšující se ceny energie zvýší náklady na zemědělskou výrobu, což povede ke zvýšení cen potravin a k nárůstu nestability tržních cen jak pro zemědělce, tak pro spotřebitele; neblaze se to projeví na stabilitě potravinových dodávek a závažně to naruší schopnost udržet a zvýšit současné úrovně produkce; domnívá se nicméně, že energetická soběstačnost v zemědělském a lesnickém odvětví by mohla zvýšit jejich udržitelnost;

| 13. | věří, že zemědělství může výrazně přispět k boji proti změně klimatu tím, že bude pokračovat ve snižování emisí skleníkových plynů a ve zvyšování sekvestrace uhlíku; |
| --- | --- |

13.

věří, že zemědělství může výrazně přispět k boji proti změně klimatu tím, že bude pokračovat ve snižování emisí skleníkových plynů a ve zvyšování sekvestrace uhlíku;

| 14. | uznává, že v zemědělství již bylo dosaženo výrazného pokroku při snižování emisí skleníkových plynů a při řešení problémů životního prostředí obecně (hospodaření s vodními zdroji a s půdou, biologická rozmanitost, biomasa atd.), ale že bude třeba pokračovat v tomto úsilí, aby způsoby výroby směřovaly k udržitelnější formě rozvoje, která je účinná z hlediska environmentálního, sociálního i ekonomického; |
| --- | --- |

14.

uznává, že v zemědělství již bylo dosaženo výrazného pokroku při snižování emisí skleníkových plynů a při řešení problémů životního prostředí obecně (hospodaření s vodními zdroji a s půdou, biologická rozmanitost, biomasa atd.), ale že bude třeba pokračovat v tomto úsilí, aby způsoby výroby směřovaly k udržitelnější formě rozvoje, která je účinná z hlediska environmentálního, sociálního i ekonomického;

| 15. | připomíná, že očekávání spotřebitelů ohledně zaručení bezpečnosti potravin musí být splněna, stejně tak jako musí být splněn jejich požadavek na vyšší standardy kvality, lepší životní podmínky zvířat a na zhodnocení vynaložených peněz; |
| --- | --- |

15.

připomíná, že očekávání spotřebitelů ohledně zaručení bezpečnosti potravin musí být splněna, stejně tak jako musí být splněn jejich požadavek na vyšší standardy kvality, lepší životní podmínky zvířat a na zhodnocení vynaložených peněz;

| 16. | domnívá se, že SZP musí i nadále poskytovat řešení a hmatatelnou pomoc při boji proti hrozbě opouštění půdy, odlivu lidí z venkova a stárnutí venkovské populace v EU tím, že k tomuto účelu zřídí odpovídající formy financování a pomoci, aby zajistila dlouhodobou udržitelnost venkovského společenství v EU; domnívá se proto, že je rovněž nezbytné, aby se v rámci SZP pokračovalo v rozvoji venkova zaměřeném na výsledky; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že SZP musí i nadále poskytovat řešení a hmatatelnou pomoc při boji proti hrozbě opouštění půdy, odlivu lidí z venkova a stárnutí venkovské populace v EU tím, že k tomuto účelu zřídí odpovídající formy financování a pomoci, aby zajistila dlouhodobou udržitelnost venkovského společenství v EU; domnívá se proto, že je rovněž nezbytné, aby se v rámci SZP pokračovalo v rozvoji venkova zaměřeném na výsledky;

| 17. | věří, že SZP musí okamžitě reagovat na důsledky hospodářské krize pro zemědělské podniky, jako je nemožnost přístupu zemědělců k úvěrům, omezení příjmů zemědělských podniků (9) a narůstající nezaměstnanost na venkově; |
| --- | --- |

17.

věří, že SZP musí okamžitě reagovat na důsledky hospodářské krize pro zemědělské podniky, jako je nemožnost přístupu zemědělců k úvěrům, omezení příjmů zemědělských podniků (9) a narůstající nezaměstnanost na venkově;

| 18. | poukazuje proto na skutečnost, že rozdílné schopnosti členských států čelit hospodářské krizi mohou mít za následek zvýšení rozdílů mezi jednotlivými venkovskými regiony v EU; |
| --- | --- |

18.

poukazuje proto na skutečnost, že rozdílné schopnosti členských států čelit hospodářské krizi mohou mít za následek zvýšení rozdílů mezi jednotlivými venkovskými regiony v EU;

| 19. | uznává, že SZP musí brát v úvahu strukturální rozdíly a potřeby modernizace zemědělství v rozšířené EU, aby se dosáhlo stejné úrovně rozvoje a soudržnosti; |
| --- | --- |

19.

uznává, že SZP musí brát v úvahu strukturální rozdíly a potřeby modernizace zemědělství v rozšířené EU, aby se dosáhlo stejné úrovně rozvoje a soudržnosti;

| 20. | věří, že na pozadí těchto výzev by priority pro SZP po roce 2013 měly být zakotveny v silné, udržitelné, náležitě podporované a spolehlivé multifunkční potravinové a zemědělské politice, která výrazně signalizuje připravenost poskytovat zemědělcům účinnou a cílenou podporu a reaguje na problémy venkova, což je přínosem i pro širší společnost; |
| --- | --- |

20.

věří, že na pozadí těchto výzev by priority pro SZP po roce 2013 měly být zakotveny v silné, udržitelné, náležitě podporované a spolehlivé multifunkční potravinové a zemědělské politice, která výrazně signalizuje připravenost poskytovat zemědělcům účinnou a cílenou podporu a reaguje na problémy venkova, což je přínosem i pro širší společnost;

Potřeba silné SZP po roce 2013

Uspokojování socio-ekonomických potřeb

| 21. | domnívá se, že vzhledem ke strategii Evropa 2020 je silné a udržitelné evropské společné zemědělské politiky zapotřebí k hájení zájmů všech evropských zemědělců a zajištění větších přínosů pro společnost; je toho názoru, že by tato politika měla zajistit, aby zemědělství mohlo plnit svou úlohu v rámci evropského hospodářství a aby mělo k dispozici nástroje, které mu umožní konkurovat na světových trzích; domnívá se, že vzhledem ke změně klimatu, k politické nestabilitě v některých oblastech světa a k případným výskytům nemocí nebo jiných událostí, které by případně mohly narušit kapacitu produkce, si EU ze strategických důvodů nemůže dovolit spoléhat na jiné části světa při zabezpečování potravin pro Evropu; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že vzhledem ke strategii Evropa 2020 je silné a udržitelné evropské společné zemědělské politiky zapotřebí k hájení zájmů všech evropských zemědělců a zajištění větších přínosů pro společnost; je toho názoru, že by tato politika měla zajistit, aby zemědělství mohlo plnit svou úlohu v rámci evropského hospodářství a aby mělo k dispozici nástroje, které mu umožní konkurovat na světových trzích; domnívá se, že vzhledem ke změně klimatu, k politické nestabilitě v některých oblastech světa a k případným výskytům nemocí nebo jiných událostí, které by případně mohly narušit kapacitu produkce, si EU ze strategických důvodů nemůže dovolit spoléhat na jiné části světa při zabezpečování potravin pro Evropu;

| 22. | připomíná, že zemědělství zůstává centrálním odvětvím hospodářství EU, jelikož představuje významný přímý i nepřímý přínos jak pro HDP EU, tak pro pracovní příležitosti, které vytváří na základě multiplikačního efektu jak na potravinovém a nápojovém trhu v rámci výrobního procesu, tak i při prodeji a odbytu; proto věří, že silné zemědělství a stabilní potravinový a nápojový průmysl nelze oddělit, neboť vzájemně přispívají ke svému úspěchu, zejména pokud jde o vývoz; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že zemědělství zůstává centrálním odvětvím hospodářství EU, jelikož představuje významný přímý i nepřímý přínos jak pro HDP EU, tak pro pracovní příležitosti, které vytváří na základě multiplikačního efektu jak na potravinovém a nápojovém trhu v rámci výrobního procesu, tak i při prodeji a odbytu; proto věří, že silné zemědělství a stabilní potravinový a nápojový průmysl nelze oddělit, neboť vzájemně přispívají ke svému úspěchu, zejména pokud jde o vývoz;

| 23. | připomíná, že jeden z hlavních důvodů, proč EU potřebuje silnou SZP, je to, že přispívá k zachování a rozvoji životaschopných a dynamických venkovských společenství, která jsou jádrem evropské kulturní rozmanitosti a mají klíčový význam pro zajištění udržitelného a vyváženého sociálně-ekonomického rozvoje na celém evropském území; domnívá se, že dosažení takového rozvoje však vyžaduje snížení sociálně-ekonomických rozdílů mezi venkovskými a městskými společenstvími, aby nedocházelo k opouštění půdy a vylidňování venkova, což vede k ještě větší izolaci venkova; |
| --- | --- |

23.

připomíná, že jeden z hlavních důvodů, proč EU potřebuje silnou SZP, je to, že přispívá k zachování a rozvoji životaschopných a dynamických venkovských společenství, která jsou jádrem evropské kulturní rozmanitosti a mají klíčový význam pro zajištění udržitelného a vyváženého sociálně-ekonomického rozvoje na celém evropském území; domnívá se, že dosažení takového rozvoje však vyžaduje snížení sociálně-ekonomických rozdílů mezi venkovskými a městskými společenstvími, aby nedocházelo k opouštění půdy a vylidňování venkova, což vede k ještě větší izolaci venkova;

| 24. | poukazuje na to, že má-li být zajištěna udržitelná venkovská populace, jsou naléhavě potřebné dlouhodobé politiky, které by do venkovských oblastí přilákaly mladé generace a ženy, kterým musí být poskytnuty nové a alternativní ekonomické příležitosti; domnívá se, že je třeba prozkoumat nové způsoby, jak přilákat mladé lidi, jako jsou např. dostupné výhodné půjčky a investiční úvěry nebo uznávání jejich odborné kvalifikace, aby pro ně bylo relativně snadné začlenit se do hospodářství venkova; je si vědom překážek, se kterými se mladí zemědělci setkávají, když chtějí v tomto odvětví zahájit činnost, jako jsou vysoké počáteční náklady, občas neúměrně vysoká cena půdy a obtíže se získáním úvěru, zejména v krizových obdobích; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na to, že má-li být zajištěna udržitelná venkovská populace, jsou naléhavě potřebné dlouhodobé politiky, které by do venkovských oblastí přilákaly mladé generace a ženy, kterým musí být poskytnuty nové a alternativní ekonomické příležitosti; domnívá se, že je třeba prozkoumat nové způsoby, jak přilákat mladé lidi, jako jsou např. dostupné výhodné půjčky a investiční úvěry nebo uznávání jejich odborné kvalifikace, aby pro ně bylo relativně snadné začlenit se do hospodářství venkova; je si vědom překážek, se kterými se mladí zemědělci setkávají, když chtějí v tomto odvětví zahájit činnost, jako jsou vysoké počáteční náklady, občas neúměrně vysoká cena půdy a obtíže se získáním úvěru, zejména v krizových obdobích;

| 25. | věří, že zvyšující se venkovská nezaměstnanost by mohla být řešena zachováním stávajících pracovních míst, podporou kvalitních pracovních míst a dalších možností pro diversifikaci a nové zdroje příjmů; |
| --- | --- |

25.

věří, že zvyšující se venkovská nezaměstnanost by mohla být řešena zachováním stávajících pracovních míst, podporou kvalitních pracovních míst a dalších možností pro diversifikaci a nové zdroje příjmů;

| 26. | připomíná, že zemědělství – jak je to náležitě uvedeno v článku 39 Lisabonské smlouvy – je specifické odvětví, které je nepříznivě ovlivňováno dlouhými cykly produkce a různými druhy selhání na trhu, jako je vysoká nestabilita trhu, velké nebezpečí přírodních katastrof, vysoká úroveň rizika, chybějící pružnost poptávky a skutečnost, že zemědělci fungují v potravinovém řetězci jako příjemci cen spíše než jejich tvůrci; |
| --- | --- |

26.

připomíná, že zemědělství – jak je to náležitě uvedeno v článku 39 Lisabonské smlouvy – je specifické odvětví, které je nepříznivě ovlivňováno dlouhými cykly produkce a různými druhy selhání na trhu, jako je vysoká nestabilita trhu, velké nebezpečí přírodních katastrof, vysoká úroveň rizika, chybějící pružnost poptávky a skutečnost, že zemědělci fungují v potravinovém řetězci jako příjemci cen spíše než jejich tvůrci;

| 27. | domnívá se, že v případě některých zemědělských odvětví, která vyžadují velké kapitálové investice v průběhu víceletého cyklu produkce (mléka, citrusových plodů, vína, oliv a ovoce obecně), je nezbytné zavést nové metody řízení dodávek; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že v případě některých zemědělských odvětví, která vyžadují velké kapitálové investice v průběhu víceletého cyklu produkce (mléka, citrusových plodů, vína, oliv a ovoce obecně), je nezbytné zavést nové metody řízení dodávek;

| 28. | poukazuje hlavně na to, že budoucí evropská zemědělská politika musí být i nadále společnou politikou a že pouze vyvážený a spravedlivý systém podpory v celé EU se společným souborem cílů a pravidel může při zohlednění specifických charakteristik určitých odvětví a regionů zajistit odpovídající podmínky pro zemědělce a řádné fungování jednotného trhu se spravedlivými podmínkami hospodářské soutěže pro zemědělské výrobky a zemědělce v EU, čímž se zajistí lepší zhodnocení finančních prostředků, než by tomu bylo v případě zemědělských politik, které by byly opět přesunuty do působnosti členských států a případně by byly v jednotlivých členských státech ve vzájemném rozporu; |
| --- | --- |

28.

poukazuje hlavně na to, že budoucí evropská zemědělská politika musí být i nadále společnou politikou a že pouze vyvážený a spravedlivý systém podpory v celé EU se společným souborem cílů a pravidel může při zohlednění specifických charakteristik určitých odvětví a regionů zajistit odpovídající podmínky pro zemědělce a řádné fungování jednotného trhu se spravedlivými podmínkami hospodářské soutěže pro zemědělské výrobky a zemědělce v EU, čímž se zajistí lepší zhodnocení finančních prostředků, než by tomu bylo v případě zemědělských politik, které by byly opět přesunuty do působnosti členských států a případně by byly v jednotlivých členských státech ve vzájemném rozporu;

| 29. | domnívá se, že v SZP by měly vedle sebe existovat:






  — | zemědělství s vysokou přidanou hodnotou, jehož vysoce kvalitní primární produkty i zpracované výrobky mu umožní získat silnou pozici na světových trzích; |
| --- | --- | --- |

29.

domnívá se, že v SZP by měly vedle sebe existovat:

—

zemědělství s vysokou přidanou hodnotou, jehož vysoce kvalitní primární produkty i zpracované výrobky mu umožní získat silnou pozici na světových trzích;

| — | zemědělství otevřené vůči regionálním trhům; |
| --- | --- |

—

zemědělství otevřené vůči regionálním trhům;

| — | místní zemědělská výroba zaměřená na blízké trhy; je třeba poznamenat, že část tohoto zemědělství se týká malých zemědělců, jejichž příjmy jsou nízké a kteří, kdyby měli zemědělství opustit, by měli vzhledem ke svému věku, kvalifikaci a způsobu života problémy s nalezením zaměstnání mimo toto odvětví, zejména v období recese a vyšší nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

místní zemědělská výroba zaměřená na blízké trhy; je třeba poznamenat, že část tohoto zemědělství se týká malých zemědělců, jejichž příjmy jsou nízké a kteří, kdyby měli zemědělství opustit, by měli vzhledem ke svému věku, kvalifikaci a způsobu života problémy s nalezením zaměstnání mimo toto odvětví, zejména v období recese a vyšší nezaměstnanosti;

Přínosy týkající se veřejných statků

| 30. | zdůrazňuje, že potraviny jsou nejdůležitějším veřejným statkem pocházejícím ze zemědělství; uznává, že zemědělci dodávají řadu veřejných statků, za které je trh neodměňuje; trvá proto na tom, že musí být spravedlivě odměňováni a nadále podněcováni, aby pokračovali v dodávání bezpečných a kvalitních produktů, ve zlepšování životních podmínek zvířat, poskytování dalších ekologických přínosů a vytváření většího počtu pracovních míst, a chránili tak venkov v celé Evropě; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že potraviny jsou nejdůležitějším veřejným statkem pocházejícím ze zemědělství; uznává, že zemědělci dodávají řadu veřejných statků, za které je trh neodměňuje; trvá proto na tom, že musí být spravedlivě odměňováni a nadále podněcováni, aby pokračovali v dodávání bezpečných a kvalitních produktů, ve zlepšování životních podmínek zvířat, poskytování dalších ekologických přínosů a vytváření většího počtu pracovních míst, a chránili tak venkov v celé Evropě;

| 31. | připomíná proto, že nebude-li i nadále provozována udržitelná zemědělská činnost v rámci celé EU (tj. dlouhodobě možná z hlediska hospodářského, sociálního i environmentálního), bude poskytování veřejných statků ohroženo; |
| --- | --- |

31.

připomíná proto, že nebude-li i nadále provozována udržitelná zemědělská činnost v rámci celé EU (tj. dlouhodobě možná z hlediska hospodářského, sociálního i environmentálního), bude poskytování veřejných statků ohroženo;

| 32. | uznává, že generace zemědělců vytvářely hodnotné krajiny EU a měly by být tedy odměněny za pokračování v této činnosti udržitelným způsobem, zejména v horských a přírodně znevýhodněných oblastech; věří, že aktivně přispívají ke značné kulturní hodnotě a atraktivitě Evropy, neboť poskytují zázemí pro úspěšné rozvíjení cestovního ruchu na venkově; konstatuje však, že by to mělo být doplňováno evropskou regionální politikou a vnitrostátními nástroji, jež by vhodnou součinností zajišťovaly stabilní regionální podmínky, které jsou zásadním předpokladem pro řádné fungování zemědělství; |
| --- | --- |

32.

uznává, že generace zemědělců vytvářely hodnotné krajiny EU a měly by být tedy odměněny za pokračování v této činnosti udržitelným způsobem, zejména v horských a přírodně znevýhodněných oblastech; věří, že aktivně přispívají ke značné kulturní hodnotě a atraktivitě Evropy, neboť poskytují zázemí pro úspěšné rozvíjení cestovního ruchu na venkově; konstatuje však, že by to mělo být doplňováno evropskou regionální politikou a vnitrostátními nástroji, jež by vhodnou součinností zajišťovaly stabilní regionální podmínky, které jsou zásadním předpokladem pro řádné fungování zemědělství;

| 33. | poukazuje na to, že zemědělci mají potenciál poskytovat další ekologické přínosy, což odpovídá společenským požadavkům, zejména na ochranu a obnovu půdy, zdravé vodní hospodářství a zlepšování kvality a ochranu biologické rozmanitosti zemědělské půdy a že v této činnosti musí být podporováni a musí jim k tomu být poskytnuty investiční prostředky; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na to, že zemědělci mají potenciál poskytovat další ekologické přínosy, což odpovídá společenským požadavkům, zejména na ochranu a obnovu půdy, zdravé vodní hospodářství a zlepšování kvality a ochranu biologické rozmanitosti zemědělské půdy a že v této činnosti musí být podporováni a musí jim k tomu být poskytnuty investiční prostředky;

| 34. | poukazuje na to, že systém podmíněnosti podmiňuje poskytnutí přímé pomoci dodržováním zákonných požadavků a uchováním zemědělské půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu a zůstává nejvhodnějším prostředkem pro optimalizaci ekosystémových služeb poskytovaných zemědělci i pro řešení problémů v oblasti životního prostředí zajišťováním poskytování základního veřejného statku; připomíná však, že zavedení systému podmíněnosti navíc vyvolalo celou řadu problémů, pokud jde o administrativní otázky a jeho přijetí zemědělci, kteří získali dojem, že ve své práci ztrácejí určitou míru svobody; žádá proto, aby se snížila administrativní zátěž zemědělců použitím jednoduššího způsobu plnění požadavků systému podmíněnosti; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že systém podmíněnosti podmiňuje poskytnutí přímé pomoci dodržováním zákonných požadavků a uchováním zemědělské půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu a zůstává nejvhodnějším prostředkem pro optimalizaci ekosystémových služeb poskytovaných zemědělci i pro řešení problémů v oblasti životního prostředí zajišťováním poskytování základního veřejného statku; připomíná však, že zavedení systému podmíněnosti navíc vyvolalo celou řadu problémů, pokud jde o administrativní otázky a jeho přijetí zemědělci, kteří získali dojem, že ve své práci ztrácejí určitou míru svobody; žádá proto, aby se snížila administrativní zátěž zemědělců použitím jednoduššího způsobu plnění požadavků systému podmíněnosti;

| 35. | věří, že vliv zemědělství na klima lze do značné míry zmírnit lepším vzděláváním a školením lidí pracujících v zemědělství, lepším využíváním inovací vyplývajících z výzkumu a vývoje a zvýšením účinnosti zemědělské výroby; |
| --- | --- |

35.

věří, že vliv zemědělství na klima lze do značné míry zmírnit lepším vzděláváním a školením lidí pracujících v zemědělství, lepším využíváním inovací vyplývajících z výzkumu a vývoje a zvýšením účinnosti zemědělské výroby;

| 36. | věří, v souladu s nejnovějšími dostupnými výzkumy, že bez společné zemědělské politiky a správných zemědělských postupů by se v celé EU rozšířily neudržitelné způsoby výroby (extrémně intenzivní využívání nejlepší půdy a častější opouštění půdy v znevýhodněných oblastech), což by způsobilo vážné škody na životním prostředí; trvá na tom, že náklady na podporu prostřednictvím silné SZP nejsou ničím v porovnání s náklady na nečinnost a jejími negativními nezáměrnými důsledky; |
| --- | --- |

36.

věří, v souladu s nejnovějšími dostupnými výzkumy, že bez společné zemědělské politiky a správných zemědělských postupů by se v celé EU rozšířily neudržitelné způsoby výroby (extrémně intenzivní využívání nejlepší půdy a častější opouštění půdy v znevýhodněných oblastech), což by způsobilo vážné škody na životním prostředí; trvá na tom, že náklady na podporu prostřednictvím silné SZP nejsou ničím v porovnání s náklady na nečinnost a jejími negativními nezáměrnými důsledky;

Nové priority pro SZP ve 21. století

| 37. | věří, že zemědělství je v dobré pozici, aby poskytlo významný přínos pro plnění nových strategických priorit EU 2020 pro řešení změn klimatu a vytváření nových pracovních míst pomocí ekologického růstu a dodávek obnovitelných zdrojů energie a současně zajišťovalo potraviny pro evropské spotřebitele díky výrobě bezpečných a vysoce kvalitních potravinářských produktů; |
| --- | --- |

37.

věří, že zemědělství je v dobré pozici, aby poskytlo významný přínos pro plnění nových strategických priorit EU 2020 pro řešení změn klimatu a vytváření nových pracovních míst pomocí ekologického růstu a dodávek obnovitelných zdrojů energie a současně zajišťovalo potraviny pro evropské spotřebitele díky výrobě bezpečných a vysoce kvalitních potravinářských produktů;

Spravedlivá SZP

| 38. | zdůrazňuje, že zemědělství EU musí zůstat konkurenceschopné ve vztahu k silné konkurenci a opatřením narušujícím obchod přijímaným obchodními partnery nebo zeměmi, ve kterých se výrobci nemusí řídit stejně vysokými standardy jako výrobci v EU, zejména pokud jde o jakost výrobků, bezpečnost potravin, životní prostředí, právní předpisy v sociální oblasti a dobré životní podmínky zvířat; z tohoto důvodu věří, že zlepšení konkurenceschopnosti na různých úrovních (místní, regionální, v rámci vnitřního i celosvětového trhu) by stále mělo být základním cílem SZP po roce 2013, má-li být zajištěno, aby EU měla širokou škálu různorodých vysoce hodnotných potravin a jiných zemědělských produktů, jež by získávaly stále větší podíl na světovém trhu, a má-li být zároveň zajištěn spravedlivý obchod a rentabilní ceny pro zemědělce; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že zemědělství EU musí zůstat konkurenceschopné ve vztahu k silné konkurenci a opatřením narušujícím obchod přijímaným obchodními partnery nebo zeměmi, ve kterých se výrobci nemusí řídit stejně vysokými standardy jako výrobci v EU, zejména pokud jde o jakost výrobků, bezpečnost potravin, životní prostředí, právní předpisy v sociální oblasti a dobré životní podmínky zvířat; z tohoto důvodu věří, že zlepšení konkurenceschopnosti na různých úrovních (místní, regionální, v rámci vnitřního i celosvětového trhu) by stále mělo být základním cílem SZP po roce 2013, má-li být zajištěno, aby EU měla širokou škálu různorodých vysoce hodnotných potravin a jiných zemědělských produktů, jež by získávaly stále větší podíl na světovém trhu, a má-li být zároveň zajištěn spravedlivý obchod a rentabilní ceny pro zemědělce;

| 39. | opětovně připomíná, že zemědělci EU vyrábějí potraviny v souladu s nejvyššími standardy v oblasti bezpečnosti, kvality a dobrých životních podmínek zvířat a měli by být za to oceněni; věří, že dovoz ze třetích zemí by v souladu s právy a povinnostmi stanovenými WTO měl splňovat stejné požadavky, aby byla zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž a spotřebitelům byla zaručena možnost učinit při koupi výrobků informovanou volbu, zejména na základě možnosti spolehlivě zjistit původ výrobků; vyzývá Komisi, aby v rámci vícestranných a dvoustranných obchodních dohod vyjednaných jménem EU podporovala zájmy evropských zemědělců; |
| --- | --- |

39.

opětovně připomíná, že zemědělci EU vyrábějí potraviny v souladu s nejvyššími standardy v oblasti bezpečnosti, kvality a dobrých životních podmínek zvířat a měli by být za to oceněni; věří, že dovoz ze třetích zemí by v souladu s právy a povinnostmi stanovenými WTO měl splňovat stejné požadavky, aby byla zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž a spotřebitelům byla zaručena možnost učinit při koupi výrobků informovanou volbu, zejména na základě možnosti spolehlivě zjistit původ výrobků; vyzývá Komisi, aby v rámci vícestranných a dvoustranných obchodních dohod vyjednaných jménem EU podporovala zájmy evropských zemědělců;

| 40. | trvá na tom, že zachování zemědělské činnosti v celé Evropě je základem pro udržení různorodé a místní produkce potravin, zajištění sociálně-ekonomické dynamiky venkova a pracovních příležitostí v této oblasti, zejména s ohledem na současnou hospodářskou krizi, a pro zabránění hrozbě opouštění venkovských oblastí po celé EU díky důsledné ochraně životního prostředí a péči o krajinu; domnívá se proto, že znevýhodněné regiony by měly mít možnost vyrovnat se s dodatečnými obtížemi vyplývajícími z jejich specifické situace, a přijmout nezbytná adaptační opatření; domnívá se, že je nutné řešit specifickou výzvu týkající se soběstačného zemědělství; |
| --- | --- |

40.

trvá na tom, že zachování zemědělské činnosti v celé Evropě je základem pro udržení různorodé a místní produkce potravin, zajištění sociálně-ekonomické dynamiky venkova a pracovních příležitostí v této oblasti, zejména s ohledem na současnou hospodářskou krizi, a pro zabránění hrozbě opouštění venkovských oblastí po celé EU díky důsledné ochraně životního prostředí a péči o krajinu; domnívá se proto, že znevýhodněné regiony by měly mít možnost vyrovnat se s dodatečnými obtížemi vyplývajícími z jejich specifické situace, a přijmout nezbytná adaptační opatření; domnívá se, že je nutné řešit specifickou výzvu týkající se soběstačného zemědělství;

| 41. | zdůrazňuje, že k tomu, aby mohli vykonávat své úkoly, požadují zemědělci dlouhodobé investiční perspektivy a přiměřené příjmy; vyzývá proto, aby záruka spravedlivých a stabilních výnosů pro zemědělce zůstala primárním cílem nové SZP, která bude zároveň poskytovat produkty za zajímavé ceny a zajišťovat spravedlivé zacházení se spotřebiteli zejména díky zvyšující se konkurenceschopnosti v zemědělském odvětví a schopnosti zemědělců pokrýt své reálné náklady; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že k tomu, aby mohli vykonávat své úkoly, požadují zemědělci dlouhodobé investiční perspektivy a přiměřené příjmy; vyzývá proto, aby záruka spravedlivých a stabilních výnosů pro zemědělce zůstala primárním cílem nové SZP, která bude zároveň poskytovat produkty za zajímavé ceny a zajišťovat spravedlivé zacházení se spotřebiteli zejména díky zvyšující se konkurenceschopnosti v zemědělském odvětví a schopnosti zemědělců pokrýt své reálné náklady;

| 42. | vyzývá k přijetí opatření na podporu kapacity řízení primárních producentů a seskupení producentů a vyjednávacího postavení vůči dalším hospodářským subjektům v potravinovém řetězci a vybízí k vytváření organizací, které posilují vazby mezi jednotlivým zúčastněnými stranami v různých odvětvích, vzhledem k tomu, že je možné zlepšit sdílení informací a pomoci sladit nabídku s poptávkou spotřebitelů; domnívá se, že takováto opatření by mohla zlepšit fungování řetězce dodávek potravin a umožnit větší transparentnost cen potravin a činnost zaměřenou proti nekalým obchodním praktikám tak, aby to zemědělcům přineslo zasloužený prospěch; je přesvědčen, že tyto cíle si mohou vyžádat úpravu či vyjasnění pravidel hospodářské soutěže EU s cílem zohlednit specifickou charakteristiku zemědělských trhů, a to za předpokladu, že nebudou bránit řádnému fungování jednotného trhu; |
| --- | --- |

42.

vyzývá k přijetí opatření na podporu kapacity řízení primárních producentů a seskupení producentů a vyjednávacího postavení vůči dalším hospodářským subjektům v potravinovém řetězci a vybízí k vytváření organizací, které posilují vazby mezi jednotlivým zúčastněnými stranami v různých odvětvích, vzhledem k tomu, že je možné zlepšit sdílení informací a pomoci sladit nabídku s poptávkou spotřebitelů; domnívá se, že takováto opatření by mohla zlepšit fungování řetězce dodávek potravin a umožnit větší transparentnost cen potravin a činnost zaměřenou proti nekalým obchodním praktikám tak, aby to zemědělcům přineslo zasloužený prospěch; je přesvědčen, že tyto cíle si mohou vyžádat úpravu či vyjasnění pravidel hospodářské soutěže EU s cílem zohlednit specifickou charakteristiku zemědělských trhů, a to za předpokladu, že nebudou bránit řádnému fungování jednotného trhu;

| 43. | domnívá se, že v rámci budoucí SZP musí existovat flexibilní a účinná tržní opatření, která zajistí odpovídající záchrannou síť, aby se zabránilo extrémní volatilitě tržních cen, zajistila se větší míra stability a umožnily se rychlé a účinné reakce na hospodářské krize v tomto odvětví; domnívá se, že by tato opatření měl doplňovat systém řízení rizik, který pomůže minimalizovat následky přírodních a zdravotních katastrof; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že v rámci budoucí SZP musí existovat flexibilní a účinná tržní opatření, která zajistí odpovídající záchrannou síť, aby se zabránilo extrémní volatilitě tržních cen, zajistila se větší míra stability a umožnily se rychlé a účinné reakce na hospodářské krize v tomto odvětví; domnívá se, že by tato opatření měl doplňovat systém řízení rizik, který pomůže minimalizovat následky přírodních a zdravotních katastrof;

| 44. | domnívá se také, že k tomu, aby trh mohl být řízen účinněji a aby se předešlo krizím z nadprodukce, měly by být na základě zásady spravedlnosti a nediskriminace zachovány specifické nástroje pro řízení produkčního potenciálu, jež jsou v některých odvětvích využívány; |
| --- | --- |

44.

domnívá se také, že k tomu, aby trh mohl být řízen účinněji a aby se předešlo krizím z nadprodukce, měly by být na základě zásady spravedlnosti a nediskriminace zachovány specifické nástroje pro řízení produkčního potenciálu, jež jsou v některých odvětvích využívány;

| 45. | vyzývá ke spravedlivému rozdělování plateb SZP a trvá na tom, že by toto rozdělování mělo být spravedlivé jak vůči zemědělcům ze starých, tak z nových členských států; |
| --- | --- |

45.

vyzývá ke spravedlivému rozdělování plateb SZP a trvá na tom, že by toto rozdělování mělo být spravedlivé jak vůči zemědělcům ze starých, tak z nových členských států;

| 46. | domnívá se, že snížení přímých plateb v rámci prvního pilíře by mělo zničující následky nejenom pro zemědělce, ale stejnou měrou také pro venkov, veřejné služby související se zemědělstvím, pro spotřebitele i pro společnost, neboť jejich uživatelem je společnost jako celek; přímé platby jsou proto nezbytné a musí být zachovány, upozorňuje na to, že jakékoli snížení financování SZP by mohlo mít nepříznivý dopad na hodnotu zemědělských hospodářství a vážné důsledky zejména pro ty zemědělce, kteří mají bankovní úvěry, zejména v souvislosti s hospodářskou krizí, jež evropské zemědělství vážně postihla; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že snížení přímých plateb v rámci prvního pilíře by mělo zničující následky nejenom pro zemědělce, ale stejnou měrou také pro venkov, veřejné služby související se zemědělstvím, pro spotřebitele i pro společnost, neboť jejich uživatelem je společnost jako celek; přímé platby jsou proto nezbytné a musí být zachovány, upozorňuje na to, že jakékoli snížení financování SZP by mohlo mít nepříznivý dopad na hodnotu zemědělských hospodářství a vážné důsledky zejména pro ty zemědělce, kteří mají bankovní úvěry, zejména v souvislosti s hospodářskou krizí, jež evropské zemědělství vážně postihla;

| 47. | věří, že životaschopné zemědělské podniky jsou zásadní pro udržení prosperujících venkovských společenství, neboť takovéto podniky vytvářejí pracovní místa a služby na místní úrovni; domnívá se proto, že by do SZP měla být zapojena místní společenství, která mohou vytvořit nezbytné podmínky pro dosažení své sociálně-hospodářské životaschopnosti, např. zachováním rodinných zemědělských podniků a nepřetržitou restrukturalizací a modernizací zemědělských podniků; znovu připomíná, že v tomto ohledu jsou rovněž důležitá diverzifikační opatření a rozvoj venkovské infrastruktury; |
| --- | --- |

47.

věří, že životaschopné zemědělské podniky jsou zásadní pro udržení prosperujících venkovských společenství, neboť takovéto podniky vytvářejí pracovní místa a služby na místní úrovni; domnívá se proto, že by do SZP měla být zapojena místní společenství, která mohou vytvořit nezbytné podmínky pro dosažení své sociálně-hospodářské životaschopnosti, např. zachováním rodinných zemědělských podniků a nepřetržitou restrukturalizací a modernizací zemědělských podniků; znovu připomíná, že v tomto ohledu jsou rovněž důležitá diverzifikační opatření a rozvoj venkovské infrastruktury;

Udržitelná SZP

| 48. | věří, že zemědělství bude hrát vedoucí úlohu při řešení změny klimatu snížením emisí vyvolávajících skleníkový efekt, zvýšením kapacity pro sekvestraci uhlíku a rozvojem a používáním většího počtu obnovitelných zdrojů energie a biologických materiálů; věří, že pokud je to možné, měla by být do opatření SZP začleněna klimatická hlediska; |
| --- | --- |

48.

věří, že zemědělství bude hrát vedoucí úlohu při řešení změny klimatu snížením emisí vyvolávajících skleníkový efekt, zvýšením kapacity pro sekvestraci uhlíku a rozvojem a používáním většího počtu obnovitelných zdrojů energie a biologických materiálů; věří, že pokud je to možné, měla by být do opatření SZP začleněna klimatická hlediska;

| 49. | domnívá se, že účinnost produkce je pro udržitelnější řízení omezených přírodních zdrojů zásadní a že zemědělci by v rámci svých technických výrobních metod měli zavádět inovace používáním nejúčinnějších finančních, vědeckých a technických nástrojů řízení, které jim pomohou lépe uspokojit vzrůstající poptávku po potravinách a obnovitelných zemědělských materiálech způsobem, který je z ekonomického, sociálního a environmentálního hlediska udržitelnější; |
| --- | --- |

49.

domnívá se, že účinnost produkce je pro udržitelnější řízení omezených přírodních zdrojů zásadní a že zemědělci by v rámci svých technických výrobních metod měli zavádět inovace používáním nejúčinnějších finančních, vědeckých a technických nástrojů řízení, které jim pomohou lépe uspokojit vzrůstající poptávku po potravinách a obnovitelných zemědělských materiálech způsobem, který je z ekonomického, sociálního a environmentálního hlediska udržitelnější;

| 50. | v souvislosti se strategií EU 2020 zdůrazňuje, že pro zlepšení konkurenceschopnosti a zvýšení produkce je důležitý výzkum a vývoj, používání nových technologií a správných zemědělských postupů a že je zároveň třeba omezit používání pesticidů, hnojiv a spotřebu omezených zdrojů, jako je voda a energie; domnívá se, že mají-li být nalezena řešení pro nové úkoly, měly by se více podporovat investice do zemědělských inovací, mimo jiné prostřednictvím rámcových programů SZP a EU pro výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

50.

v souvislosti se strategií EU 2020 zdůrazňuje, že pro zlepšení konkurenceschopnosti a zvýšení produkce je důležitý výzkum a vývoj, používání nových technologií a správných zemědělských postupů a že je zároveň třeba omezit používání pesticidů, hnojiv a spotřebu omezených zdrojů, jako je voda a energie; domnívá se, že mají-li být nalezena řešení pro nové úkoly, měly by se více podporovat investice do zemědělských inovací, mimo jiné prostřednictvím rámcových programů SZP a EU pro výzkum a vývoj;

| 51. | za tímto účelem doporučuje aktivní přítomnost agronomických poradců v regionech, aby pomáhali zemědělcům v úsilí poskytovat environmentální veřejné statky; |
| --- | --- |

51.

za tímto účelem doporučuje aktivní přítomnost agronomických poradců v regionech, aby pomáhali zemědělcům v úsilí poskytovat environmentální veřejné statky;

| 52. | domnívá se, že je nutné zavést ochranná opatření, aby se zajistilo, že bude možné v zemědělství i nadále využívat biotechnologii, aniž by to mělo vliv na stávající výrobní metody; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že je nutné zavést ochranná opatření, aby se zajistilo, že bude možné v zemědělství i nadále využívat biotechnologii, aniž by to mělo vliv na stávající výrobní metody;

Ekologická SZP

| 53. | poznamenává, že trh dosud řádně neoceňuje zemědělce za ochranu životního prostředí a jiných veřejných statků; proto věří, že SZP musí klást větší důraz na udržitelnost tím, že bude zemědělcům poskytovat vhodné ekonomické pobídky, aby optimalizovali poskytování eko-systémových služeb a dále zlepšovali řádné environmentální řízení zdrojů, pokud jde o zemědělskou půdu v EU; zdůrazňuje, že by toho mělo být dosaženo bez vytvoření dodatečné finanční nebo administrativní zátěže pro zemědělce; |
| --- | --- |

53.

poznamenává, že trh dosud řádně neoceňuje zemědělce za ochranu životního prostředí a jiných veřejných statků; proto věří, že SZP musí klást větší důraz na udržitelnost tím, že bude zemědělcům poskytovat vhodné ekonomické pobídky, aby optimalizovali poskytování eko-systémových služeb a dále zlepšovali řádné environmentální řízení zdrojů, pokud jde o zemědělskou půdu v EU; zdůrazňuje, že by toho mělo být dosaženo bez vytvoření dodatečné finanční nebo administrativní zátěže pro zemědělce;

| 54. | věří, že díky zlepšení faktorů produkce souvisejících s vědeckým pokrokem mají zemědělci možnost přispívat k ekologickému růstu a reagovat na energetické krize prostřednictvím rozvoje ekologických zdrojů energie, jako je biomasa, biologický odpad, bioplyn, biopaliva druhé generace a menší zdroje větrné, solární a vodní energie, což také napomůže vytváření nových pracovních příležitostí souvisejících s ochranou životního prostředí; |
| --- | --- |

54.

věří, že díky zlepšení faktorů produkce souvisejících s vědeckým pokrokem mají zemědělci možnost přispívat k ekologickému růstu a reagovat na energetické krize prostřednictvím rozvoje ekologických zdrojů energie, jako je biomasa, biologický odpad, bioplyn, biopaliva druhé generace a menší zdroje větrné, solární a vodní energie, což také napomůže vytváření nových pracovních příležitostí souvisejících s ochranou životního prostředí;

Společná a jednoduchá politika

| 55. | zdůrazňuje, že společná zemědělská politika je dnes významnější než kdy jindy pro zajištění toho, aby na řádně fungujícím jednotném trhu byl zaručen přeshraniční rozměr dodávek potravin, ohled na změny klimatu, vysoké společné standardy ochrany životního prostředí, bezpečnost výrobků a kvalita a dobré životní podmínky zvířat; |
| --- | --- |

55.

zdůrazňuje, že společná zemědělská politika je dnes významnější než kdy jindy pro zajištění toho, aby na řádně fungujícím jednotném trhu byl zaručen přeshraniční rozměr dodávek potravin, ohled na změny klimatu, vysoké společné standardy ochrany životního prostředí, bezpečnost výrobků a kvalita a dobré životní podmínky zvířat;

| 56. | domnívá se, že systém podpory v rámci nové SZP musí být zjednodušen, čímž se usnadní jeho správa, musí být transparentní a snížit byrokracii a správní zatížení zemědělců, zejména drobných producentů, aby se mohli soustředit na svůj hlavní úkol, jímž je dodávat vysoce kvalitní zemědělské produkty; domnívá se, že by toho mohlo být dosaženo mimo jiné tím, že se začnou používat prováděcí nástroje, jako jsou výsledné dohody, jednoduché smlouvy a víceleté platby, které stanovují cíle a umožňují zemědělcům zvolit si své vlastní zemědělské systémy, pomocí nichž cíle splní; |
| --- | --- |

56.

domnívá se, že systém podpory v rámci nové SZP musí být zjednodušen, čímž se usnadní jeho správa, musí být transparentní a snížit byrokracii a správní zatížení zemědělců, zejména drobných producentů, aby se mohli soustředit na svůj hlavní úkol, jímž je dodávat vysoce kvalitní zemědělské produkty; domnívá se, že by toho mohlo být dosaženo mimo jiné tím, že se začnou používat prováděcí nástroje, jako jsou výsledné dohody, jednoduché smlouvy a víceleté platby, které stanovují cíle a umožňují zemědělcům zvolit si své vlastní zemědělské systémy, pomocí nichž cíle splní;

| 57. | vyzývá k přijetí vhodných opatření, která vysvětlí, z čeho se SZP skládá, a to nejen zemědělcům, ale všem evropským občanům, a zároveň poskytnou transparentní informace o sledovaných cílech, dostupných prostředcích a očekávaných přínosech uplatňování SZP; |
| --- | --- |

57.

vyzývá k přijetí vhodných opatření, která vysvětlí, z čeho se SZP skládá, a to nejen zemědělcům, ale všem evropským občanům, a zároveň poskytnou transparentní informace o sledovaných cílech, dostupných prostředcích a očekávaných přínosech uplatňování SZP;

| 58. | domnívá se, že by Komise měla při provádění regulačních kontrol a auditů zaměřených na dodržování předpisů a při stanovování finančních náprav zaujmout přiměřenější přístup založený na posouzení rizik; |
| --- | --- |

58.

domnívá se, že by Komise měla při provádění regulačních kontrol a auditů zaměřených na dodržování předpisů a při stanovování finančních náprav zaujmout přiměřenější přístup založený na posouzení rizik;

| 59. | vyzývá k tomu, aby Evropskému parlamentu byly poskytovány včasné a aktuální informace o stávající situaci, pokud jde o rozpočet na zemědělství; |
| --- | --- |

59.

vyzývá k tomu, aby Evropskému parlamentu byly poskytovány včasné a aktuální informace o stávající situaci, pokud jde o rozpočet na zemědělství;

Dosažení spravedlivé, ekologické a udržitelné SZP

| 60. | očekává změnu koncepce SZP v souladu se závěry jarního zasedání Evropské rady o Evropě 2020, která umožní, aby SZP poskytla nástroje, jež budou napomáhat inteligentnímu, souhrnnému a ekologickému růstu; |
| --- | --- |

60.

očekává změnu koncepce SZP v souladu se závěry jarního zasedání Evropské rady o Evropě 2020, která umožní, aby SZP poskytla nástroje, jež budou napomáhat inteligentnímu, souhrnnému a ekologickému růstu;

| 61. | uznává široký záběr stávajících a nových priorit pro SZP a poznamenává, že nové členské státy při vstupu do Evropské unie oprávněně očekávaly, že jejich podpora v rámci SZP bude časem srovnatelná s podporou, kterou dostávají staré členské státy; aby bylo možné plně míře reagovat na nové výzvy a dosáhnout priorit stanovených v rámci reformované SZP, vyzývá, aby částky vyčleněné na SZP v rozpočtu na rok 2013 byly zachovány i v příštím finančním programovém období; |
| --- | --- |

61.

uznává široký záběr stávajících a nových priorit pro SZP a poznamenává, že nové členské státy při vstupu do Evropské unie oprávněně očekávaly, že jejich podpora v rámci SZP bude časem srovnatelná s podporou, kterou dostávají staré členské státy; aby bylo možné plně míře reagovat na nové výzvy a dosáhnout priorit stanovených v rámci reformované SZP, vyzývá, aby částky vyčleněné na SZP v rozpočtu na rok 2013 byly zachovány i v příštím finančním programovém období;

| 62. | vyzývá k tomu, aby v rozpočtu SZP existoval mechanismus flexibility použitelný na konci roku, který umožní přesunout a přerozdělit nedočerpané prostředky do následujícího roku; |
| --- | --- |

62.

vyzývá k tomu, aby v rozpočtu SZP existoval mechanismus flexibility použitelný na konci roku, který umožní přesunout a přerozdělit nedočerpané prostředky do následujícího roku;

| 63. | zdůrazňuje, že by SZP neměla být opětovně převedena do působnosti jednotlivých členských států, a domnívá se tedy, že by přímá podpora měla být i nadále plně financována z rozpočtu EU, a z tohoto důvodu odmítá jakékoli další spolufinancování, jež by mohlo narušit spravedlivou hospodářskou soutěž v rámci jednotného trhu EU; |
| --- | --- |

63.

zdůrazňuje, že by SZP neměla být opětovně převedena do působnosti jednotlivých členských států, a domnívá se tedy, že by přímá podpora měla být i nadále plně financována z rozpočtu EU, a z tohoto důvodu odmítá jakékoli další spolufinancování, jež by mohlo narušit spravedlivou hospodářskou soutěž v rámci jednotného trhu EU;

| 64. | vyzývá ke spravedlivému rozdělení prostředků SZP zemědělcům v celé EU; připomíná, že zachování různorodosti zemědělství v EU vyžaduje stanovení objektivních kritérií pro zavedení spravedlivého systému rozdělování; zdůrazňuje, že přímé platby přispívají k poskytování veřejných statků, pomáhají stabilizovat příjmy zemědělců a zajišťují proti rizikům, přičemž jsou i částečnou kompenzací za společensky žádoucí vysoké standardy v EU a pokračující odstraňování celních překážek a poskytují odměnu za vytváření základních veřejných statků, což není v rámci trhu žádným způsobem oceněno;






  — | domnívá se, že hektarový základ nebude sám o sobě dostačující ke snížení rozdílů v rozdělování přímých prostředků podpory mezi členské státy a k zohlednění velké různorodosti evropského zemědělství, a žádá proto Komisi, aby navrhla další objektivní kritéria a vyhodnotila jejich možný dopad při současném zohlednění komplexní povahy zemědělského odvětví a rozdílů mezi členskými státy, aby tak bylo dosaženo vyváženějšího rozdělování; |
| --- | --- | --- |

64.

vyzývá ke spravedlivému rozdělení prostředků SZP zemědělcům v celé EU; připomíná, že zachování různorodosti zemědělství v EU vyžaduje stanovení objektivních kritérií pro zavedení spravedlivého systému rozdělování; zdůrazňuje, že přímé platby přispívají k poskytování veřejných statků, pomáhají stabilizovat příjmy zemědělců a zajišťují proti rizikům, přičemž jsou i částečnou kompenzací za společensky žádoucí vysoké standardy v EU a pokračující odstraňování celních překážek a poskytují odměnu za vytváření základních veřejných statků, což není v rámci trhu žádným způsobem oceněno;

—

domnívá se, že hektarový základ nebude sám o sobě dostačující ke snížení rozdílů v rozdělování přímých prostředků podpory mezi členské státy a k zohlednění velké různorodosti evropského zemědělství, a žádá proto Komisi, aby navrhla další objektivní kritéria a vyhodnotila jejich možný dopad při současném zohlednění komplexní povahy zemědělského odvětví a rozdílů mezi členskými státy, aby tak bylo dosaženo vyváženějšího rozdělování;

| — | vyzývá k jasnému stanovení spravedlivých a objektivních kritérií pro přidělování prostředků pro cíle rozvoje venkova; |
| --- | --- |

—

vyzývá k jasnému stanovení spravedlivých a objektivních kritérií pro přidělování prostředků pro cíle rozvoje venkova;

| 65. | věří, že přímá podpora poskytovaná v závislosti na velikosti plochy by se měla začít používat ve všech členských státech v rámci příštího finančního programového období; tím by se vytvořilo dostatečně dlouhé přechodné období, které poskytne zemědělcům a zemědělským strukturám, jež stále používají historický systém plateb, flexibilitu pro přizpůsobení se změnám a umožní vyhnout se příliš radikálnímu přerozdělování podpory, aniž by bylo ohroženo rychlé dosažení vyváženého rozdělování podpory mezi členské státy; poznamenává, že upuštění od historického základu může vést ke specifickým problémům v členských státech nebo regionech s relativně velkým množstvím takzvané „neobsazené půdy“ (půda vhodná k využívání, v jejímž případě však nebyl vznesen nárok); vyzývá k tomu, aby byl při přípravě budoucích podpor brán ohled na specifické potřeby těchto regionů; dále věří, že členské státy a regiony musí i nadále disponovat flexibilitou, aby mohly převést svůj systém plateb na regionální úroveň tak, aby odrážel jejich specifické priority a zároveň dodržoval pravidla spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

65.

věří, že přímá podpora poskytovaná v závislosti na velikosti plochy by se měla začít používat ve všech členských státech v rámci příštího finančního programového období; tím by se vytvořilo dostatečně dlouhé přechodné období, které poskytne zemědělcům a zemědělským strukturám, jež stále používají historický systém plateb, flexibilitu pro přizpůsobení se změnám a umožní vyhnout se příliš radikálnímu přerozdělování podpory, aniž by bylo ohroženo rychlé dosažení vyváženého rozdělování podpory mezi členské státy; poznamenává, že upuštění od historického základu může vést ke specifickým problémům v členských státech nebo regionech s relativně velkým množstvím takzvané „neobsazené půdy“ (půda vhodná k využívání, v jejímž případě však nebyl vznesen nárok); vyzývá k tomu, aby byl při přípravě budoucích podpor brán ohled na specifické potřeby těchto regionů; dále věří, že členské státy a regiony musí i nadále disponovat flexibilitou, aby mohly převést svůj systém plateb na regionální úroveň tak, aby odrážel jejich specifické priority a zároveň dodržoval pravidla spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu;

| 66. | domnívá se, že hlavní zásadou SZP by mělo být úplné upuštění od vázaných plateb; nicméně se domnívá, že vzhledem k přechodu z režimu historické pomoci na režim pomoci v závislosti na velikosti plochy je s ohledem na rozhodnutí učiněná v návaznosti na kontrolu stavu SZP vhodné ponechat členským státům odpovídající manévrovací prostor; domnívá se, že tato flexibilita členským státům umožní reagovat na specifické potřeby jejich území a zabrání úplnému zastavení produkce či snížení různorodosti zemědělské činnosti; je toho názoru, že tento manévrovací prostor by se projevil ve formě vázaných plateb s určeným stropem pro zranitelná zemědělská odvětví a území a environmentálně citlivé oblasti v souladu s požadavky WTO a zajistil by spravedlivé tržní podmínky pro zemědělce v celé EU; |
| --- | --- |

66.

domnívá se, že hlavní zásadou SZP by mělo být úplné upuštění od vázaných plateb; nicméně se domnívá, že vzhledem k přechodu z režimu historické pomoci na režim pomoci v závislosti na velikosti plochy je s ohledem na rozhodnutí učiněná v návaznosti na kontrolu stavu SZP vhodné ponechat členským státům odpovídající manévrovací prostor; domnívá se, že tato flexibilita členským státům umožní reagovat na specifické potřeby jejich území a zabrání úplnému zastavení produkce či snížení různorodosti zemědělské činnosti; je toho názoru, že tento manévrovací prostor by se projevil ve formě vázaných plateb s určeným stropem pro zranitelná zemědělská odvětví a území a environmentálně citlivé oblasti v souladu s požadavky WTO a zajistil by spravedlivé tržní podmínky pro zemědělce v celé EU;

| 67. | domnívá, se, že k tomu, aby bylo dosaženo spravedlivé a udržitelnější SZP, je třeba, aby v rámci SZP existovaly ústřední klíčové oblasti – zabezpečení dodávek potravin a spravedlivý obchod, udržitelnost, zemědělství v celé Evropě, kvalita potravin, ochrana biologické rozmanitosti a životního prostředí a ekologický růst; domnívá se, že by měla být zachována struktura dvou pilířů, ale že by se v jejím rámci mělo zabránit překrývání politických cílů a nástrojů a že by měla zohledňovat náplň zde uvedených klíčových oblastí; |
| --- | --- |

67.

domnívá, se, že k tomu, aby bylo dosaženo spravedlivé a udržitelnější SZP, je třeba, aby v rámci SZP existovaly ústřední klíčové oblasti – zabezpečení dodávek potravin a spravedlivý obchod, udržitelnost, zemědělství v celé Evropě, kvalita potravin, ochrana biologické rozmanitosti a životního prostředí a ekologický růst; domnívá se, že by měla být zachována struktura dvou pilířů, ale že by se v jejím rámci mělo zabránit překrývání politických cílů a nástrojů a že by měla zohledňovat náplň zde uvedených klíčových oblastí;

| 68. | věří, že v zájmu zjednodušení, transparentnosti a společného přístupu musí být financování každé ze základních priorit SZP dohodnuto od počátku reformy; |
| --- | --- |

68.

věří, že v zájmu zjednodušení, transparentnosti a společného přístupu musí být financování každé ze základních priorit SZP dohodnuto od počátku reformy;

Bezpečnost potravin a spravedlivý obchod

| 69. | trvá na tom, že rentabilita zemědělských podniků a kvalita života zemědělců jsou nezbytnými předpoklady pro pokračování zemědělské činnosti; domnívá se proto, že by všem zemědělcům EU měla být poskytnuta základní přímá platba v závislosti na velikosti plochy financovaná Evropskou unií s cílem zajistit sociální a ekonomickou udržitelnost evropského modelu zemědělské produkce, který by měl zajistit dodávky základních potravin pro evropské spotřebitele, umožnit zemědělcům vyrábět vysoce kvalitní konkurenceschopné potraviny, zajistit, že zemědělská činnost a pracovní příležitosti ve venkovských oblastech budou podporovány v celé EU, a poskytnout základní veřejné statky tím, že stanoví požadavky podmíněnosti týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek, stejně jako standardů vysoké kvality a dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

69.

trvá na tom, že rentabilita zemědělských podniků a kvalita života zemědělců jsou nezbytnými předpoklady pro pokračování zemědělské činnosti; domnívá se proto, že by všem zemědělcům EU měla být poskytnuta základní přímá platba v závislosti na velikosti plochy financovaná Evropskou unií s cílem zajistit sociální a ekonomickou udržitelnost evropského modelu zemědělské produkce, který by měl zajistit dodávky základních potravin pro evropské spotřebitele, umožnit zemědělcům vyrábět vysoce kvalitní konkurenceschopné potraviny, zajistit, že zemědělská činnost a pracovní příležitosti ve venkovských oblastech budou podporovány v celé EU, a poskytnout základní veřejné statky tím, že stanoví požadavky podmíněnosti týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek, stejně jako standardů vysoké kvality a dobrých životních podmínek zvířat;

| 70. | vyzývá, aby bylo bezpodmínečně stanoveno, že odměňována bude pouze aktivní zemědělská výroba, a to tak, že se v pravidlech podmíněnosti stanoví minimální činnost, která je pro vyplacení odměny nezbytná, a při prosazování těchto pravidel se uplatní klíčová zásada proporcionality; |
| --- | --- |

70.

vyzývá, aby bylo bezpodmínečně stanoveno, že odměňována bude pouze aktivní zemědělská výroba, a to tak, že se v pravidlech podmíněnosti stanoví minimální činnost, která je pro vyplacení odměny nezbytná, a při prosazování těchto pravidel se uplatní klíčová zásada proporcionality;

Udržitelnost

| 71. | věří, že dodatečné platby financované Evropskou unií by měly být vypláceny zemědělcům v rámci jednoduchých víceletých smluv, jež by je odměňovaly za snižování emisí uhlíku na jednotku výroby nebo za zvýšení sekvestrace uhlíku v půdě udržitelnými výrobními metodami a výrobou biomasy, kterou lze použít při výrobě agromateriálů s dlouhou životností; |
| --- | --- |

71.

věří, že dodatečné platby financované Evropskou unií by měly být vypláceny zemědělcům v rámci jednoduchých víceletých smluv, jež by je odměňovaly za snižování emisí uhlíku na jednotku výroby nebo za zvýšení sekvestrace uhlíku v půdě udržitelnými výrobními metodami a výrobou biomasy, kterou lze použít při výrobě agromateriálů s dlouhou životností;

| 72. | poznamenává, že toto opatření bude mít pro zemědělství EU dvojí přínos: zemědělství se stane ekologicky i hospodářsky udržitelnějším díky nižším emisím uhlíku nebo zvýšené účinnosti, a zajistí se také, že zemědělci budou mít finanční přínos z intenzivnější sekvestrace uhlíku na svých pozemcích a budou mít stejné podmínky pro obchodování s emisemi jako ostatní průmyslová odvětví v systému EU; žádá, aby byla náležitě stanovena jasná a měřitelná kritéria a cíle, jež by měly umožnit co nejrychlejší provedení těchto plateb ve všech členských státech; |
| --- | --- |

72.

poznamenává, že toto opatření bude mít pro zemědělství EU dvojí přínos: zemědělství se stane ekologicky i hospodářsky udržitelnějším díky nižším emisím uhlíku nebo zvýšené účinnosti, a zajistí se také, že zemědělci budou mít finanční přínos z intenzivnější sekvestrace uhlíku na svých pozemcích a budou mít stejné podmínky pro obchodování s emisemi jako ostatní průmyslová odvětví v systému EU; žádá, aby byla náležitě stanovena jasná a měřitelná kritéria a cíle, jež by měly umožnit co nejrychlejší provedení těchto plateb ve všech členských státech;

Zemědělství v celé Evropě

| 73. | vyzývá k dalšímu zavádění specifických opatření s cílem nabídnout kompenzaci zemědělcům produkujícím ve znevýhodněných oblastech, jako jsou oblasti s přírodním znevýhodněním, včetně horských oblastí, environmentálně citlivé oblasti nebo regiony, které jsou nejvíce zasaženy změnou klimatu, a nejvzdálenější regiony, s cílem zajistit zachování místní zemědělské činnosti, aby byla půda i nadále obhospodařována a v celé Evropské unii byly produkovány místní potraviny, čímž se sníží riziko opuštění půdy a zajistí vyvážená teritoriální správa v celé EU a racionální rozvoj zemědělské výroby; |
| --- | --- |

73.

vyzývá k dalšímu zavádění specifických opatření s cílem nabídnout kompenzaci zemědělcům produkujícím ve znevýhodněných oblastech, jako jsou oblasti s přírodním znevýhodněním, včetně horských oblastí, environmentálně citlivé oblasti nebo regiony, které jsou nejvíce zasaženy změnou klimatu, a nejvzdálenější regiony, s cílem zajistit zachování místní zemědělské činnosti, aby byla půda i nadále obhospodařována a v celé Evropské unii byly produkovány místní potraviny, čímž se sníží riziko opuštění půdy a zajistí vyvážená teritoriální správa v celé EU a racionální rozvoj zemědělské výroby;

| 74. | domnívá se, že při uskutečňování veškerých reforem režimu znevýhodněných oblastí, zejména pokud jde o vymezování a klasifikaci těchto oblastí, by se mělo přihlížet k obtížím, jimž čelí zemědělci ve všech částech EU, protože tyto problémy se velmi liší v závislosti na různých biofyzikálních a klimatických podmínkách; zastává názor, že oblastem, které mohou být na základě jakéhokoli nového pravidla z uvedeného režimu vyloučeny, by měla být poskytnuta náležitě dlouhá přechodná lhůta; |
| --- | --- |

74.

domnívá se, že při uskutečňování veškerých reforem režimu znevýhodněných oblastí, zejména pokud jde o vymezování a klasifikaci těchto oblastí, by se mělo přihlížet k obtížím, jimž čelí zemědělci ve všech částech EU, protože tyto problémy se velmi liší v závislosti na různých biofyzikálních a klimatických podmínkách; zastává názor, že oblastem, které mohou být na základě jakéhokoli nového pravidla z uvedeného režimu vyloučeny, by měla být poskytnuta náležitě dlouhá přechodná lhůta;

| 75. | upozorňuje na zvláštní úlohu zemědělců v příměstských oblastech, v nichž může být vyvíjen silný tlak na venkovské a zemědělské zdroje; zdůrazňuje, že tento typ produkce potravin a veřejných státků v blízkosti městského obyvatelstva by měl být zachován; |
| --- | --- |

75.

upozorňuje na zvláštní úlohu zemědělců v příměstských oblastech, v nichž může být vyvíjen silný tlak na venkovské a zemědělské zdroje; zdůrazňuje, že tento typ produkce potravin a veřejných státků v blízkosti městského obyvatelstva by měl být zachován;

Jakost potravin

| 76. | zdůrazňuje, že prioritním aspektem SZP musí být vypracování politiky jakosti potravin, zejména pokud jde o zeměpisná označení (CHOP/CHZO/ZTS), a že by tato politika měla být dále propracována a posílena, aby si EU mohla v této oblasti udržet vedoucí pozici; je toho názoru, že v případě těchto vysoce kvalitních produktů by mělo být povoleno používání původních nástrojů pro řízení, ochranu a podporu, aby se mohly harmonicky rozvíjet a nadále velkou měrou přispívat k udržitelnému růstu a konkurenceschopnosti evropského zemědělství; |
| --- | --- |

76.

zdůrazňuje, že prioritním aspektem SZP musí být vypracování politiky jakosti potravin, zejména pokud jde o zeměpisná označení (CHOP/CHZO/ZTS), a že by tato politika měla být dále propracována a posílena, aby si EU mohla v této oblasti udržet vedoucí pozici; je toho názoru, že v případě těchto vysoce kvalitních produktů by mělo být povoleno používání původních nástrojů pro řízení, ochranu a podporu, aby se mohly harmonicky rozvíjet a nadále velkou měrou přispívat k udržitelnému růstu a konkurenceschopnosti evropského zemědělství;

Ochrana biologické rozmanitosti a životního prostředí

| 77. | domnívá se, že zemědělci mohou přispět k zachování biologické rozmanitosti a ochraně životního prostředí, ale i k přizpůsobení se změně klimatu a k jejímu zmírňování, a to nákladově efektivním způsobem; proto je třeba je v tomto ohledu nadále motivovat; žádá, aby bylo v rámci SZP umožněno zahrnout velkou většinu zemědělské půdy do zemědělsko-environmentálních systémů, jež budou zemědělce odměňovat za poskytování dodatečných eko-systémových služeb a podporovat udržitelnější výrobní postupy s nižšími vstupy, jako je biologické zemědělství, integrované zemědělství, rozvoj zemědělství s vysokou přírodní hodnotou a udržitelné intenzívní zemědělské postupy; domnívá se, že všechna tato opatření pro rozvoj venkova by měla zůstat spolufinancována, případně i prostřednictvím navýšeného rozpočtu; |
| --- | --- |

77.

domnívá se, že zemědělci mohou přispět k zachování biologické rozmanitosti a ochraně životního prostředí, ale i k přizpůsobení se změně klimatu a k jejímu zmírňování, a to nákladově efektivním způsobem; proto je třeba je v tomto ohledu nadále motivovat; žádá, aby bylo v rámci SZP umožněno zahrnout velkou většinu zemědělské půdy do zemědělsko-environmentálních systémů, jež budou zemědělce odměňovat za poskytování dodatečných eko-systémových služeb a podporovat udržitelnější výrobní postupy s nižšími vstupy, jako je biologické zemědělství, integrované zemědělství, rozvoj zemědělství s vysokou přírodní hodnotou a udržitelné intenzívní zemědělské postupy; domnívá se, že všechna tato opatření pro rozvoj venkova by měla zůstat spolufinancována, případně i prostřednictvím navýšeného rozpočtu;

Ekologický růst

| 78. | věří, že „ekologický růst“ by měl být jádrem nové strategie rozvoje venkova zaměřující se na vyváření nových pracovních příležitostí souvisejících s ochranou životního prostředí prostřednictvím:






  — | rozvoje místních dynamických nástrojů, jako je uvádění produktů na místní trh, místní zpracovávání produktů, podpora projektů zahrnujících všechny zúčastněné strany z místního zemědělského odvětví, |
| --- | --- | --- |

78.

věří, že „ekologický růst“ by měl být jádrem nové strategie rozvoje venkova zaměřující se na vyváření nových pracovních příležitostí souvisejících s ochranou životního prostředí prostřednictvím:

—

rozvoje místních dynamických nástrojů, jako je uvádění produktů na místní trh, místní zpracovávání produktů, podpora projektů zahrnujících všechny zúčastněné strany z místního zemědělského odvětví,

| — | rozvoje v oblasti biomasy, biologického odpadu, bioplynu a výroby energie z obnovitelných zdrojů v malém měřítku, ale také podpory výroby biopaliv druhé generace, agromateriálů a ekologických chemických produktů, |
| --- | --- |

—

rozvoje v oblasti biomasy, biologického odpadu, bioplynu a výroby energie z obnovitelných zdrojů v malém měřítku, ale také podpory výroby biopaliv druhé generace, agromateriálů a ekologických chemických produktů,

| — | investic do modernizace a inovace, do nových metod výzkumu a vývoje pro přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění, |
| --- | --- |

—

investic do modernizace a inovace, do nových metod výzkumu a vývoje pro přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění,

| — | školení a poradenství pro zemědělce v otázkách používání nových technologií a pomoci mladým zemědělcům, kteří v odvětví začínají; |
| --- | --- |

—

školení a poradenství pro zemědělce v otázkách používání nových technologií a pomoci mladým zemědělcům, kteří v odvětví začínají;

| 79. | domnívá se, že by pro podporu klíčových oblastí SZP měla být ještě k dispozici odpovídající záchranná síť; zastává názor, že tato záchranná síť by měla být dostatečně flexibilní, aby zohledňovala vývoj na trhu, a že by měla zahrnovat nástroje jako veřejné a soukromé skladování, intervence a vyrovnávací tržní mechanismy, které by měly být aktivovány v případě, že je jich zapotřebí k zamezení extrémní volatilitě cen a jako nástroje rychlé reakce v případě krize; domnívá se, že by za tímto účelem měla být v rozpočtu EU k dispozici zvláštní rezerva, která by v případě krize mohla být rychle aktivována; |
| --- | --- |

79.

domnívá se, že by pro podporu klíčových oblastí SZP měla být ještě k dispozici odpovídající záchranná síť; zastává názor, že tato záchranná síť by měla být dostatečně flexibilní, aby zohledňovala vývoj na trhu, a že by měla zahrnovat nástroje jako veřejné a soukromé skladování, intervence a vyrovnávací tržní mechanismy, které by měly být aktivovány v případě, že je jich zapotřebí k zamezení extrémní volatilitě cen a jako nástroje rychlé reakce v případě krize; domnívá se, že by za tímto účelem měla být v rozpočtu EU k dispozici zvláštní rezerva, která by v případě krize mohla být rychle aktivována;

| 80. | vyzývá k tomu, aby tato opatření byla podpořena nástroji navrženými za účelem přispívat ke snížení volatility cen a poskytovat stabilní podmínky pro obchodování a plánování v zemědělském odvětví; v této souvislosti je nezbytné vzít v potaz také nové inovační ekonomické a finanční nástroje, jako je široce pojatá politika pojištění sklizně, trhy s „futures“ a vzájemné fondy, které by také mohly poskytovat ochranu před extrémními podmínkami na trhu a klimatickými jevy, aniž by narušovaly případně vznikající soukromé systémy; |
| --- | --- |

80.

vyzývá k tomu, aby tato opatření byla podpořena nástroji navrženými za účelem přispívat ke snížení volatility cen a poskytovat stabilní podmínky pro obchodování a plánování v zemědělském odvětví; v této souvislosti je nezbytné vzít v potaz také nové inovační ekonomické a finanční nástroje, jako je široce pojatá politika pojištění sklizně, trhy s „futures“ a vzájemné fondy, které by také mohly poskytovat ochranu před extrémními podmínkami na trhu a klimatickými jevy, aniž by narušovaly případně vznikající soukromé systémy;

| 81. | zastává názor, že v zajištění udržitelného růstu řady zemědělských odvětví může hrát zásadní úlohu regulace rozšiřování produkční kapacity; |
| --- | --- |

81.

zastává názor, že v zajištění udržitelného růstu řady zemědělských odvětví může hrát zásadní úlohu regulace rozšiřování produkční kapacity;

| 82. | zdůrazňuje, že pro doplnění opatření na trhu je naléhavě třeba posílit pozici primárních soukromých výrobců v rámci potravinářského řetězce prostřednictvím řady opatření určených k zajištění transparentnosti, vylepšení smluvních vztahů a k boji proti nekalým obchodním praktikám; je toho názoru, že by měly být přezkoumány možné úpravy pravidel hospodářské soutěže, s cílem umožnit organizacím primárních producentů, aby zvýšily svou účinnost a případně se rozrostly, a posílit jejich vyjednávací pozici natolik, aby se mohly postavit významným maloobchodům a zpracovatelům; v této souvislosti se domnívá, že je třeba zvážit jmenování vnitrostátních veřejných ochránců práv / evropského ochránce práv, kteří by mohli řešit spory v rámci potravinářského řetězce; |
| --- | --- |

82.

zdůrazňuje, že pro doplnění opatření na trhu je naléhavě třeba posílit pozici primárních soukromých výrobců v rámci potravinářského řetězce prostřednictvím řady opatření určených k zajištění transparentnosti, vylepšení smluvních vztahů a k boji proti nekalým obchodním praktikám; je toho názoru, že by měly být přezkoumány možné úpravy pravidel hospodářské soutěže, s cílem umožnit organizacím primárních producentů, aby zvýšily svou účinnost a případně se rozrostly, a posílit jejich vyjednávací pozici natolik, aby se mohly postavit významným maloobchodům a zpracovatelům; v této souvislosti se domnívá, že je třeba zvážit jmenování vnitrostátních veřejných ochránců práv / evropského ochránce práv, kteří by mohli řešit spory v rámci potravinářského řetězce;

| 83. | připomíná, že v souladu se závazky v rámci WTO by ze současného souboru tržních nástrojů měly být v EU postupně odstraněny vývozní náhrady, a to souběžně s podobnými opatření přijímanými partnery ve WTO; |
| --- | --- |

83.

připomíná, že v souladu se závazky v rámci WTO by ze současného souboru tržních nástrojů měly být v EU postupně odstraněny vývozní náhrady, a to souběžně s podobnými opatření přijímanými partnery ve WTO;

| 84. | domnívá se, že je třeba podpořit konkurenceschopnost evropského zemědělství uvnitř i vně Společenství, abychom byli schopni se vyrovnat s budoucími výzvami, k nimž patří zabezpečení potravin v EU, dodávky potravin rostoucí světové populaci, přístup respektující životní prostředí, udržování biologické rozmanitosti a řešení změny klimatu; |
| --- | --- |

84.

domnívá se, že je třeba podpořit konkurenceschopnost evropského zemědělství uvnitř i vně Společenství, abychom byli schopni se vyrovnat s budoucími výzvami, k nimž patří zabezpečení potravin v EU, dodávky potravin rostoucí světové populaci, přístup respektující životní prostředí, udržování biologické rozmanitosti a řešení změny klimatu;

| 85. | připomíná, že EU může v evropských i třetích zemích financovat opatření zaměřená na poskytování informací o evropských zemědělských a potravinářských výrobcích v Evropě i ve světě nebo na propagaci předností těchto výrobků; domnívá se, že rozpočet vyhrazený na tento účel by měl být přezkoumán s cílem více zviditelnit zemědělské a potravinářské produkty vyráběné v EU na trzích EU i ve třetích zemích; zastává názor, že by tyto režimy podpory měly být rozšířenější a v rámci nové SZP by měly být uplatňovány častěji a účinněji; |
| --- | --- |

85.

připomíná, že EU může v evropských i třetích zemích financovat opatření zaměřená na poskytování informací o evropských zemědělských a potravinářských výrobcích v Evropě i ve světě nebo na propagaci předností těchto výrobků; domnívá se, že rozpočet vyhrazený na tento účel by měl být přezkoumán s cílem více zviditelnit zemědělské a potravinářské produkty vyráběné v EU na trzích EU i ve třetích zemích; zastává názor, že by tyto režimy podpory měly být rozšířenější a v rámci nové SZP by měly být uplatňovány častěji a účinněji;

| 86. | je toho názoru, že společná zemědělská politika musí umožnit, aby všichni spotřebitelé, zejména ti nejchudší, měli k dispozici zdravější stravu na základě pestřejší škály cenově dostupných produktů; v zájmu boje proti chudobě a zlepšování zdravotního stavu populace musí pokračovat provádění programů pomoci pro nejchudší vrstvy společnosti a musí být prodlouženy programy zaměřené na konzumaci ovoce a zeleniny ve školách; |
| --- | --- |

86.

je toho názoru, že společná zemědělská politika musí umožnit, aby všichni spotřebitelé, zejména ti nejchudší, měli k dispozici zdravější stravu na základě pestřejší škály cenově dostupných produktů; v zájmu boje proti chudobě a zlepšování zdravotního stavu populace musí pokračovat provádění programů pomoci pro nejchudší vrstvy společnosti a musí být prodlouženy programy zaměřené na konzumaci ovoce a zeleniny ve školách;

| 87. | domnívá se, že jádrem návrhu i uplatňování nové SZP by měla být jednoduchost, vyváženost a snížení administrativní zátěže a administrativních nákladů; |
| --- | --- |

87.

domnívá se, že jádrem návrhu i uplatňování nové SZP by měla být jednoduchost, vyváženost a snížení administrativní zátěže a administrativních nákladů;

SZP ve víceletém finančním rámci a ročním rozpočtovém procesu

| 88. | zdůrazňuje, že vzhledem k novým cílům společné zemědělské politiky je třeba, aby byly v novém VFR vyhrazeny odpovídající finanční prostředky, které umožní lepší podporu této politiky v souladu s hlavními úkoly, které bude muset toto odvětví, jež je klíčové pro zabezpečení potravin v EU, řešit v příštích letech; |
| --- | --- |

88.

zdůrazňuje, že vzhledem k novým cílům společné zemědělské politiky je třeba, aby byly v novém VFR vyhrazeny odpovídající finanční prostředky, které umožní lepší podporu této politiky v souladu s hlavními úkoly, které bude muset toto odvětví, jež je klíčové pro zabezpečení potravin v EU, řešit v příštích letech;

| 89. | připomíná, že v posledních čtyřech letech současného VFR bylo možné roční rozpočet schválit jen díky tomu, že byla buď využita stávající rozpětí v jednotlivých okruzích VFR, nebo byla provedena revize stanovená v bodě 23 interinstitucionální dohody (IID) ze dne 17. května 2006 a rozpětí, jež byla k dispozici v rámci stropů okruhu 2, byla využita k financování jiných priorit EU; připomíná, že od rozpočtového roku 2011 až do skončení stávajícího VFR (2013) budou rozpětí v rámci stropu okruhu 2 nesmírně omezena; |
| --- | --- |

89.

připomíná, že v posledních čtyřech letech současného VFR bylo možné roční rozpočet schválit jen díky tomu, že byla buď využita stávající rozpětí v jednotlivých okruzích VFR, nebo byla provedena revize stanovená v bodě 23 interinstitucionální dohody (IID) ze dne 17. května 2006 a rozpětí, jež byla k dispozici v rámci stropů okruhu 2, byla využita k financování jiných priorit EU; připomíná, že od rozpočtového roku 2011 až do skončení stávajícího VFR (2013) budou rozpětí v rámci stropu okruhu 2 nesmírně omezena;

| 90. | zdůrazňuje, že právně závazný charakter VFR vyžaduje, aby byla zavedena flexibilnější prováděcí opatření, která Unii umožní dostatečně pružně a efektivně reagovat na nepředvídané události; |
| --- | --- |

90.

zdůrazňuje, že právně závazný charakter VFR vyžaduje, aby byla zavedena flexibilnější prováděcí opatření, která Unii umožní dostatečně pružně a efektivně reagovat na nepředvídané události;

| 91. | upozorňuje na skutečnost, že podle čl. 314 odst. 3 Smlouvy o fungování EU již Komise nemůže měnit svůj návrh rozpočtu poté, co byl svolán dohodovací výbor; připomíná, že Komise musí na podzim předložit návrh na změnu, jímž aktualizuje předpověď vývoje zemědělského odvětví; trvá na tom, aby byl tento návrh na změnu k dispozici před hlasováním EP; vyzývá své příslušné výbory, aby zavedly interní postup, jehož prostřednictvím bude formulován postoj Parlamentu pro setkání dohodovacího výboru; |
| --- | --- |

91.

upozorňuje na skutečnost, že podle čl. 314 odst. 3 Smlouvy o fungování EU již Komise nemůže měnit svůj návrh rozpočtu poté, co byl svolán dohodovací výbor; připomíná, že Komise musí na podzim předložit návrh na změnu, jímž aktualizuje předpověď vývoje zemědělského odvětví; trvá na tom, aby byl tento návrh na změnu k dispozici před hlasováním EP; vyzývá své příslušné výbory, aby zavedly interní postup, jehož prostřednictvím bude formulován postoj Parlamentu pro setkání dohodovacího výboru;

| 92. | připomíná, že se pilotní projekty a přípravné akce zavedené Evropským parlamentem staly významnými nástroji pro stanovování politických priorit a zahajování nových iniciativ, z nichž se často vyvinuly činnosti a programy EU, a to i v oblasti zemědělství a rozvoje venkova; domnívá se, že i budoucí pilotní projekty a přípravné akce mohou být platformou pro testování nových myšlenek v souvislosti s reformou; |
| --- | --- |

92.

připomíná, že se pilotní projekty a přípravné akce zavedené Evropským parlamentem staly významnými nástroji pro stanovování politických priorit a zahajování nových iniciativ, z nichž se často vyvinuly činnosti a programy EU, a to i v oblasti zemědělství a rozvoje venkova; domnívá se, že i budoucí pilotní projekty a přípravné akce mohou být platformou pro testování nových myšlenek v souvislosti s reformou;

| 93. | vyzývá Komisi, aby doporučení Evropského parlamentu vzala plně v úvahu při práci na svém sdělení a při přípravě svých legislativních návrhů; |
| --- | --- |

93.

vyzývá Komisi, aby doporučení Evropského parlamentu vzala plně v úvahu při práci na svém sdělení a při přípravě svých legislativních návrhů;

*

* *

| 94. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

94.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  AGRI_DT (2010)439305.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2007)0101.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0131.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0088.

(5)  Viz graf 1 v příloze ke zprávě A7-0204/2010.

(6)  Viz graf 2 v příloze ke zprávě A7-0204/2010.

(7)  Viz graf 3 v příloze ke zprávě A7-0204/2010.

(8)  Viz graf 4 v příloze ke zprávě A7-0204/2010.

(9)  Viz graf 5 v příloze zprávy A7-0204/2010.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/119

---

Čtvrtek, 8. července 2010Režim pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP

P7_TA(2010)0287

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o režimu pro dovoz produktů rybolovu a akvakultury do EU z hlediska budoucí reformy SRP (2009/2238(INI))

2011/C 351 E/18

Evropský parlament,

s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982,

s ohledem na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 („Dohoda z New Yorku“),

s ohledem na kodex chování pro odpovědný rybolov přijatý Organizací pro výživu a zemědělství dne 31. října 1995,

s ohledem na závěrečné prohlášení přijaté Světovým summitem o udržitelném rozvoji, který se konal v Johannesburgu ve dnech 26. srpna až 4. září 2002,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury (3),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (4),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (5),

s ohledem na zelenou knihu Komise s názvem „O reformě společné rybářské politiky“ (KOM(2009)0163),

s ohledem na usnesení ze dne 25. února 2010 o zelené knize o reformě společné rybářské politiky (6),

s ohledem na sdělení Komise s názvem „Vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu - Nový impuls pro strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ (KOM(2009)0162),

s ohledem na usnesení ze dne 17. června 2010 o novém impulsu pro strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury (7),

s ohledem na Marrákešskou dohodu ze dne 15. dubna 1994 o zřízení Světové obchodní organizace,

s ohledem na ministerské prohlášení WTO přijaté v Dohá dne 14. listopadu 2001,

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Globální Evropa: konkurenceschopnost na světovém trhu“ (KOM(2006)0567),

s ohledem na své usnesení ze dne 7. května 2009 o nové úloze a odpovědnostech Parlamentu při provádění Lisabonské smlouvy (8),

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0207/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že odvětví rybolovu a akvakultury má strategický význam pro zásobování obyvatelstva a zajištění rovnováhy v zásobování potravinami v členských státech a v Evropské unii jako celku, a vzhledem k podílu tohoto odvětví na sociálním a hospodářském blahobytu pobřežních komunit, místním rozvoji, zaměstnanosti a zachování kulturních tradic, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že odvětví rybolovu a akvakultury má strategický význam pro zásobování obyvatelstva a zajištění rovnováhy v zásobování potravinami v členských státech a v Evropské unii jako celku, a vzhledem k podílu tohoto odvětví na sociálním a hospodářském blahobytu pobřežních komunit, místním rozvoji, zaměstnanosti a zachování kulturních tradic,

| B. | vzhledem k tomu, že ryba je přírodní zdroj, který může být při správném hospodaření obnovitelný a může zajišťovat jak obživu, tak pracovní příležitosti v rámci EU a na celém světě, a je třeba jej chránit, aby se zabránilo výraznému úbytku rybí populace a následnému strádání přímořských komunit v EU i v třetích zemích; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu uznává potřebu posílit efektivní řízení rybolovu, které bude zahrnovat dimenzi mezinárodního obchodu a jeho dopad na rybolovné zdroje na celém světě, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ryba je přírodní zdroj, který může být při správném hospodaření obnovitelný a může zajišťovat jak obživu, tak pracovní příležitosti v rámci EU a na celém světě, a je třeba jej chránit, aby se zabránilo výraznému úbytku rybí populace a následnému strádání přímořských komunit v EU i v třetích zemích; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu uznává potřebu posílit efektivní řízení rybolovu, které bude zahrnovat dimenzi mezinárodního obchodu a jeho dopad na rybolovné zdroje na celém světě,

| C. | vzhledem k ambiciózní reformě společné rybářské politiky, kterou zahájila Evropská komise přijetím zelené knihy dne 22. dubna 2009 za účelem přezkumu většiny aspektů této politiky, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k ambiciózní reformě společné rybářské politiky, kterou zahájila Evropská komise přijetím zelené knihy dne 22. dubna 2009 za účelem přezkumu většiny aspektů této politiky,

| D. | vzhledem k nové strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury stanovené Evropskou komisí ve sdělení ze dne 8. dubna 2009 (KOM(2009)0162), |
| --- | --- |

D.

vzhledem k nové strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury stanovené Evropskou komisí ve sdělení ze dne 8. dubna 2009 (KOM(2009)0162),

| E. | vzhledem ke konkrétním cílům, které byly pro řízení rybolovu stanoveny na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002 v Johannesburgu a k nimž patří i cíl omezit využívání rybolovných zdrojů do roku 2015 na úroveň, jež bude odpovídat maximálnímu udržitelnému výnosu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem ke konkrétním cílům, které byly pro řízení rybolovu stanoveny na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002 v Johannesburgu a k nimž patří i cíl omezit využívání rybolovných zdrojů do roku 2015 na úroveň, jež bude odpovídat maximálnímu udržitelnému výnosu,

| F. | vzhledem k tomu, že produkce v oblasti rybolovu a akvakultury ve Společenství v průběhu posledních deseti let klesla přibližně o 30 %, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že produkce v oblasti rybolovu a akvakultury ve Společenství v průběhu posledních deseti let klesla přibližně o 30 %,

| G. | vzhledem k tomu, že tento pokles je způsoben jak ubýváním rybolovných zdrojů ve vodách zemí EU, tak (opodstatněnými) opatřeními, která byla zavedena za účelem omezení intenzity rybolovu a zajištění udržitelného řízení zásob ryb v rámci společné rybářské politiky, a to ve vodách EU i třetích zemí, zejména v případech, kdy se rybolov v EU řídí dohodami o partnerství v odvětví rybolovu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že tento pokles je způsoben jak ubýváním rybolovných zdrojů ve vodách zemí EU, tak (opodstatněnými) opatřeními, která byla zavedena za účelem omezení intenzity rybolovu a zajištění udržitelného řízení zásob ryb v rámci společné rybářské politiky, a to ve vodách EU i třetích zemí, zejména v případech, kdy se rybolov v EU řídí dohodami o partnerství v odvětví rybolovu,

| H. | vzhledem k tomu, že evropský rybolov představuje méně než 6 % světových úlovků, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že evropský rybolov představuje méně než 6 % světových úlovků,

| I. | vzhledem k tomu, že i když zelená kniha o reformě společné rybářské politiky představuje dlouhodobou vizi, podle níž by mělo být možné zvrátit tendenci poklesu úlovků, rázná opatření, jež mají umožnit regeneraci přírodních zdrojů (snížení kapacity loďstev, přísnější správní opatření, bedlivější kontroly atd.) tuto tendenci naopak v krátkodobém a střednědobém horizontu posílí, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že i když zelená kniha o reformě společné rybářské politiky představuje dlouhodobou vizi, podle níž by mělo být možné zvrátit tendenci poklesu úlovků, rázná opatření, jež mají umožnit regeneraci přírodních zdrojů (snížení kapacity loďstev, přísnější správní opatření, bedlivější kontroly atd.) tuto tendenci naopak v krátkodobém a střednědobém horizontu posílí,

| J. | dále vzhledem k tomu, že navzdory nové strategii vypracované pro tuto oblast je rozvoj akvakultury ve Společenství omezován mnoha faktory takové povahy, že v krátkodobém či střednědobém horizontu nebude tento rozvoj pravděpodobně moci podstatným způsobem kompenzovat obecný trend nižší produkce odvětví rybolovu, |
| --- | --- |

J.

dále vzhledem k tomu, že navzdory nové strategii vypracované pro tuto oblast je rozvoj akvakultury ve Společenství omezován mnoha faktory takové povahy, že v krátkodobém či střednědobém horizontu nebude tento rozvoj pravděpodobně moci podstatným způsobem kompenzovat obecný trend nižší produkce odvětví rybolovu,

| K. | vzhledem k tomu, že je tudíž velmi důležité podporovat zvýšení evropské produkce, a to především v nových členských státech EU s prokazatelným potenciálem v odvětví akvakultury, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je tudíž velmi důležité podporovat zvýšení evropské produkce, a to především v nových členských státech EU s prokazatelným potenciálem v odvětví akvakultury,

| L. | vzhledem k tomu, že poptávka po produktech rybolovu a akvakultury naopak obecně v Evropské unii stoupá, a to obzvlášť výrazně na trzích nových členských států ve střední a východní Evropě, a že se v důsledku různých faktorů v příštích dvaceti letech očekává stálý růst spotřeby, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že poptávka po produktech rybolovu a akvakultury naopak obecně v Evropské unii stoupá, a to obzvlášť výrazně na trzích nových členských států ve střední a východní Evropě, a že se v důsledku různých faktorů v příštích dvaceti letech očekává stálý růst spotřeby,

| M. | vzhledem k tomu, že Evropská unie je již dnes pro produkty rybolovu a akvakultury největším světovým trhem (12 milionů tun a 55 miliard EUR v roce 2007), který předčil i Japonsko a Spojené státy, a vzhledem k tomu, že tento trh je značně závislý na dovozu ze třetích zemí, který pokrývá více než 60 % potřeby, a tato závislost se má ještě zvýšit, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Evropská unie je již dnes pro produkty rybolovu a akvakultury největším světovým trhem (12 milionů tun a 55 miliard EUR v roce 2007), který předčil i Japonsko a Spojené státy, a vzhledem k tomu, že tento trh je značně závislý na dovozu ze třetích zemí, který pokrývá více než 60 % potřeby, a tato závislost se má ještě zvýšit,

| N. | vzhledem k tomu, že otázka dovozu produktů rybolovu a akvakultury do EU a podmínek, za kterých tento dovoz probíhá, se jeví jako naprosto zásadní ve všech analýzách politik Evropské unie v odvětví rybolovu a akvakultury, a že jí tedy musí být v rámci probíhajících reforem věnována zvýšená pozornost, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že otázka dovozu produktů rybolovu a akvakultury do EU a podmínek, za kterých tento dovoz probíhá, se jeví jako naprosto zásadní ve všech analýzách politik Evropské unie v odvětví rybolovu a akvakultury, a že jí tedy musí být v rámci probíhajících reforem věnována zvýšená pozornost,

| O. | vzhledem k tomu, že tato otázka musí být posouzena ze všech hledisek: obchodních, environmentálních, sociálních, zdravotních i kvalitativních, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že tato otázka musí být posouzena ze všech hledisek: obchodních, environmentálních, sociálních, zdravotních i kvalitativních,

| P. | vzhledem k tomu, že neselektivní rybolovné postupy a vysoké objemy výmětů v některých rybolovných oblastech vyvážejících na trhy EU vedou ke ztrátě značného množství ryb, jež by byly vhodné ke konzumaci, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že neselektivní rybolovné postupy a vysoké objemy výmětů v některých rybolovných oblastech vyvážejících na trhy EU vedou ke ztrátě značného množství ryb, jež by byly vhodné ke konzumaci,

| Q. | vzhledem k tomu, že je třeba se zamyslet zejména nad společnou organizací trhů v oblasti produktů rybolovu a akvakultury, neboť se ukazuje, že současná právní úprava je v mnoha ohledech zastaralá a musí být co nejdříve revidována, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je třeba se zamyslet zejména nad společnou organizací trhů v oblasti produktů rybolovu a akvakultury, neboť se ukazuje, že současná právní úprava je v mnoha ohledech zastaralá a musí být co nejdříve revidována,

| R. | vzhledem k tomu, že toto zamyšlení rovněž vybízí ke kritickému zhodnocení společné obchodní politiky, jak je uplatňována konkrétně na toto odvětví, jakož i k posouzení soudržnosti rozhodnutí přijímaných v tomto rámci s cílem zachovat životaschopné a odpovědné odvětví evropského rybolovu, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že toto zamyšlení rovněž vybízí ke kritickému zhodnocení společné obchodní politiky, jak je uplatňována konkrétně na toto odvětví, jakož i k posouzení soudržnosti rozhodnutí přijímaných v tomto rámci s cílem zachovat životaschopné a odpovědné odvětví evropského rybolovu,

| S. | vzhledem k tomu, že i když se na produkty rybolovu a akvakultury teoreticky dosud vztahuje celní ochrana podle společného celního sazebníku, která je o něco vyšší, než je průměr pro nezemědělské produkty, v praxi je tato ochrana výrazně omezována různými výjimkami a srážkami uplatňovanými nezávisle či na základě smluv, přičemž jejich uplatňování způsobuje, že dovoz, na který se skutečně použijí celní sazby podle doložky nejvyšších výhod (uplatňované automaticky), představuje přibližně 5 % z celkového dovozu, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že i když se na produkty rybolovu a akvakultury teoreticky dosud vztahuje celní ochrana podle společného celního sazebníku, která je o něco vyšší, než je průměr pro nezemědělské produkty, v praxi je tato ochrana výrazně omezována různými výjimkami a srážkami uplatňovanými nezávisle či na základě smluv, přičemž jejich uplatňování způsobuje, že dovoz, na který se skutečně použijí celní sazby podle doložky nejvyšších výhod (uplatňované automaticky), představuje přibližně 5 % z celkového dovozu,

| T. | vzhledem k tomu, že politika otevírání trhů EU dovozu produktů rybolovu a akvakultury bude pravděpodobně nadále pokračovat, a to jak na multilaterální úrovni, v rámci jednání Světové organizace obchodu, zejména v rámci jednání z Dohá o přístupu na trh pro nezemědělské produkty, tak v rámci souboru preferenčních jednání s obchodními partnery všech typů v Asii, Latinské Americe, Severní Americe, ve Středomoří a s různými skupinami afrických, karibských a tichomořských zemí, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že politika otevírání trhů EU dovozu produktů rybolovu a akvakultury bude pravděpodobně nadále pokračovat, a to jak na multilaterální úrovni, v rámci jednání Světové organizace obchodu, zejména v rámci jednání z Dohá o přístupu na trh pro nezemědělské produkty, tak v rámci souboru preferenčních jednání s obchodními partnery všech typů v Asii, Latinské Americe, Severní Americe, ve Středomoří a s různými skupinami afrických, karibských a tichomořských zemí,

| U. | vzhledem k tomu, že pokud by jednání z Dohá o přístupu na trh pro nezemědělské produkty byla uzavřena na základě nyní projednávaného „švýcarského vzorce“ s koeficientem 8, došlo by k poklesu maximální celní sazby pro produkty rybolovu a akvakultury v EU z 26 % na přibližně 6 % a ke snížení průměrné sazby z 12 % na přibližně 5 %, |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že pokud by jednání z Dohá o přístupu na trh pro nezemědělské produkty byla uzavřena na základě nyní projednávaného „švýcarského vzorce“ s koeficientem 8, došlo by k poklesu maximální celní sazby pro produkty rybolovu a akvakultury v EU z 26 % na přibližně 6 % a ke snížení průměrné sazby z 12 % na přibližně 5 %,

| V. | vzhledem k tomu, že takové rozhodnutí by nejen téměř úplně zrušilo ochranný účinek dosud platných sazeb, ale také by vážně narušilo již poskytnuté i projednávané preference ve prospěch rozvojových zemí a zbavilo by je jakéhokoli významu, a vzhledem k tomu, že by to oslabilo i samotné základy mechanismů společné organizace trhů, které umožňují řídit přístup na trh Společenství podle potřeb evropského průmyslu zpracovávajícího produkty rybolovu a akvakultury (pozastavení cel a celní kvóty), |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že takové rozhodnutí by nejen téměř úplně zrušilo ochranný účinek dosud platných sazeb, ale také by vážně narušilo již poskytnuté i projednávané preference ve prospěch rozvojových zemí a zbavilo by je jakéhokoli významu, a vzhledem k tomu, že by to oslabilo i samotné základy mechanismů společné organizace trhů, které umožňují řídit přístup na trh Společenství podle potřeb evropského průmyslu zpracovávajícího produkty rybolovu a akvakultury (pozastavení cel a celní kvóty),

| W. | vzhledem k tomu, že z požadavku EU zajistit soudržnost mezi cíli její rozvojové politiky (odstraňování chudoby, rozvoj místního udržitelného rybolovu) a její obchodní politiky vyplývá, že je zapotřebí vybízet rozvojové země k vývozům produktů rybolovu s vyšší přidanou hodnotou za předpokladu, že se jedná o ryby z náležitě řízených a udržitelných rybolovů, které splňují nezbytné hygienické podmínky, |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že z požadavku EU zajistit soudržnost mezi cíli její rozvojové politiky (odstraňování chudoby, rozvoj místního udržitelného rybolovu) a její obchodní politiky vyplývá, že je zapotřebí vybízet rozvojové země k vývozům produktů rybolovu s vyšší přidanou hodnotou za předpokladu, že se jedná o ryby z náležitě řízených a udržitelných rybolovů, které splňují nezbytné hygienické podmínky,

| X. | dále vzhledem k tomu, že v posledních letech měli zástupci EU v obchodních jednáních sklon snáze souhlasit s výjimkami z pravidel preferenčního původu tradičně uplatňovaných na produkty rybolovu a akvakultury, a to jak pro surové produkty (kritéria určování příslušnosti plavidel), tak pro zpracované produkty (možnost zachovat preferenční původ i přes použití jiných než původních surovin), |
| --- | --- |

X.

dále vzhledem k tomu, že v posledních letech měli zástupci EU v obchodních jednáních sklon snáze souhlasit s výjimkami z pravidel preferenčního původu tradičně uplatňovaných na produkty rybolovu a akvakultury, a to jak pro surové produkty (kritéria určování příslušnosti plavidel), tak pro zpracované produkty (možnost zachovat preferenční původ i přes použití jiných než původních surovin),

| Y. | vzhledem k tomu, že jedna ze studií organizace FAO prokázala, že ačkoliv mezinárodní obchod s rybími produkty může vést k lepšímu zabezpečení dodávek potravin v rozvojových zemích, vede rovněž k většímu objemu rybolovu za účelem zásobování vývozních trhů, což může zvýraznit úbytek zásob ryb, a tudíž poukázala na nutnost zajistit řádné řízení a náležitou kontrolu rybolovu, aby k úbytku zásob ryb nedocházelo, |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že jedna ze studií organizace FAO prokázala, že ačkoliv mezinárodní obchod s rybími produkty může vést k lepšímu zabezpečení dodávek potravin v rozvojových zemích, vede rovněž k většímu objemu rybolovu za účelem zásobování vývozních trhů, což může zvýraznit úbytek zásob ryb, a tudíž poukázala na nutnost zajistit řádné řízení a náležitou kontrolu rybolovu, aby k úbytku zásob ryb nedocházelo,

| Z. | vzhledem k tomu, že zájmy evropských producentů v oblasti rybolovu a akvakultury (tj. rybářů a chovatelů ryb), zpracovatelského průmyslu, distributorů, dovozců a spotřebitelů se částečně liší, politiky na evropské úrovni by měly usilovat o jejich vzájemné sladění, a to účinným a vyváženým způsobem, |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že zájmy evropských producentů v oblasti rybolovu a akvakultury (tj. rybářů a chovatelů ryb), zpracovatelského průmyslu, distributorů, dovozců a spotřebitelů se částečně liší, politiky na evropské úrovni by měly usilovat o jejich vzájemné sladění, a to účinným a vyváženým způsobem,

| AA. | vzhledem k tomu, že je nutné zajistit pro producenty ze Společenství (rybáře a podniky zabývající se akvakulturou) vhodná odbytiště na základě dostatečně rentabilních cen a současně i s ohledem na náklady, omezení a nepředvídatelné faktory spojené s jejich činností, |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že je nutné zajistit pro producenty ze Společenství (rybáře a podniky zabývající se akvakulturou) vhodná odbytiště na základě dostatečně rentabilních cen a současně i s ohledem na náklady, omezení a nepředvídatelné faktory spojené s jejich činností,

| AB. | vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby zpracovatelé ze Společenství mohli celý rok využívat dostatečné množství surovin stejné kvality za stabilní ceny, |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby zpracovatelé ze Společenství mohli celý rok využívat dostatečné množství surovin stejné kvality za stabilní ceny,

| AC. | vzhledem k tomu, že je nutné pokrýt ve Společenství poptávku spotřebitelů po vysoce kvalitních produktech za konkurenční ceny a vzít v úvahu jejich rostoucí zájem o informace o vlastnostech a původu těchto produktů, jakož i o podmínkách, za nichž byly tyto produkty uloveny či vyrobeny, |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že je nutné pokrýt ve Společenství poptávku spotřebitelů po vysoce kvalitních produktech za konkurenční ceny a vzít v úvahu jejich rostoucí zájem o informace o vlastnostech a původu těchto produktů, jakož i o podmínkách, za nichž byly tyto produkty uloveny či vyrobeny,

| AD. | vzhledem k tomu, že dopad dovozu na trh Společenství se liší podle toho, o které druhy se jedná, podle stupně zpracovanosti produktů a použitého distribučního řetězce, |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že dopad dovozu na trh Společenství se liší podle toho, o které druhy se jedná, podle stupně zpracovanosti produktů a použitého distribučního řetězce,

| AE. | vzhledem k tomu, že například negativní vliv konkurence ze strany dovozu, který se při prvním prodeji projevuje na cenách, se ve srovnání s jinými druhy jeví jako ožehavější problém u průmyslově využívaných druhů (druhů určených pro zpracovatelský průmysl), |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že například negativní vliv konkurence ze strany dovozu, který se při prvním prodeji projevuje na cenách, se ve srovnání s jinými druhy jeví jako ožehavější problém u průmyslově využívaných druhů (druhů určených pro zpracovatelský průmysl),

Obecné připomínky

| 1. | vyjadřuje politování nad tím, že zelená kniha o reformě společné politiky rybolovu věnuje otázce dovozu pouze několik řádků a zjevně podceňuje význam, který má přiměřené řešení této otázky pro důvěryhodnost a úspěch reformy; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje politování nad tím, že zelená kniha o reformě společné politiky rybolovu věnuje otázce dovozu pouze několik řádků a zjevně podceňuje význam, který má přiměřené řešení této otázky pro důvěryhodnost a úspěch reformy;

| 2. | konstatuje, že obchodní politika EU v posledních dvaceti letech vedla k tomu, že liberalizace přístupu na trh Společenství pro dovážené produkty rybolovu a akvakultury již pokročila velmi daleko; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že obchodní politika EU v posledních dvaceti letech vedla k tomu, že liberalizace přístupu na trh Společenství pro dovážené produkty rybolovu a akvakultury již pokročila velmi daleko;

| 3. | konstatuje, že výroba produktů rybolovu a akvakultury ve Společenství je a zůstane zcela nedostačující pro pokrytí potřeb zpracovatelského průmyslu a zvyšující se poptávky spotřebitelů; uznává proto, že je nezbytné prosazovat odpovědnou spotřebu, která bude založena spíše na kvalitě a udržitelnosti než na kvantitě, a posilovat řízení rybolovu tak, aby byla podporována obnova rybích populací, a rovněž uznává, že dovoz bude v zásobování trhu EU i nadále hrát důležitou úlohu; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že výroba produktů rybolovu a akvakultury ve Společenství je a zůstane zcela nedostačující pro pokrytí potřeb zpracovatelského průmyslu a zvyšující se poptávky spotřebitelů; uznává proto, že je nezbytné prosazovat odpovědnou spotřebu, která bude založena spíše na kvalitě a udržitelnosti než na kvantitě, a posilovat řízení rybolovu tak, aby byla podporována obnova rybích populací, a rovněž uznává, že dovoz bude v zásobování trhu EU i nadále hrát důležitou úlohu;

| 4. | uznává, že existuje maximální hranice pro množství ryb, které je možné na udržitelném základě lovit, ať už ke konzumaci či pro průmyslové účely, což znamená, že dodávky ryb na trh EU nemohou stoupat do nekonečna; |
| --- | --- |

4.

uznává, že existuje maximální hranice pro množství ryb, které je možné na udržitelném základě lovit, ať už ke konzumaci či pro průmyslové účely, což znamená, že dodávky ryb na trh EU nemohou stoupat do nekonečna;

| 5. | trvá však na tom, že je nezbytně nutné zachovat v EU dlouhodobě environmentálně udržitelná a ekonomicky životaschopná odvětví rybolovu a akvakultury (včetně malovýroby), přiměřeně rozložená podél celého pobřeží, která přispívají k zachování kulturní identity daných regionů, vytváří pracovní příležitosti ve všech oblastech odvětví, dodávají bezpečné a kvalitní potraviny a zajišťují, aby rybáři dostávali za své produkty spravedlivě zaplaceno; zdůrazňuje rovněž, že zaměstnanci v odvětví rybolovu by měli pracovat v přiměřených podmínkách a v souladu s úmluvami MOP o bezpečnosti a zdraví při práci; |
| --- | --- |

5.

trvá však na tom, že je nezbytně nutné zachovat v EU dlouhodobě environmentálně udržitelná a ekonomicky životaschopná odvětví rybolovu a akvakultury (včetně malovýroby), přiměřeně rozložená podél celého pobřeží, která přispívají k zachování kulturní identity daných regionů, vytváří pracovní příležitosti ve všech oblastech odvětví, dodávají bezpečné a kvalitní potraviny a zajišťují, aby rybáři dostávali za své produkty spravedlivě zaplaceno; zdůrazňuje rovněž, že zaměstnanci v odvětví rybolovu by měli pracovat v přiměřených podmínkách a v souladu s úmluvami MOP o bezpečnosti a zdraví při práci;

| 6. | konstatuje, že současné otevření trhu Společenství dovozům produktů rybolovu a akvakultury může mít za určitých okolností negativní dopad na místní hospodářství v některých oblastech, především v nejodlehlejších regionech, pokud jde o odbyt jejich místních produktů; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že současné otevření trhu Společenství dovozům produktů rybolovu a akvakultury může mít za určitých okolností negativní dopad na místní hospodářství v některých oblastech, především v nejodlehlejších regionech, pokud jde o odbyt jejich místních produktů;

Konkrétní připomínky

Obchodní a celní politika

| 7. | domnívá se, že EU jako největší světový dovozce produktů rybolovu nese spolu s ostatními hlavními zeměmi dovážejícími ryby politickou odpovědnost za zabezpečení toho, aby obchodní pravidla WTO respektovala co nejpřísnější celosvětové normy řízení a zachování rybolovu; za tímto účelem vyzývá Komisi k zajištění toho, aby v rámci dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod uzavíraných EU byl posílen spravedlivý, transparentní a udržitelný obchod s rybami; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že EU jako největší světový dovozce produktů rybolovu nese spolu s ostatními hlavními zeměmi dovážejícími ryby politickou odpovědnost za zabezpečení toho, aby obchodní pravidla WTO respektovala co nejpřísnější celosvětové normy řízení a zachování rybolovu; za tímto účelem vyzývá Komisi k zajištění toho, aby v rámci dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod uzavíraných EU byl posílen spravedlivý, transparentní a udržitelný obchod s rybami;

| 8. | domnívá se, že rozumná míra celní ochrany je a měla by zůstat důležitým a legitimním nástrojem regulace dovozu, který mají orgány veřejné správy k dispozici; připomíná, že celní ochrana vztahující se na všechny produkty plně zakládá hodnotu preferencí, jež EU poskytla některým, zejména rozvojovým, zemím; připomíná, že zrušení této ochrany by zvýhodněné země připravilo o veškeré výhody, jichž v současnosti požívají; dále připomíná užitečnost flexibilního charakteru této celní ochrany, jejíž uplatňování může EU pozastavit v případě, že produkce surovin ve Společenství nestačí náležitě zásobovat jeho zpracovatelský průmysl; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že rozumná míra celní ochrany je a měla by zůstat důležitým a legitimním nástrojem regulace dovozu, který mají orgány veřejné správy k dispozici; připomíná, že celní ochrana vztahující se na všechny produkty plně zakládá hodnotu preferencí, jež EU poskytla některým, zejména rozvojovým, zemím; připomíná, že zrušení této ochrany by zvýhodněné země připravilo o veškeré výhody, jichž v současnosti požívají; dále připomíná užitečnost flexibilního charakteru této celní ochrany, jejíž uplatňování může EU pozastavit v případě, že produkce surovin ve Společenství nestačí náležitě zásobovat jeho zpracovatelský průmysl;

| 9. | odmítá proto koncept prosazovaný v současné obchodní politice, že odstranění veškeré celní ochrany v oblasti produktů rybolovu a akvakultury je nevyhnutelné a že producenti Společenství – rybáři, chovatelé ryb a zpracovatelé – nemají jinou možnost, než se s tím smířit; |
| --- | --- |

9.

odmítá proto koncept prosazovaný v současné obchodní politice, že odstranění veškeré celní ochrany v oblasti produktů rybolovu a akvakultury je nevyhnutelné a že producenti Společenství – rybáři, chovatelé ryb a zpracovatelé – nemají jinou možnost, než se s tím smířit;

| 10. | domnívá se, že stejně jako odvětví zemědělství je i odvětví rybolovu a akvakultury strategickým a multifunkčním odvětvím, které závisí na zachování a udržitelném využívání přírodních zdrojů a zahrnuje několik velmi citlivých prvků, které se neslučují s přístupem založeným čistě na volném obchodu, jenž neomezeně využívá komparativních výhod; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že stejně jako odvětví zemědělství je i odvětví rybolovu a akvakultury strategickým a multifunkčním odvětvím, které závisí na zachování a udržitelném využívání přírodních zdrojů a zahrnuje několik velmi citlivých prvků, které se neslučují s přístupem založeným čistě na volném obchodu, jenž neomezeně využívá komparativních výhod;

| 11. | lituje toho, že na rozdíl od obchodních jednání ohledně zemědělských produktů, která vede komisař pro zemědělství, se jednání týkající se produktů rybolovu a akvakultury považují za jednání „nezemědělská“ a spadají tedy do pravomoci komisaře pro obchod, pro něhož často představují pouze faktor ovlivňující daleko rozsáhlejší problematiku; |
| --- | --- |

11.

lituje toho, že na rozdíl od obchodních jednání ohledně zemědělských produktů, která vede komisař pro zemědělství, se jednání týkající se produktů rybolovu a akvakultury považují za jednání „nezemědělská“ a spadají tedy do pravomoci komisaře pro obchod, pro něhož často představují pouze faktor ovlivňující daleko rozsáhlejší problematiku;

| 12. | požaduje, aby se pravomoc vést obchodní jednání týkající se produktů rybolovu a akvakultury převedla z komisaře pro obchod na komisaře pro rybolov a námořní záležitosti; |
| --- | --- |

12.

požaduje, aby se pravomoc vést obchodní jednání týkající se produktů rybolovu a akvakultury převedla z komisaře pro obchod na komisaře pro rybolov a námořní záležitosti;

| 13. | požaduje, aby byl pomocí souboru studií a konzultací vytvořen jasný, úplný a podle jednotlivých druhů členěný přehled o trhu Společenství s produkty rybolovu a akvakultury, o předpokládaných trendech poptávky a produkce ve Společenství a o odbytištích, která by měla být v zájmu této produkce a v podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže zachována; |
| --- | --- |

13.

požaduje, aby byl pomocí souboru studií a konzultací vytvořen jasný, úplný a podle jednotlivých druhů členěný přehled o trhu Společenství s produkty rybolovu a akvakultury, o předpokládaných trendech poptávky a produkce ve Společenství a o odbytištích, která by měla být v zájmu této produkce a v podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže zachována;

| 14. | žádá dále Komisi, aby spolehlivěji a přesněji vyhodnocovala dopad dovozu produktů rybolovu a akvakultury na trh Společenství, a to především s ohledem na ceny, a připravila zavedení systému shromažďování a výměny údajů s cílem usnadnit toto vyhodnocování; |
| --- | --- |

14.

žádá dále Komisi, aby spolehlivěji a přesněji vyhodnocovala dopad dovozu produktů rybolovu a akvakultury na trh Společenství, a to především s ohledem na ceny, a připravila zavedení systému shromažďování a výměny údajů s cílem usnadnit toto vyhodnocování;

| 15. | požaduje, aby se pro účely „švýcarského vzorce“ v rámci části NAMA kola jednání WTO z Dohá zacházelo s produkty rybolovu a akvakultury jako s citlivými výrobky, čímž by se zamezilo zastropování celní ochrany, která se dosud vztahuje na produkty podle Společného celního sazebníku, a zachovala se tak hodnota preferencí poskytnutých určitým partnerům i účinnost mechanismů Světové obchodní organizace; |
| --- | --- |

15.

požaduje, aby se pro účely „švýcarského vzorce“ v rámci části NAMA kola jednání WTO z Dohá zacházelo s produkty rybolovu a akvakultury jako s citlivými výrobky, čímž by se zamezilo zastropování celní ochrany, která se dosud vztahuje na produkty podle Společného celního sazebníku, a zachovala se tak hodnota preferencí poskytnutých určitým partnerům i účinnost mechanismů Světové obchodní organizace;

| 16. | připomíná, že podle odstavce 47 ministerského prohlášení z Dohá ze dne 14. listopadu 2001 jsou jednání probíhajícího kola vedena na základě zásady jednotného závazku a že dokud nebude celé kolo uzavřeno, má Evropská unie stále možnost přehodnotit svůj postoj k některým kapitolám; |
| --- | --- |

16.

připomíná, že podle odstavce 47 ministerského prohlášení z Dohá ze dne 14. listopadu 2001 jsou jednání probíhajícího kola vedena na základě zásady jednotného závazku a že dokud nebude celé kolo uzavřeno, má Evropská unie stále možnost přehodnotit svůj postoj k některým kapitolám;

| 17. | nabádá také vyjednavače EU ve Světové obchodní organizaci, aby i nadále kategoricky odmítali zapojení Evropské unie do jakékoli iniciativy mnohostranné liberalizace v odvětví produktů rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

17.

nabádá také vyjednavače EU ve Světové obchodní organizaci, aby i nadále kategoricky odmítali zapojení Evropské unie do jakékoli iniciativy mnohostranné liberalizace v odvětví produktů rybolovu a akvakultury;

| 18. | vyzývá Komisi, aby požadovala, aby případné uzavření dohody o subvencích v odvětví rybolovu v rámci Světové obchodní organizace, o níž se právě jedná, především s ohledem na opatření na regulaci trhu, nevedlo k nespravedlivému konkurenčnímu znevýhodnění evropských výrobců ve srovnání s dodavateli ze třetích zemí; zásadně nesouhlasí s jakýmkoliv předčasným a separátním uplatňováním takové dohody (tzv. early harvest), jelikož tato dohoda by měla být nerozlučně spjata s ostatními prvky kola jednání z Dohá; |
| --- | --- |

18.

vyzývá Komisi, aby požadovala, aby případné uzavření dohody o subvencích v odvětví rybolovu v rámci Světové obchodní organizace, o níž se právě jedná, především s ohledem na opatření na regulaci trhu, nevedlo k nespravedlivému konkurenčnímu znevýhodnění evropských výrobců ve srovnání s dodavateli ze třetích zemí; zásadně nesouhlasí s jakýmkoliv předčasným a separátním uplatňováním takové dohody (tzv. early harvest), jelikož tato dohoda by měla být nerozlučně spjata s ostatními prvky kola jednání z Dohá;

| 19. | vyzývá vyjednavače EU pro dvoustranná a regionální jednání, aby systematičtěji vyžadovali účinné kompenzace za obchodní ústupky poskytované třetím zemím v oblasti dovozu produktů rybolovu a akvakultury, a tím cílevědomě chránili ofenzivní zájmy Evropské unie v tomto odvětví tam, kde takové zájmy existují; |
| --- | --- |

19.

vyzývá vyjednavače EU pro dvoustranná a regionální jednání, aby systematičtěji vyžadovali účinné kompenzace za obchodní ústupky poskytované třetím zemím v oblasti dovozu produktů rybolovu a akvakultury, a tím cílevědomě chránili ofenzivní zájmy Evropské unie v tomto odvětví tam, kde takové zájmy existují;

| 20. | zdůrazňuje, že si Evropská unie musí udržet kontrolu nad obchodními preferencemi, které poskytuje některým partnerům, a požadovat uplatňování přísných pravidel pro určení původu vycházejících z principu „zcela získaných“ produktů; nabádá k opatrnosti při případném zmírňování tradičních kritérií pro určení příslušnosti lodí v případě surovin a požaduje zamítnutí jakýchkoli nových žádostí o výjimku v oblasti zpracovaných produktů; domnívá se, že pravidlo „zákazu navrácení cla“ (tzv. non drawback) má být používáno systematicky a možnosti kumulace by měly být omezeny; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že si Evropská unie musí udržet kontrolu nad obchodními preferencemi, které poskytuje některým partnerům, a požadovat uplatňování přísných pravidel pro určení původu vycházejících z principu „zcela získaných“ produktů; nabádá k opatrnosti při případném zmírňování tradičních kritérií pro určení příslušnosti lodí v případě surovin a požaduje zamítnutí jakýchkoli nových žádostí o výjimku v oblasti zpracovaných produktů; domnívá se, že pravidlo „zákazu navrácení cla“ (tzv. non drawback) má být používáno systematicky a možnosti kumulace by měly být omezeny;

| 21. | naléhavě vybízí Komisi, aby kvantitativně i kvalitativně zdokonalila hodnocení dopadu celních preferencí udělených některým zemím na odvětví rybolovu a akvakultury, a to zejména s ohledem na ziskovost podniků a zaměstnanost jak v EU, tak ve zvýhodněných zemích, především zemích AKT; požaduje dále, aby tyto analýzy poskytovaly náležitě kvantifikované výsledky a obzvláště zohledňovaly citlivé druhy; |
| --- | --- |

21.

naléhavě vybízí Komisi, aby kvantitativně i kvalitativně zdokonalila hodnocení dopadu celních preferencí udělených některým zemím na odvětví rybolovu a akvakultury, a to zejména s ohledem na ziskovost podniků a zaměstnanost jak v EU, tak ve zvýhodněných zemích, především zemích AKT; požaduje dále, aby tyto analýzy poskytovaly náležitě kvantifikované výsledky a obzvláště zohledňovaly citlivé druhy;

| 22. | připomíná, že průmyslová odvětví Společenství mají možnost využívat nástroje EU na ochranu obchodu v případě dumpingu, subvencí či velkého a nečekaného navýšení dovozu určitých kategorií produktů rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že průmyslová odvětví Společenství mají možnost využívat nástroje EU na ochranu obchodu v případě dumpingu, subvencí či velkého a nečekaného navýšení dovozu určitých kategorií produktů rybolovu a akvakultury;

Environmentální, sociální, zdravotní a kvalitativní aspekty

| 23. | domnívá se, že jedním z hlavních cílů politiky Společenství v oblasti dovozu produktů rybolovu a akvakultury musí být zajištění toho, aby dovážené produkty splňovaly ve všech oblastech stejné požadavky, jaké jsou kladeny na produkty Společenství; domnívá se, že tento cíl odpovídá zásadním snahám o zajištění spravedlnosti, soudržnosti a účinnosti platných opatření v této oblasti nebo opatření plánovaných v rámci reformy; dále poznamenává, že dodržování požadavků EU třetími zeměmi přispěje ke spravedlivější hospodářské soutěži mezi produkcí v EU a produkcí třetích zemí, jelikož produkce ryb v souladu s normami EU zvýší třetím zemím náklady; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že jedním z hlavních cílů politiky Společenství v oblasti dovozu produktů rybolovu a akvakultury musí být zajištění toho, aby dovážené produkty splňovaly ve všech oblastech stejné požadavky, jaké jsou kladeny na produkty Společenství; domnívá se, že tento cíl odpovídá zásadním snahám o zajištění spravedlnosti, soudržnosti a účinnosti platných opatření v této oblasti nebo opatření plánovaných v rámci reformy; dále poznamenává, že dodržování požadavků EU třetími zeměmi přispěje ke spravedlivější hospodářské soutěži mezi produkcí v EU a produkcí třetích zemí, jelikož produkce ryb v souladu s normami EU zvýší třetím zemím náklady;

| 24. | obává se, že masivní příliv produktů rybolovu a akvakultury na trh Společenství ze třetích zemí by mohl ovlivnit nákupní návyky spotřebitelů; |
| --- | --- |

24.

obává se, že masivní příliv produktů rybolovu a akvakultury na trh Společenství ze třetích zemí by mohl ovlivnit nákupní návyky spotřebitelů;

| 25. | domnívá se, že zvýšené úsilí EU o zachování rybolovných zdrojů a zajištění udržitelnosti rybolovu v rámci společné rybářské politiky je neslučitelné s dovozem produktů rybolovu a akvakultury ze zemí, které zvyšují intenzitu rybolovných činností bez ohledu na udržitelnost a zajímají se výhradně o krátkodobý zisk; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že zvýšené úsilí EU o zachování rybolovných zdrojů a zajištění udržitelnosti rybolovu v rámci společné rybářské politiky je neslučitelné s dovozem produktů rybolovu a akvakultury ze zemí, které zvyšují intenzitu rybolovných činností bez ohledu na udržitelnost a zajímají se výhradně o krátkodobý zisk;

| 26. | zdůrazňuje, že politika Společenství usilující o zachování zdrojů, obzvláště prostřednictvím plánů zpětného získávání a řízení, zvýhodňuje dovoz produktů rybolovu a akvakultury pocházejících ze třetích zemí a umožňuje jim – často nevratně – nahrazovat produkci ze Společenství; žádá proto Komisi, aby při vypracovávání těchto plánů toto riziko dostatečně zohledňovala; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že politika Společenství usilující o zachování zdrojů, obzvláště prostřednictvím plánů zpětného získávání a řízení, zvýhodňuje dovoz produktů rybolovu a akvakultury pocházejících ze třetích zemí a umožňuje jim – často nevratně – nahrazovat produkci ze Společenství; žádá proto Komisi, aby při vypracovávání těchto plánů toto riziko dostatečně zohledňovala;

| 27. | obává se, že pokud v této oblasti nebude existovat rozhodná politika, značná atraktivita trhu Společenství v oblasti produktů rybolovu a akvakultury s poměrně volným přístupem a rychle rostoucí poptávkou bude tyto země trvale podněcovat k nadměrnému rybolovu; |
| --- | --- |

27.

obává se, že pokud v této oblasti nebude existovat rozhodná politika, značná atraktivita trhu Společenství v oblasti produktů rybolovu a akvakultury s poměrně volným přístupem a rychle rostoucí poptávkou bude tyto země trvale podněcovat k nadměrnému rybolovu;

| 28. | vítá, že nedávno vstoupily v platnost předpisy v oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kterými se zavádí certifikace všech produktů uváděných na trh Společenství; podporuje důsledné a účinné uplatňování těchto předpisů, které by současně zohledňovalo, že je s jejich řádným uplatňováním a s bojem proti nezákonnému rybolovu třeba pomoci mnohým rozvojovým zemím; připomíná však, že se jedná pouze o minimální požadavek, který sám o sobě nemůže zajistit udržitelnost rybolovu, ze kterého pochází uvedené produkty; |
| --- | --- |

28.

vítá, že nedávno vstoupily v platnost předpisy v oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, kterými se zavádí certifikace všech produktů uváděných na trh Společenství; podporuje důsledné a účinné uplatňování těchto předpisů, které by současně zohledňovalo, že je s jejich řádným uplatňováním a s bojem proti nezákonnému rybolovu třeba pomoci mnohým rozvojovým zemím; připomíná však, že se jedná pouze o minimální požadavek, který sám o sobě nemůže zajistit udržitelnost rybolovu, ze kterého pochází uvedené produkty;

| 29. | věří, že kromě uplatňování předpisů Společenství v oblasti nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu je nutné v dalších fázích řetězce přísněji kontrolovat uvádění takových ryb na trh, zejména provádět přísnější audity v členských státech a podnicích, které jsou podezřelé z využívání produktů pocházejících z nezákonného rybolovu; |
| --- | --- |

29.

věří, že kromě uplatňování předpisů Společenství v oblasti nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu je nutné v dalších fázích řetězce přísněji kontrolovat uvádění takových ryb na trh, zejména provádět přísnější audity v členských státech a podnicích, které jsou podezřelé z využívání produktů pocházejících z nezákonného rybolovu;

| 30. | vyzývá Komisi, aby využila všech nástrojů, které má k dispozici, k zajištění toho, aby hlavní země dovážející produkty rybolovu a akvakultury do EU dodržovaly závazky z Johannesburgu a uplatňovaly důslednou politiku v oblasti zachování zdrojů; podporuje spolupráci s těmito zeměmi na všech příslušných fórech, a zejména v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi, aby využila všech nástrojů, které má k dispozici, k zajištění toho, aby hlavní země dovážející produkty rybolovu a akvakultury do EU dodržovaly závazky z Johannesburgu a uplatňovaly důslednou politiku v oblasti zachování zdrojů; podporuje spolupráci s těmito zeměmi na všech příslušných fórech, a zejména v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu;

| 31. | domnívá se dále, že Unie musí tyto závazky posílit také proto, aby zajistila, aby všechny produkty vyvážené do Evropské unie bez výjimky pocházely ze zemí, které ratifikovaly hlavní mezinárodní dohody v oblasti námořního práva, a zejména Úmluvu o mořském právu a Úmluvu o tažných a vysoce stěhovavých populacích ryb Organizace spojených národů, a které jsou smluvními stranami příslušné dohody regionální organizace pro řízení rybolovu, pokud jde o vývozy pocházející z vod spravovaných některou regionální organizací pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

31.

domnívá se dále, že Unie musí tyto závazky posílit také proto, aby zajistila, aby všechny produkty vyvážené do Evropské unie bez výjimky pocházely ze zemí, které ratifikovaly hlavní mezinárodní dohody v oblasti námořního práva, a zejména Úmluvu o mořském právu a Úmluvu o tažných a vysoce stěhovavých populacích ryb Organizace spojených národů, a které jsou smluvními stranami příslušné dohody regionální organizace pro řízení rybolovu, pokud jde o vývozy pocházející z vod spravovaných některou regionální organizací pro řízení rybolovu;

| 32. | zdůrazňuje, že rybáři, chovatelé ryb a zpracovatelé ve Společenství jsou oproti konkurentům z některých třetích zemí značně znevýhodněni, neboť v těchto zemích jsou mnohem nižší náklady na pracovní síly a platí méně přísné sociální normy; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že rybáři, chovatelé ryb a zpracovatelé ve Společenství jsou oproti konkurentům z některých třetích zemí značně znevýhodněni, neboť v těchto zemích jsou mnohem nižší náklady na pracovní síly a platí méně přísné sociální normy;

| 33. | domnívá se, že problém „sociálního dumpingu“, který se v současnosti vyskytuje i v několika dalších hospodářských odvětvích, je v odvětví produktů rybolovu a akvakultury obzvlášť palčivý, zejména ve zpracovatelském průmyslu, který ve velkém rozsahu využívá pracovní síly; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že problém „sociálního dumpingu“, který se v současnosti vyskytuje i v několika dalších hospodářských odvětvích, je v odvětví produktů rybolovu a akvakultury obzvlášť palčivý, zejména ve zpracovatelském průmyslu, který ve velkém rozsahu využívá pracovní síly;

| 34. | vyzývá Komisi, aby využila všech nástrojů, které má k dispozici, a zajistila, aby hlavní země dovážející produkty rybolovu a akvakultury do EU dodržovaly alespoň osm dohod Mezinárodní organizace práce týkajících se základních pracovních práv; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby využila všech nástrojů, které má k dispozici, a zajistila, aby hlavní země dovážející produkty rybolovu a akvakultury do EU dodržovaly alespoň osm dohod Mezinárodní organizace práce týkajících se základních pracovních práv;

| 35. | požaduje, aby všechny obchodní preference poskytované EU na produkty rybolovu a akvakultury byly přísně podmiňovány plněním požadavků v oblasti životního prostředí a v oblasti sociální; žádá také, aby ustanovení vložená za tímto účelem do uzavíraných dohod obsahovala spolehlivé mechanismy pro kontrolu dodržování přijatých závazků a pozastavení či úplné zrušení preferencí v případě porušování těchto závazků; v případě rozvojových zemí vyzývá k zavedení programů, které jsou specificky určeny k poskytování technické a v případě potřeby i finanční podpory, s cílem pomoci zemím, jichž se tyto problémy týkají, dodržovat své sociální a environmentální závazky; |
| --- | --- |

35.

požaduje, aby všechny obchodní preference poskytované EU na produkty rybolovu a akvakultury byly přísně podmiňovány plněním požadavků v oblasti životního prostředí a v oblasti sociální; žádá také, aby ustanovení vložená za tímto účelem do uzavíraných dohod obsahovala spolehlivé mechanismy pro kontrolu dodržování přijatých závazků a pozastavení či úplné zrušení preferencí v případě porušování těchto závazků; v případě rozvojových zemí vyzývá k zavedení programů, které jsou specificky určeny k poskytování technické a v případě potřeby i finanční podpory, s cílem pomoci zemím, jichž se tyto problémy týkají, dodržovat své sociální a environmentální závazky;

| 36. | zdůrazňuje, že je důležité, aby byly na dovážené produkty rybolovu a akvakultury, včetně krmiv a surovin určených k výrobě krmiv, důsledně uplatňovány předpisy Společenství v oblasti zdravotních norem a kontrol, a to ve všech aspektech (bezpečnost potravin, vysledovatelnost, prevence), které jsou nezbytné pro zajištění ochrany spotřebitele; naléhavě v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby zlepšila svůj program kontrol ve třetích zemích zdokonalením inspekcí Potravinového a veterinárního úřadu, zejména zvýšením počtu zařízení kontrolovaných při každé inspekci tak, aby získala výsledky, které lépe odrážejí skutečnou situaci ve třetích zemích; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že je důležité, aby byly na dovážené produkty rybolovu a akvakultury, včetně krmiv a surovin určených k výrobě krmiv, důsledně uplatňovány předpisy Společenství v oblasti zdravotních norem a kontrol, a to ve všech aspektech (bezpečnost potravin, vysledovatelnost, prevence), které jsou nezbytné pro zajištění ochrany spotřebitele; naléhavě v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby zlepšila svůj program kontrol ve třetích zemích zdokonalením inspekcí Potravinového a veterinárního úřadu, zejména zvýšením počtu zařízení kontrolovaných při každé inspekci tak, aby získala výsledky, které lépe odrážejí skutečnou situaci ve třetích zemích;

| 37. | vyzývá k tomu, aby se při uznávání požadavků uplatňovaných v některých třetích zemích za rovnocenné s požadavky Evropské unie pro účely uplatňování těchto předpisů a při schvalování seznamů zemí a podniků, jež mají povolení vyvážet produkty rybolovu a akvakultury do EU, postupovalo s největší opatrností; domnívá se, že GŘ pro zdraví a spotřebitele (GŘ SANCO) by mělo mít možnost vyškrtnout z těchto schválených seznamů jednotlivá plavidla nebo zpracovatelská zařízení, nesplňují-li minimální normy; |
| --- | --- |

37.

vyzývá k tomu, aby se při uznávání požadavků uplatňovaných v některých třetích zemích za rovnocenné s požadavky Evropské unie pro účely uplatňování těchto předpisů a při schvalování seznamů zemí a podniků, jež mají povolení vyvážet produkty rybolovu a akvakultury do EU, postupovalo s největší opatrností; domnívá se, že GŘ pro zdraví a spotřebitele (GŘ SANCO) by mělo mít možnost vyškrtnout z těchto schválených seznamů jednotlivá plavidla nebo zpracovatelská zařízení, nesplňují-li minimální normy;

| 38. | vyzývá k velké obezřetnosti vůči produktům pocházejícím z nových mimořádně intenzivních forem akvakultury, která se provozuje v některých oblastech světa, a požaduje, aby byly kriticky zhodnoceny techniky a postupy pro zvýšení produktivity těchto podniků a posouzeny možné negativní důsledky těchto postupů v oblasti zdraví, jakož i jejich místní dopad sociálního a environmentálního charakteru; |
| --- | --- |

38.

vyzývá k velké obezřetnosti vůči produktům pocházejícím z nových mimořádně intenzivních forem akvakultury, která se provozuje v některých oblastech světa, a požaduje, aby byly kriticky zhodnoceny techniky a postupy pro zvýšení produktivity těchto podniků a posouzeny možné negativní důsledky těchto postupů v oblasti zdraví, jakož i jejich místní dopad sociálního a environmentálního charakteru;

| 39. | požaduje intenzivní a časté kontroly na všech úrovních, zejména účinně harmonizované a transparentní kontroly na hranicích, přiměřené rizikům, jež představují dané produkty, zejména s ohledem na jejich povahu a původ; žádá členské státy, aby na kontroly vyčlenily veškeré potřebné finanční i lidské zdroje; |
| --- | --- |

39.

požaduje intenzivní a časté kontroly na všech úrovních, zejména účinně harmonizované a transparentní kontroly na hranicích, přiměřené rizikům, jež představují dané produkty, zejména s ohledem na jejich povahu a původ; žádá členské státy, aby na kontroly vyčlenily veškeré potřebné finanční i lidské zdroje;

Reforma společné organizace trhu

| 40. | připomíná svá různá usnesení přijatá v průběhu 6. volebního období, ve kterých vyzývá Komisi, aby urychleně provedla ctižádostivou reformu organizace společného trhu produktů rybolovu, jež by přispěla k lepšímu zajištění příjmů v tomto odvětví, stabilitě trhů, lepšímu uvádění produktů rybolovu na trh a zvýšení jejich přidané hodnoty; lituje, že v této oblasti došlo ke zpoždění; odkazuje na výše uvedená usnesení, co se týče otázky, jaké mají být základní osy této reformy; |
| --- | --- |

40.

připomíná svá různá usnesení přijatá v průběhu 6. volebního období, ve kterých vyzývá Komisi, aby urychleně provedla ctižádostivou reformu organizace společného trhu produktů rybolovu, jež by přispěla k lepšímu zajištění příjmů v tomto odvětví, stabilitě trhů, lepšímu uvádění produktů rybolovu na trh a zvýšení jejich přidané hodnoty; lituje, že v této oblasti došlo ke zpoždění; odkazuje na výše uvedená usnesení, co se týče otázky, jaké mají být základní osy této reformy;

| 41. | trvá na tom, že nové mechanismy zavedené v tomto rámci musí v každém případě zohlednit neopominutelnou skutečnost silné konkurence nízkonákladového dovozu, který je výsledkem postupů, jež škodí životnímu prostředí, nebo jsou jistou formou sociálního dumpingu, a musí se snažit zajistit alespoň běžný odbyt produkce Společenství za dostatečně výnosné ceny; |
| --- | --- |

41.

trvá na tom, že nové mechanismy zavedené v tomto rámci musí v každém případě zohlednit neopominutelnou skutečnost silné konkurence nízkonákladového dovozu, který je výsledkem postupů, jež škodí životnímu prostředí, nebo jsou jistou formou sociálního dumpingu, a musí se snažit zajistit alespoň běžný odbyt produkce Společenství za dostatečně výnosné ceny;

Informace pro spotřebitele

| 42. | vyjadřuje přesvědčení, že evropští spotřebitelé by se často rozhodovali jinak, kdyby byli lépe informováni o skutečné povaze a zeměpisném původu prodávaných produktů, o podmínkách, za kterých byly tyto produkty získány nebo uloveny, a o jejich kvalitě; |
| --- | --- |

42.

vyjadřuje přesvědčení, že evropští spotřebitelé by se často rozhodovali jinak, kdyby byli lépe informováni o skutečné povaze a zeměpisném původu prodávaných produktů, o podmínkách, za kterých byly tyto produkty získány nebo uloveny, a o jejich kvalitě;

| 43. | zdůrazňuje nutnost stanovit přísná a transparentní kritéria certifikace kvality a vysledovatelnosti produktů rybolovu a evropské akvakultury a podpořit co nejrychlejší zavedení zvláštní ekoznačky Společenství pro tyto produkty s cílem ukončit nekontrolované šíření soukromých systémů certifikace; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje nutnost stanovit přísná a transparentní kritéria certifikace kvality a vysledovatelnosti produktů rybolovu a evropské akvakultury a podpořit co nejrychlejší zavedení zvláštní ekoznačky Společenství pro tyto produkty s cílem ukončit nekontrolované šíření soukromých systémů certifikace;

| 44. | věří, že přidělování certifikátů ekologické produkce a ekoznačky produktům rybolovu a akvakultury by mělo probíhat transparentním a pro spotřebitele snadno pochopitelným postupem, a tyto certifikáty a značky by měly být dostupné celému odvětví bez výjimky, pod podmínkou přísného souladu se základními kritérii přidělování; |
| --- | --- |

44.

věří, že přidělování certifikátů ekologické produkce a ekoznačky produktům rybolovu a akvakultury by mělo probíhat transparentním a pro spotřebitele snadno pochopitelným postupem, a tyto certifikáty a značky by měly být dostupné celému odvětví bez výjimky, pod podmínkou přísného souladu se základními kritérii přidělování;

Akvakultura

| 45. | zdůrazňuje, že podíl produktů akvakultury mezi dovozy v oblasti rybolovu a akvakultury do Evropské unie vzrůstá; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že podíl produktů akvakultury mezi dovozy v oblasti rybolovu a akvakultury do Evropské unie vzrůstá;

| 46. | připisuje tento jev značnému rozšíření akvakultury v určitých oblastech světa v průběhu posledních deseti let, zatímco akvakultura Společenství, která představuje pouze 2 % světové produkce, se nacházela v období stagnace; |
| --- | --- |

46.

připisuje tento jev značnému rozšíření akvakultury v určitých oblastech světa v průběhu posledních deseti let, zatímco akvakultura Společenství, která představuje pouze 2 % světové produkce, se nacházela v období stagnace;

| 47. | bere na vědomí značné substituční účinky, pokud jde o spotřebitelské návyky a poptávku ze strany evropských distributorů, kdy čerstvé produkty pocházející ze Společenství jsou nahrazovány některými druhy dovážených produktů akvakultury; |
| --- | --- |

47.

bere na vědomí značné substituční účinky, pokud jde o spotřebitelské návyky a poptávku ze strany evropských distributorů, kdy čerstvé produkty pocházející ze Společenství jsou nahrazovány některými druhy dovážených produktů akvakultury;

| 48. | domnívá se, že aktivní politika podporující rozvoj udržitelné akvakultury ve Společenství patří společně se snížením jejího dopadu na životní prostředí ke klíčovým aspektům politiky zaměřené na omezení závislosti na dovozu v oblasti produktů rybolovu a akvakultury, podnícení hospodářské činnosti v Evropské unii a uspokojování rychle se zvyšující poptávky prostřednictvím bohatší a různorodější nabídky; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nezbytné aktivně podporovat výzkum a vývoj týkající se produktů evropské akvakultury; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že aktivní politika podporující rozvoj udržitelné akvakultury ve Společenství patří společně se snížením jejího dopadu na životní prostředí ke klíčovým aspektům politiky zaměřené na omezení závislosti na dovozu v oblasti produktů rybolovu a akvakultury, podnícení hospodářské činnosti v Evropské unii a uspokojování rychle se zvyšující poptávky prostřednictvím bohatší a různorodější nabídky; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nezbytné aktivně podporovat výzkum a vývoj týkající se produktů evropské akvakultury;

| 49. | odkazuje v této věci na usnesení ze dne 17. června 2010 o „novém impulsu pro strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“; |
| --- | --- |

49.

odkazuje v této věci na usnesení ze dne 17. června 2010 o „novém impulsu pro strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“;

| 50. | žádá Komisi a členské státy, aby ve svých návrzích a rozhodnutích souvisejících s reformou společné rybářské politiky řádně zohlednily hlavní doporučení obsažená v této zprávě; |
| --- | --- |

50.

žádá Komisi a členské státy, aby ve svých návrzích a rozhodnutích souvisejících s reformou společné rybářské politiky řádně zohlednily hlavní doporučení obsažená v této zprávě;

*

* *

| 51. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

51.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.

(3)  Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 271.

(4)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0039.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0243.

(8)  Přijaté texty P6_TA(2009)0373.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/128

---

Čtvrtek, 8. července 2010Zimbabwe, zejména případ Faraie Maguwua

P7_TA(2010)0288

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Zimbabwe, zejména o případu Faraie Maguwua

2011/C 351 E/19

Evropský parlament,

s ohledem na svá četná předchozí usnesení o Zimbabwe, z nichž poslední bylo přijato dne 17. prosince 2008 (1),

s ohledem na společný postoj Rady 2010/92/SZBP ze dne 15. února 2010 (2), kterým se do 20. února 2011 obnovují restriktivní opatření vůči Zimbabwe uložená společným postojem 2004/161/SZBP (3), a na nařízení Komise (ES) č. 1226/2008 ze dne 8. prosince 2008 (4), kterým se mění společný postoj,

s ohledem na závěry zasedání Rady pro zahraniční věci o Zimbabwe ze dne 22. února 2010 a na závěry 10. politického dialogu ministrů EU a Jihoafrické republiky o Zimbabwe, který se konal dne 11. května 2010,

s ohledem na předchozí rezoluce OSN o krvavých diamantech, a zejména na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1459 (2003) o kimberleyském systému certifikace,

s ohledem na Kimberleyský systém certifikace (KPCS), který od svých členů vyžaduje potvrdit, že surové diamanty neslouží k financování ozbrojených konfliktů,

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů, jíž Zimbabwe ratifikovala,

s ohledem na komuniké sedmého plenárního zasedání Kimberleyského systému certifikace (KPCS), které se dne 5. listopadu 2009 konalo v namibijském Swakopmundu, zejména na jeho body 13, 14 a 22,

s ohledem na schůzi Kimberleyského systému konanou mezi zasedáními ve dnech 21. až 24. června 2010 v izraelském Tel Avivu,

s ohledem na Dohodu o partnerství z Cotonou uzavřenou mezi EU a zeměmi AKT, která byla podepsána dne 23. června 2000,

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Zimbabwe je dobrovolným členem Kimberleyského systému certifikace, který umožňuje svým členům prodávat surové diamanty na legitimním mezinárodním trhu za předpokladu, že tento obchod neslouží k financování ozbrojených konfliktů, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Zimbabwe je dobrovolným členem Kimberleyského systému certifikace, který umožňuje svým členům prodávat surové diamanty na legitimním mezinárodním trhu za předpokladu, že tento obchod neslouží k financování ozbrojených konfliktů,

| B. | vzhledem k tomu, že Kimberleyský systém se v současné chvíli nezabývá porušováním lidských práv, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Kimberleyský systém se v současné chvíli nezabývá porušováním lidských práv,

| C. | vzhledem k tomu, že podle odhadů by se Zimbabwe mohlo během několika příštích let stát jedním z největších producentů diamantů, dosáhne-li diamantové naleziště Marange (Chiadzwa) v provincii Manicaland plného rozvoje, a jeho příjmy by mohly dosahovat výše miliard eur, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle odhadů by se Zimbabwe mohlo během několika příštích let stát jedním z největších producentů diamantů, dosáhne-li diamantové naleziště Marange (Chiadzwa) v provincii Manicaland plného rozvoje, a jeho příjmy by mohly dosahovat výše miliard eur,

| D. | vzhledem k tomu, že Zimbabwe se v listopadu roku 2009 v namibijském Svakopmundu zavázalo k tomu, že podnikne řadu kroků, aby těžbu diamantů v Marange uvedlo v soulad s Kimberleyským systémem certifikace, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Zimbabwe se v listopadu roku 2009 v namibijském Svakopmundu zavázalo k tomu, že podnikne řadu kroků, aby těžbu diamantů v Marange uvedlo v soulad s Kimberleyským systémem certifikace,

| E. | vzhledem k tomu, že na schůzi Kimberleyského systému konané mezi zasedáními ve dnech 21. až 23. června 2010 v Tel Avivu se nepodařilo dosáhnout konsensu o možném zahrnutí otázek lidských práv do Kimberleyského systému, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že na schůzi Kimberleyského systému konané mezi zasedáními ve dnech 21. až 23. června 2010 v Tel Avivu se nepodařilo dosáhnout konsensu o možném zahrnutí otázek lidských práv do Kimberleyského systému,

| F. | vhledem k tomu, že mnohé mezinárodní nevládní organizace (včetně Human Rights Watch, Global Witness a Partnerství pro Afriku a Kanadu) vyslovily vážné znepokojení nad stavem lidských práv v Chiadzwě, zejména v souvislosti s jejich porušováním příslušníky zimbabwských bezpečnostních jednotek, |
| --- | --- |

F.

vhledem k tomu, že mnohé mezinárodní nevládní organizace (včetně Human Rights Watch, Global Witness a Partnerství pro Afriku a Kanadu) vyslovily vážné znepokojení nad stavem lidských práv v Chiadzwě, zejména v souvislosti s jejich porušováním příslušníky zimbabwských bezpečnostních jednotek,

| G. | vzhledem k tomu, že Farai Maguwu, zimbabwský občan a zakladatel/ředitel Střediska pro výzkum a rozvoj, nevládní organizace se sídlem v provincii Manicaland, upozornil na skutečnost, že se státní bezpečnostní jednotky v několika zimbabwských diamantových nalezištích, zejména v Chiadzwě, dopustili vážného porušení lidských práv, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Farai Maguwu, zimbabwský občan a zakladatel/ředitel Střediska pro výzkum a rozvoj, nevládní organizace se sídlem v provincii Manicaland, upozornil na skutečnost, že se státní bezpečnostní jednotky v několika zimbabwských diamantových nalezištích, zejména v Chiadzwě, dopustili vážného porušení lidských práv,

| H. | vzhledem k tomu, že Farai Maguwu byl zatčen zimbabwskými úřady dne 3. června 2010 na základě obžaloby, že zveřejnil informace poškozující zimbabwský stát, a od té doby je zadržován za špatných podmínek, jsou mu upírány nezbytné léky, právo na řešení případu soudcem do 48 hodin po zatčení, a právo být na propuštění na kauci, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Farai Maguwu byl zatčen zimbabwskými úřady dne 3. června 2010 na základě obžaloby, že zveřejnil informace poškozující zimbabwský stát, a od té doby je zadržován za špatných podmínek, jsou mu upírány nezbytné léky, právo na řešení případu soudcem do 48 hodin po zatčení, a právo být na propuštění na kauci,

| 1. | žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění Faraie Maguwua a odsuzuje podmínky, za nichž byl zatčen a je zadržován; |
| --- | --- |

1.

žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění Faraie Maguwua a odsuzuje podmínky, za nichž byl zatčen a je zadržován;

| 2. | trvá na tom, aby zimbabwské úřady dostály svým povinnostem, k nimž se v rámci Kimberleyského systému zavázaly na setkání ve Swakopmundu, a plně demilitarizovaly diamantová naleziště v Marange a zavedly rázná opatření na zachování práva a pořádku způsobem, který respektuje práva místních obyvatel; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, aby zimbabwské úřady dostály svým povinnostem, k nimž se v rámci Kimberleyského systému zavázaly na setkání ve Swakopmundu, a plně demilitarizovaly diamantová naleziště v Marange a zavedly rázná opatření na zachování práva a pořádku způsobem, který respektuje práva místních obyvatel;

| 3. | žádá, aby při přezkumu Kimberleyského procesu byly řádně zohledněny zásady lidských práv; |
| --- | --- |

3.

žádá, aby při přezkumu Kimberleyského procesu byly řádně zohledněny zásady lidských práv;

| 4. | trvá na tom, aby zimbabwská vláda využila značných příjmů, které těžba diamantů v Chiadzwě nepochybně přinese, na obnovu zimbabwského hospodářství jako celku a na financování odvětví zdravotnictví, vzdělávání a sociální oblasti, které jsou v současné době podporovány mezinárodními dárci, a za tímto účelem naléhavě vyzývá vládu, aby vytvořila diamantový svěřenecký fond, který by sloužil zimbabwskému lidu; |
| --- | --- |

4.

trvá na tom, aby zimbabwská vláda využila značných příjmů, které těžba diamantů v Chiadzwě nepochybně přinese, na obnovu zimbabwského hospodářství jako celku a na financování odvětví zdravotnictví, vzdělávání a sociální oblasti, které jsou v současné době podporovány mezinárodními dárci, a za tímto účelem naléhavě vyzývá vládu, aby vytvořila diamantový svěřenecký fond, který by sloužil zimbabwskému lidu;

| 5. | vyzývá zimbabwskou vládu, aby se své zemi zaručila a potvrdila neomezené právo na svobodu projevu, aby nevládní organizace (jako například Středisko pro výzkum a rozvoj Faraie Maguwua) mohlo svobodně vyjádřit své názory, aniž by mu hrozilo stíhání a věznění; |
| --- | --- |

5.

vyzývá zimbabwskou vládu, aby se své zemi zaručila a potvrdila neomezené právo na svobodu projevu, aby nevládní organizace (jako například Středisko pro výzkum a rozvoj Faraie Maguwua) mohlo svobodně vyjádřit své názory, aniž by mu hrozilo stíhání a věznění;

| 6. | žádá, aby Kymberleyský systém zajistil, aby poradce pro Zimbabwe mohl své úkoly vykonávat zcela nezávisle, čestně a s ohledem na lidská práva; |
| --- | --- |

6.

žádá, aby Kymberleyský systém zajistil, aby poradce pro Zimbabwe mohl své úkoly vykonávat zcela nezávisle, čestně a s ohledem na lidská práva;

| 7. | vyzývá Jihoafrickou republiku a Společenství pro rozvoj jižní Afriky (SADC), aby ve svém vlastním zájmu i v zájmu Zimbabwe a širšího regionu jižní Afriky aktivně podpořily opětovné nastolení demokracie v Zimbabwe a respektovaly zásady právního státu a lidská práva zimbabwského lidu; konstatuje, že Mugabe a jeho blízcí přívrženci i nadále velkou měrou brání procesu politické a hospodářské obnovy a usmíření v Zimbabwe a rozkrádají jeho hospodářské zdroje pro vlastní prospěch; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Jihoafrickou republiku a Společenství pro rozvoj jižní Afriky (SADC), aby ve svém vlastním zájmu i v zájmu Zimbabwe a širšího regionu jižní Afriky aktivně podpořily opětovné nastolení demokracie v Zimbabwe a respektovaly zásady právního státu a lidská práva zimbabwského lidu; konstatuje, že Mugabe a jeho blízcí přívrženci i nadále velkou měrou brání procesu politické a hospodářské obnovy a usmíření v Zimbabwe a rozkrádají jeho hospodářské zdroje pro vlastní prospěch;

| 8. | vítá nedávnou aktualizaci (z února 2010) seznamu osob a subjektů napojených na režim prezidenta Mugabeho, kteří mají zakázán vstup na území EU; zdůrazňuje, že tato restriktivní opatření jsou zaměřena výhradně na prvky zimbabwského režimu a nebudou mít žádný dopad na zimbabwský lid jako celek; |
| --- | --- |

8.

vítá nedávnou aktualizaci (z února 2010) seznamu osob a subjektů napojených na režim prezidenta Mugabeho, kteří mají zakázán vstup na území EU; zdůrazňuje, že tato restriktivní opatření jsou zaměřena výhradně na prvky zimbabwského režimu a nebudou mít žádný dopad na zimbabwský lid jako celek;

| 9. | zdůrazňuje význam dialogu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a vítá pokrok, kterého bylo v tomto směru dosaženo; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam dialogu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a vítá pokrok, kterého bylo v tomto směru dosaženo;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám členských států a kandidátských zemí, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyni Evropské komise, vládám a parlamentům Zimbabwe a Jihoafrické republiky, spolupředsedům Smíšeného parlamentního shromáždění EU-AKT, orgánům Africké unie včetně Panafrického parlamentu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi SADC, úřadujícímu předsedovi Kimberleyského systému (Izrael) a generálnímu tajemníkovi Společenství národů. |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám členských států a kandidátských zemí, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyni Evropské komise, vládám a parlamentům Zimbabwe a Jihoafrické republiky, spolupředsedům Smíšeného parlamentního shromáždění EU-AKT, orgánům Africké unie včetně Panafrického parlamentu, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi SADC, úřadujícímu předsedovi Kimberleyského systému (Izrael) a generálnímu tajemníkovi Společenství národů.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0640.

(2)  Úř. věst. L 41, 16.2.2010, s. 6.

(3)  Úř. věst. L 50, 20.2.2004, s. 66.

(4)  Úř. věst. L 331, 10.12.2008, s. 11.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/130

---

Čtvrtek, 8. července 2010Venezuela, zejména případ Maríi Lourdes Afiuniové

P7_TA(2010)0289

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Venezuele, zejména o případu Marie Lourdes Afiuniové

2011/C 351 E/20

Evropský parlament,

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci ve Venezuele, zejména na usnesení ze dne 11. února 2010, 7. května 2009, 23. října 2008 a 24. května 2007,

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že samostatnost a nezávislost jednotlivých mocí (moci soudní, zákonodárné a výkonné) je základem každého demokratického státu, v němž vládne ústavní pořádek, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že samostatnost a nezávislost jednotlivých mocí (moci soudní, zákonodárné a výkonné) je základem každého demokratického státu, v němž vládne ústavní pořádek,

| B. | vzhledem k tomu, že dne 10. prosince 2009 vyšetřující soudkyně v Caracasu Maria Lourdes Afiuniová v souladu s venezuelskými právními předpisy a na základě stanoviska pracovní skupiny OSN pro nezákonné zadržování propustila z vazby k vyšetřování na svobodě (za přísných omezení včetně odebrání cestovního pasu) Eligia Cedeña, který byl ve vyšetřovací vazbě od února 2007, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dne 10. prosince 2009 vyšetřující soudkyně v Caracasu Maria Lourdes Afiuniová v souladu s venezuelskými právními předpisy a na základě stanoviska pracovní skupiny OSN pro nezákonné zadržování propustila z vazby k vyšetřování na svobodě (za přísných omezení včetně odebrání cestovního pasu) Eligia Cedeña, který byl ve vyšetřovací vazbě od února 2007,

| C. | vzhledem k tomu, že podle venezuelského práva je délka vyšetřovací vazby maximálně dva roky a že soudkyně Afiuniová vydáním tohoto rozhodnutí dodržela základní práva chráněná venezuelským i mezinárodním právem, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle venezuelského práva je délka vyšetřovací vazby maximálně dva roky a že soudkyně Afiuniová vydáním tohoto rozhodnutí dodržela základní práva chráněná venezuelským i mezinárodním právem,

| D. | vzhledem k tomu, že soudkyně Afiuniová byla bez jakéhokoli obvinění okamžitě zatčena přímo v soudní budově pracovníky DISIP (Ředitelství pro zpravodajství a prevenci) a dne 12. prosince 2009 byla převezena do INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina, Nápravný institut pro ženy), věznice s nejpřísnější ostrahou, v níž je i nyní, více než šest měsíců po zatčení, zadržována v podmínkách, které i nadále ohrožují její fyzické i duševní zdraví, protože až 24 spoluvězeňkyň sama odsoudila za trestné činy jako zabití, nezákonné obchodování s drogami a únosy; vzhledem k tomu, že během vazby byla terčem urážek, výhrůžek, slovních i fyzických napadení a útoků, při nichž jí šlo o život, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že soudkyně Afiuniová byla bez jakéhokoli obvinění okamžitě zatčena přímo v soudní budově pracovníky DISIP (Ředitelství pro zpravodajství a prevenci) a dne 12. prosince 2009 byla převezena do INOF (Instituto Nacional de Orientación Femenina, Nápravný institut pro ženy), věznice s nejpřísnější ostrahou, v níž je i nyní, více než šest měsíců po zatčení, zadržována v podmínkách, které i nadále ohrožují její fyzické i duševní zdraví, protože až 24 spoluvězeňkyň sama odsoudila za trestné činy jako zabití, nezákonné obchodování s drogami a únosy; vzhledem k tomu, že během vazby byla terčem urážek, výhrůžek, slovních i fyzických napadení a útoků, při nichž jí šlo o život,

| E. | vzhledem k tomu, že dne 11. prosince 2009 ji prezident Hugo Chávez v projevu přenášeném televizí označil za lotra a požadoval, aby jí nejvyšší státní zástupce uložil maximální možný trest, a dokonce naléhal na Národní shromáždění, aby přijalo nový zákon, který by zpřísnil tresty za tento druh jednání a bylo by možné jej uplatnit se zpětnou účinností, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 11. prosince 2009 ji prezident Hugo Chávez v projevu přenášeném televizí označil za lotra a požadoval, aby jí nejvyšší státní zástupce uložil maximální možný trest, a dokonce naléhal na Národní shromáždění, aby přijalo nový zákon, který by zpřísnil tresty za tento druh jednání a bylo by možné jej uplatnit se zpětnou účinností,

| F. | vzhledem k tomu, že článek 26 venezuelské ústavy stanoví, že soudní moc by měla být autonomní a nezávislá a že prezident Venezuelské republiky odpovídá za to, aby byla zaručena nezávislost soudní moci, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že článek 26 venezuelské ústavy stanoví, že soudní moc by měla být autonomní a nezávislá a že prezident Venezuelské republiky odpovídá za to, aby byla zaručena nezávislost soudní moci,

| G. | vzhledem k tomu, že po prezidentových výrocích na adresu soudkyně Afiuniové byla soudkyně obviněna ze zneužití pravomoci, z korupce, ze spiknutí a z napomáhání útěku z vězení, a že ačkoli státní žalobce potvrdil, že neobdržela peníze, a že tedy nejsou důkazy svědčící o korupci, stále zůstává ve vězení, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že po prezidentových výrocích na adresu soudkyně Afiuniové byla soudkyně obviněna ze zneužití pravomoci, z korupce, ze spiknutí a z napomáhání útěku z vězení, a že ačkoli státní žalobce potvrdil, že neobdržela peníze, a že tedy nejsou důkazy svědčící o korupci, stále zůstává ve vězení,

| H. | vzhledem k tomu, že případ soudkyně Afiuniové vyvolal reakci v podobě řady zpráv, rezolucí a prohlášení odsuzujících venezuelské orgány a vyjadřujících solidaritu se soudkyní a právníci a úředníci ve veřejné správě z celého světa, neziskové organizace jako Amnesty International a Human Rights Watch a vysoká komisařka OSN pro lidská práva vyjádřili své znepokojení nad její situací a prohlašovali, že je uvězněna za své čestné jednání a boj za nezávislost soudní moci a Inter-American Commission on Human Rights požadovala ochranná opatření s cílem zajistit jí osobní bezpečnost, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že případ soudkyně Afiuniové vyvolal reakci v podobě řady zpráv, rezolucí a prohlášení odsuzujících venezuelské orgány a vyjadřujících solidaritu se soudkyní a právníci a úředníci ve veřejné správě z celého světa, neziskové organizace jako Amnesty International a Human Rights Watch a vysoká komisařka OSN pro lidská práva vyjádřili své znepokojení nad její situací a prohlašovali, že je uvězněna za své čestné jednání a boj za nezávislost soudní moci a Inter-American Commission on Human Rights požadovala ochranná opatření s cílem zajistit jí osobní bezpečnost,

| I. | vzhledem k tomu, že případ soudkyně Afiuniové není ojedinělým útokem politických orgánů na soudní moc: někteří soudci již byli propuštěni a další raději odešli do exilu, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že případ soudkyně Afiuniové není ojedinělým útokem politických orgánů na soudní moc: někteří soudci již byli propuštěni a další raději odešli do exilu,

| J. | vzhledem k tomu, že zhoršování stavu demokracie ve Venezuele je zjevné i v jiných oblastech, zejména pokud jde o svobodu sdělovacích prostředků – a to i na internetu –, která je neustále terčem útoků vlády a proti níž byla přijata široká škála opatření, mj. došlo ke zrušení novin, zastavení vysílání rozhlasových kanálů, zrušení internetových stránek a zastavení vysílání televizních stanic, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zhoršování stavu demokracie ve Venezuele je zjevné i v jiných oblastech, zejména pokud jde o svobodu sdělovacích prostředků – a to i na internetu –, která je neustále terčem útoků vlády a proti níž byla přijata široká škála opatření, mj. došlo ke zrušení novin, zastavení vysílání rozhlasových kanálů, zrušení internetových stránek a zastavení vysílání televizních stanic,

| K. | vzhledem k tomu, že svobodné sdělovací prostředky mají prvořadý význam pro demokracii a dodržování základních svobod, neboť hrají stěžejní úlohu při svobodném šíření názorů a myšlenek, přičemž náležitě zohledňují práva menšin, včetně politické opozice, a přispívají k účinnému zapojení jednotlivců do demokratických procesů, a umožňují tak konat svobodné a spravedlivé volby, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že svobodné sdělovací prostředky mají prvořadý význam pro demokracii a dodržování základních svobod, neboť hrají stěžejní úlohu při svobodném šíření názorů a myšlenek, přičemž náležitě zohledňují práva menšin, včetně politické opozice, a přispívají k účinnému zapojení jednotlivců do demokratických procesů, a umožňují tak konat svobodné a spravedlivé volby,

| L. | vzhledem k tomu, že s ohledem na blížící se parlamentní volby, které se mají konat 26. září 2010, změnila Národní volební rada na žádost vlády hranice volebních obvodů, v nichž má být zvoleno 167 poslanců Národního shromáždění, a tyto změny zasáhly až 80 % států, v nichž vládne opozice, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že s ohledem na blížící se parlamentní volby, které se mají konat 26. září 2010, změnila Národní volební rada na žádost vlády hranice volebních obvodů, v nichž má být zvoleno 167 poslanců Národního shromáždění, a tyto změny zasáhly až 80 % států, v nichž vládne opozice,

| M. | vzhledem k tomu, že opatření jako svévolná konfiskace majetku a znárodňování, k nimž došlo od roku 2005 u 760 podniků a v některých z těchto případů byly dotčeny zájmy EU, podrývají základní sociální a ekonomická práva občanů, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že opatření jako svévolná konfiskace majetku a znárodňování, k nimž došlo od roku 2005 u 760 podniků a v některých z těchto případů byly dotčeny zájmy EU, podrývají základní sociální a ekonomická práva občanů,

| N. | s ohledem na napjatou politickou situaci ve Venezuele projevující se útoky, výhružkami, zastrašováním a politickou a trestní perzekucí, která je namířena proti demokratické opozici, proti jejím představitelům, proti demokraticky zvoleným starostům a guvernérům z jejích řad, proti studentskému hnutí, proti příslušníkům armády a soudním úředníkům, kteří nesouhlasí s Chávezovou oficiální politikou, proti novinářům a sdělovacím prostředkům a která vedla k uvěznění mnoha z nich z politických důvodů, |
| --- | --- |

N.

s ohledem na napjatou politickou situaci ve Venezuele projevující se útoky, výhružkami, zastrašováním a politickou a trestní perzekucí, která je namířena proti demokratické opozici, proti jejím představitelům, proti demokraticky zvoleným starostům a guvernérům z jejích řad, proti studentskému hnutí, proti příslušníkům armády a soudním úředníkům, kteří nesouhlasí s Chávezovou oficiální politikou, proti novinářům a sdělovacím prostředkům a která vedla k uvěznění mnoha z nich z politických důvodů,

| 1. | vyjadřuje politování nad útoky na nezávislost soudní moci; vyslovuje znepokojení nad zatčením soudkyně Afiuniové a pokládá tento akt za porušení jejích základních osobních práv a za velmi vážné ohrožení nezávislosti soudní moci, která je základním pilířem právního státu; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje politování nad útoky na nezávislost soudní moci; vyslovuje znepokojení nad zatčením soudkyně Afiuniové a pokládá tento akt za porušení jejích základních osobních práv a za velmi vážné ohrožení nezávislosti soudní moci, která je základním pilířem právního státu;

| 2. | vyzývá k jejímu propuštění a žádá venezuelskou vládu, aby usilovala o zachování hodnot právního státu, napomohla konání spravedlivého a rychlého soudního procesu se všemi nezbytnými právními zárukami; |
| --- | --- |

2.

vyzývá k jejímu propuštění a žádá venezuelskou vládu, aby usilovala o zachování hodnot právního státu, napomohla konání spravedlivého a rychlého soudního procesu se všemi nezbytnými právními zárukami;

| 3. | vyjadřuje znepokojení nad podmínkami, v nichž je soudkyně Afiuniová držena ve vazbě a které ohrožují její fyzické a psychické zdraví, a vyzývá vězeňské orgány, aby důsledně a okamžitě zavedly opatření a uplatnily doporučení, o která se zasazovala Inter-American Commission on Human Rights ve svém prohlášení ze dne 11. ledna 2010 o podmínkách vazby paní Afiuniové; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje znepokojení nad podmínkami, v nichž je soudkyně Afiuniová držena ve vazbě a které ohrožují její fyzické a psychické zdraví, a vyzývá vězeňské orgány, aby důsledně a okamžitě zavedly opatření a uplatnily doporučení, o která se zasazovala Inter-American Commission on Human Rights ve svém prohlášení ze dne 11. ledna 2010 o podmínkách vazby paní Afiuniové;

| 4. | odsuzuje veřejná prohlášení prezidenta Venezuelské republiky, v nichž soudkyni urážel a očerňoval a požadoval pro ni maximální možný trest a změnu zákona tak, aby umožňoval uložení ještě přísnějšího trestu; domnívá se, že tato prohlášení zhoršují okolnosti její vazby a jsou útokem na nezávislost soudní moci ze strany prezidenta země, který by měl být hlavním garantem této nezávislosti; |
| --- | --- |

4.

odsuzuje veřejná prohlášení prezidenta Venezuelské republiky, v nichž soudkyni urážel a očerňoval a požadoval pro ni maximální možný trest a změnu zákona tak, aby umožňoval uložení ještě přísnějšího trestu; domnívá se, že tato prohlášení zhoršují okolnosti její vazby a jsou útokem na nezávislost soudní moci ze strany prezidenta země, který by měl být hlavním garantem této nezávislosti;

| 5. | připomíná vládě Bolívarovské republiky Venezuela její povinnost dodržovat svobodu projevu, názoru a sdělovacích prostředků a respektovat nezávislost soudní moci, jak jí to ukládá její vlastní ústava a různé mezinárodní a regionální úmluvy a listiny, jejichž je Venezuela smluvní stranou; je přesvědčen, že venezuelské sdělovací prostředky by měly zajistit pluralitní zpravodajství o politickém a společenském životě v zemi; |
| --- | --- |

5.

připomíná vládě Bolívarovské republiky Venezuela její povinnost dodržovat svobodu projevu, názoru a sdělovacích prostředků a respektovat nezávislost soudní moci, jak jí to ukládá její vlastní ústava a různé mezinárodní a regionální úmluvy a listiny, jejichž je Venezuela smluvní stranou; je přesvědčen, že venezuelské sdělovací prostředky by měly zajistit pluralitní zpravodajství o politickém a společenském životě v zemi;

| 6. | vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby vstoupila v jednání s venezuelskými orgány a vyjádřila znepokojení EU, pokud jde o dodržování lidských práv, demokracii a právní stát v této jihoamerické zemi a rozhodně hájila zájmy a majetek občanů a společností z členských států EU; |
| --- | --- |

6.

vyzývá místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby vstoupila v jednání s venezuelskými orgány a vyjádřila znepokojení EU, pokud jde o dodržování lidských práv, demokracii a právní stát v této jihoamerické zemi a rozhodně hájila zájmy a majetek občanů a společností z členských států EU;

| 7. | připomíná, že podle demokratické charty Organizace amerických států musí být každá demokracie charakterizována jednoznačně a legitimně nabytou mocí na základě voleb a současně tuto moc vykonávat legitimním způsobem, což musí doprovázet dodržování pluralismu, stanovených pravidel, platné ústavy, právních předpisů a zásad právního státu jako záruky plně fungující demokracie, a nutnou součástí tohoto prostředí je respektování pokojné a demokratické politické opozice, zejména byla-li tato opozice zvolena ve volbách a má mandát od občanů; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že podle demokratické charty Organizace amerických států musí být každá demokracie charakterizována jednoznačně a legitimně nabytou mocí na základě voleb a současně tuto moc vykonávat legitimním způsobem, což musí doprovázet dodržování pluralismu, stanovených pravidel, platné ústavy, právních předpisů a zásad právního státu jako záruky plně fungující demokracie, a nutnou součástí tohoto prostředí je respektování pokojné a demokratické politické opozice, zejména byla-li tato opozice zvolena ve volbách a má mandát od občanů;

| 8. | vyzývá venezuelskou vládu, aby před blížícími se parlamentními volbami, jež mají proběhnout 26. září 2010, dodržovala pravidla demokracie a zásady svobody projevu, shromažďování, sdružování a svobodných voleb a aby pozvala Evropskou unii a mezinárodní společenství, aby sledovaly průběh voleb jako pozorovatelé; |
| --- | --- |

8.

vyzývá venezuelskou vládu, aby před blížícími se parlamentními volbami, jež mají proběhnout 26. září 2010, dodržovala pravidla demokracie a zásady svobody projevu, shromažďování, sdružování a svobodných voleb a aby pozvala Evropskou unii a mezinárodní společenství, aby sledovaly průběh voleb jako pozorovatelé;

| 9. | vyzývá svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládě a Národnímu shromáždění Bolívarovské republiky Venezuela, Evropsko-latinskoamerickému parlamentnímu shromáždění a generálnímu tajemníkovi Organizace amerických států. |
| --- | --- |

9.

vyzývá svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládě a Národnímu shromáždění Bolívarovské republiky Venezuela, Evropsko-latinskoamerickému parlamentnímu shromáždění a generálnímu tajemníkovi Organizace amerických států.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/132

---

Čtvrtek, 8. července 2010Severní Korea

P7_TA(2010)0290

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o Severní Koreji

2011/C 351 E/21

Evropský parlament,

s ohledem na svá předchozí usnesení o Korejském poloostrově,

s ohledem na Chartu OSN, Všeobecnou deklaraci lidských práv, mezinárodní úmluvy o lidských právech a další nástroje v oblasti lidských práv,

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 25. března 2010 o situaci v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice, kterou podpořily členské státy EU a která odsuzuje „soustavné, všeobecně rozšířené a závažné přestupky vůči občanským, politickým, hospodářským, sociálním a kulturním právům“ a „závažné, všeobecně rozšířené a soustavné porušování lidských práv“, k němuž dochází v KLDR,

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006) a 1874 (2009),

s ohledem na rezoluci, kterou Valnému shromáždění OSN předložil třetí výbor OSN o situaci v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice a která byla přijata na 64. zasedání dne 19. listopadu 2009,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/1002/SZBP ze dne 22. prosince 2009,

s ohledem na zprávu o všeobecném srovnávacím hodnocení Korejské lidově demokratické republiky ze dne 7. listopadu 2009 a na souhlas KLDR s tím, že projedná 117 doporučení obsažených ve zprávě pracovní skupiny pro všeobecný pravidelný přezkum, kterou ustanovila Rada pro lidská práva, přijaté dne 18. března 2010,

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje Vitita Muntarbhorna o situaci v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice ze dne 17. února 2010,

s ohledem na 29. kolo dialogu mezi EU a Čínou o lidských právech, které se uskutečnilo dne 29. června 2010 v Madridu a v jehož rámci se jednalo o otázce uprchlíků ze Severní Koreje,

s ohledem na čl. 122 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice zůstává hluboce znepokojivá a humanitární situace je závažným důvodem k obavám, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice zůstává hluboce znepokojivá a humanitární situace je závažným důvodem k obavám,

| B. | vzhledem k tomu, že rezoluce Rady OSN pro lidská práva ze dne 25. března 2010 o situaci v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice vyjadřuje hluboké obavy v souvislosti s přetrvávajícími zprávami o soustavném, všeobecně rozšířeném a závažném porušování občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv v KLDR, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že rezoluce Rady OSN pro lidská práva ze dne 25. března 2010 o situaci v oblasti lidských práv v Korejské lidově demokratické republice vyjadřuje hluboké obavy v souvislosti s přetrvávajícími zprávami o soustavném, všeobecně rozšířeném a závažném porušování občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv v KLDR,

| C. | vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN pro lidská práva v KLDR označil ve své výroční zprávě pro Radu OSN pro lidská práva situaci v oblasti lidských práv za „bezútěšnou“, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN pro lidská práva v KLDR označil ve své výroční zprávě pro Radu OSN pro lidská práva situaci v oblasti lidských práv za „bezútěšnou“,

| D. | vzhledem k tomu, že vláda KLDR odmítá uznat mandát zvláštního zpravodaje pro lidská práva v Severní Koreji, nepovoluje mu přístup do země a odmítá spolupráci s mechanismy OSN v oblasti lidských práv, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vláda KLDR odmítá uznat mandát zvláštního zpravodaje pro lidská práva v Severní Koreji, nepovoluje mu přístup do země a odmítá spolupráci s mechanismy OSN v oblasti lidských práv,

| E. | vzhledem k tomu, že zpráva zvláštního zpravodaje OSN uvádí, že obnovení šestistranných rozhovorů o jaderném odzbrojení zbraní by bylo rovněž vhodnou příležitostí vytvořit prostor pro zlepšení situace v oblasti lidských práv, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že zpráva zvláštního zpravodaje OSN uvádí, že obnovení šestistranných rozhovorů o jaderném odzbrojení zbraní by bylo rovněž vhodnou příležitostí vytvořit prostor pro zlepšení situace v oblasti lidských práv,

| F. | vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN navrhl, aby Rada bezpečnosti projednala porušování lidských práv v KLDR a aby byla zřízena vyšetřovací komise OSN, která by vyšetřila zločiny proti lidskosti, kterých se měla dopustit vláda KLDR, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN navrhl, aby Rada bezpečnosti projednala porušování lidských práv v KLDR a aby byla zřízena vyšetřovací komise OSN, která by vyšetřila zločiny proti lidskosti, kterých se měla dopustit vláda KLDR,

| G. | vzhledem k tomu, že řada mezinárodních nevládních organizací činných v oblasti lidských práv vyzvala Evropskou unii, aby se více zabývala problematikou lidských práv v Severní Koreji, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že řada mezinárodních nevládních organizací činných v oblasti lidských práv vyzvala Evropskou unii, aby se více zabývala problematikou lidských práv v Severní Koreji,

| H. | vzhledem k tomu, že rezoluce Rady OSN pro lidská práva vyjadřuje politování nad závažným, všeobecně rozšířeným a soustavným porušováním lidských práv v KLDR, zejména nad užíváním mučení a existencí pracovních táborů pro politické vězně a repatriované občany KLDR, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že rezoluce Rady OSN pro lidská práva vyjadřuje politování nad závažným, všeobecně rozšířeným a soustavným porušováním lidských práv v KLDR, zejména nad užíváním mučení a existencí pracovních táborů pro politické vězně a repatriované občany KLDR,

| I. | vzhledem k tomu, že státní orgány KLDR soustavně praktikují popravy bez řádného soudu, svévolná zadržování a násilná zmizení, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že státní orgány KLDR soustavně praktikují popravy bez řádného soudu, svévolná zadržování a násilná zmizení,

| J. | vzhledem k tomu, že soudní systém je podřízen státu a že trest smrti je ukládán za celou řadu protistátních trestných činů, jejichž seznam pravidelně trestní zákoník rozšiřuje, a vzhledem k tomu, že občané, včetně dětí, jsou nuceni účastnit se veřejných poprav, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že soudní systém je podřízen státu a že trest smrti je ukládán za celou řadu protistátních trestných činů, jejichž seznam pravidelně trestní zákoník rozšiřuje, a vzhledem k tomu, že občané, včetně dětí, jsou nuceni účastnit se veřejných poprav,

| K. | vzhledem k tomu, že vláda KLDR nepovoluje organizovanou politickou opozici, svobodné a spravedlivé volby, svobodu sdělovacích prostředků, svobodu vyznání, svobodu sdružování či kolektivní vyjednávání, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že vláda KLDR nepovoluje organizovanou politickou opozici, svobodné a spravedlivé volby, svobodu sdělovacích prostředků, svobodu vyznání, svobodu sdružování či kolektivní vyjednávání,

| L. | vzhledem k tomu, že únosy a odvlečení občanů třetích zemí z Japonska, Korejské republiky a dalších zemí, které se údajně týkají také občanů EU, zůstávají nevyřešeny a vyžadují rozhodný zásah mezinárodního společenství, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že únosy a odvlečení občanů třetích zemí z Japonska, Korejské republiky a dalších zemí, které se údajně týkají také občanů EU, zůstávají nevyřešeny a vyžadují rozhodný zásah mezinárodního společenství,

| M. | vzhledem k tomu, že značný počet občanů Severní Koreje prchá do Čínské lidové republiky, kde se údajně mnoho žen stává obětí obchodu s lidmi a nucených sňatků; vzhledem k tomu, že ČLR údajně v rozporu s mezinárodními normami zakazujícími navracení tyto občany násilně vrací do KLDR a údajně rovněž brání občanům KLDR v přístupu k azylovým postupům Organizace spojených národů pro uprchlíky, čímž porušuje Úmluvu OSN o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a její protokol z roku 1967, k nimž ČLR přistoupila; vzhledem ke znepokojivým zprávám o osudu těchto násilně navrácených občanů, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že značný počet občanů Severní Koreje prchá do Čínské lidové republiky, kde se údajně mnoho žen stává obětí obchodu s lidmi a nucených sňatků; vzhledem k tomu, že ČLR údajně v rozporu s mezinárodními normami zakazujícími navracení tyto občany násilně vrací do KLDR a údajně rovněž brání občanům KLDR v přístupu k azylovým postupům Organizace spojených národů pro uprchlíky, čímž porušuje Úmluvu OSN o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a její protokol z roku 1967, k nimž ČLR přistoupila; vzhledem ke znepokojivým zprávám o osudu těchto násilně navrácených občanů,

| N. | vzhledem ke státním praktikám stanovení viny na základě asociace, jejichž výsledkem je uvěznění celých rodin, včetně dětí a prarodičů; vzhledem k tomu, že tito vězni jsou vystaveni hrubému porušování lidských práv, mučení, hladovění, otrocké práci a přibližně 100 000 jich údajně již zemřelo, často vyčerpáním nebo kvůli neléčeným nemocem, |
| --- | --- |

N.

vzhledem ke státním praktikám stanovení viny na základě asociace, jejichž výsledkem je uvěznění celých rodin, včetně dětí a prarodičů; vzhledem k tomu, že tito vězni jsou vystaveni hrubému porušování lidských práv, mučení, hladovění, otrocké práci a přibližně 100 000 jich údajně již zemřelo, často vyčerpáním nebo kvůli neléčeným nemocem,

| O. | vzhledem k tomu, že satelitní snímky a vyprávění severokorejských uprchlíků dokládají tvrzení, že KLDR provozuje nejméně šest politických koncentračních táborů s více než 150 000 politických vězňů, a přičtou-li se k tomuto počtu i všechny ostatní kategorie vězňů, jako např. ti, kteří byli násilně navráceni do vlasti z ČLR, je v zadržovacích zařízeních umístěno odhadem přibližně 200 000 osob, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že satelitní snímky a vyprávění severokorejských uprchlíků dokládají tvrzení, že KLDR provozuje nejméně šest politických koncentračních táborů s více než 150 000 politických vězňů, a přičtou-li se k tomuto počtu i všechny ostatní kategorie vězňů, jako např. ti, kteří byli násilně navráceni do vlasti z ČLR, je v zadržovacích zařízeních umístěno odhadem přibližně 200 000 osob,

| P. | vzhledem k tomu, že značná část obyvatelstva strádá hladem a v široké míře závisí na mezinárodní potravinové pomoci, a vzhledem k tomu, že Světový potravinový program uváděl v září 2009, že třetina severokorejských žen a dětí trpí podvýživou, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že značná část obyvatelstva strádá hladem a v široké míře závisí na mezinárodní potravinové pomoci, a vzhledem k tomu, že Světový potravinový program uváděl v září 2009, že třetina severokorejských žen a dětí trpí podvýživou,

| Q. | vzhledem k tomu, že společnost se řídí politikou „nejprve vojáci“ a ideologií čučche, která vyžaduje oslavování hlavního představitele země, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že společnost se řídí politikou „nejprve vojáci“ a ideologií čučche, která vyžaduje oslavování hlavního představitele země,

| R. | vzhledem k tomu, že podle důvěryhodných zpráv uprchlíků podléhá obyvatelstvo mobilizačním kampaním nucené práce, zatímco jejich přístup ke vzdělání a k pracovním příležitostem je založen na jejich sociálně třídním statutu (songbun), který vyplývá z jejich loajality vůči režimu či z loajality jejich rodiny, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že podle důvěryhodných zpráv uprchlíků podléhá obyvatelstvo mobilizačním kampaním nucené práce, zatímco jejich přístup ke vzdělání a k pracovním příležitostem je založen na jejich sociálně třídním statutu (songbun), který vyplývá z jejich loajality vůči režimu či z loajality jejich rodiny,

| S. | vzhledem k tomu, že výsledkem „měnové reformy“, která byla provedena dne 30. listopadu 2009, bylo poškození již tak chřadnoucího hospodářství a že tato reforma vedla k dalšímu zbídačení neprivilegovaných vrstev společnosti, což vyvolalo závažnou nespokojenost ve společnosti, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že výsledkem „měnové reformy“, která byla provedena dne 30. listopadu 2009, bylo poškození již tak chřadnoucího hospodářství a že tato reforma vedla k dalšímu zbídačení neprivilegovaných vrstev společnosti, což vyvolalo závažnou nespokojenost ve společnosti,

| T. | vzhledem k tomu, že zahraničním novinářům je povolen vstup do KLDR pouze s omezeními, a vzhledem k tomu, že korejská státní tisková agentura (Korean Central New Agency) je jediným zdrojem informací pro veškeré sdělovací prostředky v Severní Koreji, přičemž rozhlasové a televizní přijímače mohou přijímat pouze signál vládních stanic a příjem zahraničního vysílání je přísně zakázán a postihován; vzhledem k tomu, že většina obyvatel této země nemá přístup k internetu, |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že zahraničním novinářům je povolen vstup do KLDR pouze s omezeními, a vzhledem k tomu, že korejská státní tisková agentura (Korean Central New Agency) je jediným zdrojem informací pro veškeré sdělovací prostředky v Severní Koreji, přičemž rozhlasové a televizní přijímače mohou přijímat pouze signál vládních stanic a příjem zahraničního vysílání je přísně zakázán a postihován; vzhledem k tomu, že většina obyvatel této země nemá přístup k internetu,

| 1. | vyzývá KLDR, aby okamžitě skoncovala s případy závažného, všeobecně rozšířeného a soustavného porušování lidských práv, jichž se dopouští na svých občanech a které mohou být považovány za zločiny proti lidskosti, a tudíž se na ně vztahuje jurisdikce mezinárodního trestního soudu; |
| --- | --- |

1.

vyzývá KLDR, aby okamžitě skoncovala s případy závažného, všeobecně rozšířeného a soustavného porušování lidských práv, jichž se dopouští na svých občanech a které mohou být považovány za zločiny proti lidskosti, a tudíž se na ně vztahuje jurisdikce mezinárodního trestního soudu;

| 2. | vyzývá KLDR, aby okamžitě a s konečnou platností zastavila veřejné popravy a zrušila trest smrti uplatňovaný v KLDR; |
| --- | --- |

2.

vyzývá KLDR, aby okamžitě a s konečnou platností zastavila veřejné popravy a zrušila trest smrti uplatňovaný v KLDR;

| 3. | vyzývá KLDR, aby skoncovala s praktikováním poprav bez řádného soudu a násilných zmizení, aby přestala používat mučení a nucené práce, propustila politické vězně a umožnila svým občanům svobodně cestovat; |
| --- | --- |

3.

vyzývá KLDR, aby skoncovala s praktikováním poprav bez řádného soudu a násilných zmizení, aby přestala používat mučení a nucené práce, propustila politické vězně a umožnila svým občanům svobodně cestovat;

| 4. | vyzývá orgány KLDR, aby zajistily přístup k potravinové a humanitární pomoci všem občanům na základě jejich potřeb; |
| --- | --- |

4.

vyzývá orgány KLDR, aby zajistily přístup k potravinové a humanitární pomoci všem občanům na základě jejich potřeb;

| 5. | vyzývá KLDR, aby povolila svobodný projev a svobodu tisku, stejně jako necenzurovaný přístup k internetu pro všechny občany; |
| --- | --- |

5.

vyzývá KLDR, aby povolila svobodný projev a svobodu tisku, stejně jako necenzurovaný přístup k internetu pro všechny občany;

| 6. | vyzývá EU, aby podpořila zřízení vyšetřovací komise OSN, která by posoudila minulé a současné případy porušování lidských práv v KLDR s cílem stanovit, do jaké míry tato porušení a beztrestnost v souvislosti s hrubým zacházením představují zločiny proti lidskosti, a vyzývá členské státy EU, aby podpořily na Valném shromáždění rezoluci OSN, která bude vypracována s tímto cílem; |
| --- | --- |

6.

vyzývá EU, aby podpořila zřízení vyšetřovací komise OSN, která by posoudila minulé a současné případy porušování lidských práv v KLDR s cílem stanovit, do jaké míry tato porušení a beztrestnost v souvislosti s hrubým zacházením představují zločiny proti lidskosti, a vyzývá členské státy EU, aby podpořily na Valném shromáždění rezoluci OSN, která bude vypracována s tímto cílem;

| 7. | s ohledem na závažnost situace vyzývá EU, aby jmenovala zvláštního zástupce EU pro KLDR, a zajistila tak trvalý dohled a koordinaci jak v rámci Evropské unie, tak s klíčovými partnery, jako jsou Spojené státy americké a Korejská republika; |
| --- | --- |

7.

s ohledem na závažnost situace vyzývá EU, aby jmenovala zvláštního zástupce EU pro KLDR, a zajistila tak trvalý dohled a koordinaci jak v rámci Evropské unie, tak s klíčovými partnery, jako jsou Spojené státy americké a Korejská republika;

| 8. | vyzývá orgány KLDR, aby se řídily doporučeními obsaženými ve zprávě pracovní skupiny pro všeobecný pravidelný přezkum ustanovené Radou OSN pro lidská práva, aby jako první krok umožnily Mezinárodnímu výboru Červeného kříže a dalším nezávislým mezinárodním expertům inspekci všech typů zadržovacích zařízení a aby umožnily zvláštním zpravodajům OSN navštívit zemi; |
| --- | --- |

8.

vyzývá orgány KLDR, aby se řídily doporučeními obsaženými ve zprávě pracovní skupiny pro všeobecný pravidelný přezkum ustanovené Radou OSN pro lidská práva, aby jako první krok umožnily Mezinárodnímu výboru Červeného kříže a dalším nezávislým mezinárodním expertům inspekci všech typů zadržovacích zařízení a aby umožnily zvláštním zpravodajům OSN navštívit zemi;

| 9. | vyzývá vládu KLDR, aby zajistila komplexní vyšetřování s transparentním a uspokojivým výsledkem, aby konečně předala kompletní informace o občanech EU a státních příslušnících třetích zemí, kteří byli údajně uneseni státními agenty Severní Koreje v uplynulých desetiletích, a aby okamžitě propustila unesené osoby, které jsou dodnes drženy v zemi; |
| --- | --- |

9.

vyzývá vládu KLDR, aby zajistila komplexní vyšetřování s transparentním a uspokojivým výsledkem, aby konečně předala kompletní informace o občanech EU a státních příslušnících třetích zemí, kteří byli údajně uneseni státními agenty Severní Koreje v uplynulých desetiletích, a aby okamžitě propustila unesené osoby, které jsou dodnes drženy v zemi;

| 10. | naléhavě žádá členské státy EU, aby i nadále poskytovaly severokorejským uprchlíkům azyl a přijaly systematičtější přístup k organizování evropské a mezinárodní ochrany pro občany Severní Koreje, kteří uprchli před zoufalou situací ve své zemi, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v podpoře organizací občanské společnosti, které pomáhají severokorejským uprchlíkům; |
| --- | --- |

10.

naléhavě žádá členské státy EU, aby i nadále poskytovaly severokorejským uprchlíkům azyl a přijaly systematičtější přístup k organizování evropské a mezinárodní ochrany pro občany Severní Koreje, kteří uprchli před zoufalou situací ve své zemi, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v podpoře organizací občanské společnosti, které pomáhají severokorejským uprchlíkům;

| 11. | vyzývá ČLR, aby přestala zatýkat severokorejské uprchlíky a vracet je zpět do KLDR, aby plnila své závazky vyplývající z Úmluvy o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a jejího protokolu z roku 1967, aby umožnila Organizaci spojených národů pro uprchlíky přístup k severokorejským uprchlíkům, aby mohla posoudit jejich status a mohla jim pomoci bezpečně se znovu usídlit, a aby udělila severokorejským ženám provdaným za občany ČLR statut občana legálně pobývajícího v této zemi; |
| --- | --- |

11.

vyzývá ČLR, aby přestala zatýkat severokorejské uprchlíky a vracet je zpět do KLDR, aby plnila své závazky vyplývající z Úmluvy o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a jejího protokolu z roku 1967, aby umožnila Organizaci spojených národů pro uprchlíky přístup k severokorejským uprchlíkům, aby mohla posoudit jejich status a mohla jim pomoci bezpečně se znovu usídlit, a aby udělila severokorejským ženám provdaným za občany ČLR statut občana legálně pobývajícího v této zemi;

| 12. | vyzývá ČLR, aby využívala blízké vztahy ke KLDR k podpoře hospodářských a sociálních reforem v zemi s cílem zlepšovat životní podmínky a sociální práva severokorejských obyvatel; |
| --- | --- |

12.

vyzývá ČLR, aby využívala blízké vztahy ke KLDR k podpoře hospodářských a sociálních reforem v zemi s cílem zlepšovat životní podmínky a sociální práva severokorejských obyvatel;

| 13. | vyzývá Komisi, aby se zabývala situací v oblasti lidských práv v KLDR a otázkou severokorejských uprchlíků v ČLR na všech jednáních na vysoké úrovni mezi EU a Čínou a v rámci dialogu EU-Čína o lidských právech; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi, aby se zabývala situací v oblasti lidských práv v KLDR a otázkou severokorejských uprchlíků v ČLR na všech jednáních na vysoké úrovni mezi EU a Čínou a v rámci dialogu EU-Čína o lidských právech;

| 14. | vyzývá Komisi, aby zachovala stávající programy humanitární pomoci a komunikační kanály s KLDR a aby důsledně kontrolovala, zda rozdělování potravinové a humanitární pomoci v Severní Koreji odpovídá mezinárodním standardům transparentnosti a odpovědnosti; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby zachovala stávající programy humanitární pomoci a komunikační kanály s KLDR a aby důsledně kontrolovala, zda rozdělování potravinové a humanitární pomoci v Severní Koreji odpovídá mezinárodním standardům transparentnosti a odpovědnosti;

| 15. | vyzývá Komisi a členské státy EU, aby pokračovaly v aktivním dialogu a v podpoře nevládních organizací a subjektů občanské společnosti ve snaze navázat kontakty v rámci KLDR s cílem podporovat změny vedoucí ke zlepšení situace v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Komisi a členské státy EU, aby pokračovaly v aktivním dialogu a v podpoře nevládních organizací a subjektů občanské společnosti ve snaze navázat kontakty v rámci KLDR s cílem podporovat změny vedoucí ke zlepšení situace v oblasti lidských práv;

| 16. | vyzývá Komisi, aby začlenila doložku o sledování lidských práv pracovníků pracujících v průmyslovém komplexu Keasong v KLDR do dohody o volném obchodu mezi EU a Korejskou republikou; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi, aby začlenila doložku o sledování lidských práv pracovníků pracujících v průmyslovém komplexu Keasong v KLDR do dohody o volném obchodu mezi EU a Korejskou republikou;

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení členským státům a kandidátským zemím, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládě Korejské republiky a vládě Korejské lidově demokratické republiky, vládě Čínské lidové republiky a generálnímu tajemníkovi OSN. |
| --- | --- |

17.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení členským státům a kandidátským zemím, místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládě Korejské republiky a vládě Korejské lidově demokratické republiky, vládě Čínské lidové republiky a generálnímu tajemníkovi OSN.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 6. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/137

---

Úterý, 6. července 2010Žádost o ochranu poslanecké imunity, které požívá Valdemar Tomaševski

P7_TA(2010)0252

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o žádosti o ochranu imunity a výsad, kterých požívá Valdemar Tomaševski (2010/2047(IMM))

2011/C 351 E/22

Evropský parlament,

s ohledem na žádost o ochranu poslanecké imunity pana Valdemara Tomaševského, která byla předložena předsedovi Evropského parlamentu dne 2. února 2010 a oznámena na plenárním zasedání dne 24. března 2010,

po vyslechnutí Valdemara Tomaševského v souladu s čl. 7 odst. 3 jednacího řádu,

s ohledem na články 8 a 9 Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který tvoří přílohu smluv, a na čl. 6 odst. 2 Aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách,

s ohledem na statut evropských poslanců přijatý dne 28. září 2005,

s ohledem na čl. 6 odst. 2 a článek 7 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A7-0214/2010),

| A. | vzhledem k tomu, že Valdemar Tomaševski je poslancem Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Valdemar Tomaševski je poslancem Evropského parlamentu,

| B. | vzhledem k tomu, že pan Valdemar Tomaševski není trestně stíhán ve smyslu článku 8 Protokolu a že se tudíž nejedná o případ poslanecké imunity, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že pan Valdemar Tomaševski není trestně stíhán ve smyslu článku 8 Protokolu a že se tudíž nejedná o případ poslanecké imunity,

| C. | vzhledem k tomu, že „Kodex chování politických představitelů“ (dále jen „kodex chování“) stanovený zákonem ze dne 19. září 2006 (N.X-816), jehož dodržování zajišťuje Hlavní komise pro etiku ve veřejné správě Litevské republiky jakožto politický orgán zřízený zákonem ze dne 1. července 2008 (N.X-1777), je třeba podle jeho znění uplatňovat rovněž na poslance Evropského parlamentu zvolené v Litvě, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že „Kodex chování politických představitelů“ (dále jen „kodex chování“) stanovený zákonem ze dne 19. září 2006 (N.X-816), jehož dodržování zajišťuje Hlavní komise pro etiku ve veřejné správě Litevské republiky jakožto politický orgán zřízený zákonem ze dne 1. července 2008 (N.X-1777), je třeba podle jeho znění uplatňovat rovněž na poslance Evropského parlamentu zvolené v Litvě,

| D. | vzhledem k tomu, že dne 22. ledna 2010 Hlavní komise pro etiku ve veřejné správě Litevské republiky přijala vůči panu Valdemaru Tomaševskému na základě uvedeného kodexu chování rozhodnutí „o veřejném napomenutí“ ve vztahu k jeho politickým činnostem, které vykonává jakožto evropský poslanec, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 22. ledna 2010 Hlavní komise pro etiku ve veřejné správě Litevské republiky přijala vůči panu Valdemaru Tomaševskému na základě uvedeného kodexu chování rozhodnutí „o veřejném napomenutí“ ve vztahu k jeho politickým činnostem, které vykonává jakožto evropský poslanec,

| E. | vzhledem k tomu, že v souladu se zněním článku 2 statutu poslanců Evropského parlamentu (1)„poslanci jsou svobodní a nezávislí“, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v souladu se zněním článku 2 statutu poslanců Evropského parlamentu (1)„poslanci jsou svobodní a nezávislí“,

| F. | vzhledem k zásadě svrchovanosti práva Unie, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k zásadě svrchovanosti práva Unie,

| G. | vzhledem k tomu, že napadené rozhodnutí a právní předpisy Litevské republiky, které mu slouží jako základ, porušují právo Unie, neboť nedodržují zásadu svobody a nezávislosti evropského poslance, jak je zakotvena v článku 2 statutu poslanců, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že napadené rozhodnutí a právní předpisy Litevské republiky, které mu slouží jako základ, porušují právo Unie, neboť nedodržují zásadu svobody a nezávislosti evropského poslance, jak je zakotvena v článku 2 statutu poslanců,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropské komisi jakožto strážkyni smluv přísluší zahájit řízení o protiprávním jednání vůči Litevské republice na základě článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropské komisi jakožto strážkyni smluv přísluší zahájit řízení o protiprávním jednání vůči Litevské republice na základě článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| 1. | žádá Evropskou komisi, aby se obrátila na litevské orgány s cílem zajistit dodržování práva Evropské unie a aby zahájila, pokud je to nutné, řízení o porušení práva Společenství podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

1.

žádá Evropskou komisi, aby se obrátila na litevské orgány s cílem zajistit dodržování práva Evropské unie a aby zahájila, pokud je to nutné, řízení o porušení práva Společenství podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal Evropské komisi a příslušným orgánům Litevské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal Evropské komisi a příslušným orgánům Litevské republiky.

---

(1)  Úř. věst. L 262, 7.10.2005, s. 1.

---

III Přípravné akty

Evropský parlament

Úterý, 6. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/139

---

Úterý, 6. července 2010Přistoupení členských států k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 ***

P7_TA(2010)0248

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se členským státům povoluje přistoupit k Úmluvě o mezinárodních výstavách podepsané v Paříži dne 22. listopadu 1928 a doplněné protokoly ze dne 10. května 1948, ze dne 16. listopadu 1966 a ze dne 30. listopadu 1972 a dodatky ze dne 24. června 1982 a ze dne 31. května 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

2011/C 351 E/23

(Postup souhlasu)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08100/2010),

s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou v souladu s čl. 207 odst. 4, první pododstavec a čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o Fungování Evropské unie (C7-0105/2010),

s ohledem na články 81 a 90 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod (A7-0201/2010),

| 1. | souhlasí s návrhem rozhodnutí Rady; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s návrhem rozhodnutí Rady;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/140

---

Úterý, 6. července 2010Uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře ***

P7_TA(2010)0249

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

2011/C 351 E/24

(Postup souhlasu)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (09132/2010),

s ohledem na žádost o souhlas, kterou Rada předložila v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0191/2010),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s uzavřením protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/140

---

Úterý, 6. července 2010Dohoda s Islandem a Norskem: uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ***

P7_TA(2010)0250

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Islandem a Norskem o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

2011/C 351 E/25

(Souhlas)

Evropský parlament,

s ohledem na znění Dohody mezi Evropskou unií a Islandem a Norskem o uplatňování některých ustanovení rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho přílohy (05060/2009),

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (05309/2010),

s ohledem na žádost o souhlas, kterou v souladu s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) ve spojení s čl. 82 odst. 1 druhým pododstavcem písm. d) a čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0031/2010) předložila Rada,

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0173/2010),

| 1. | souhlasí s uzavřením Dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením Dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států,Islandské republiky a Norského království. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států,Islandské republiky a Norského království.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/141

---

Úterý, 6. července 2010Účast Švýcarska a Lichtenštejnska v agentuře Frontex ***

P7_TA(2010)0251

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Ujednání mezi Evropskou unií na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech účasti těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie (05707/2010 –C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

2011/C 351 E/26

(Postup souhlasu)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (10701/2009),

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (KOM(2009)0255),

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (05707/2010),

s ohledem na čl. 62 odst. 2 písm. a), článek 66 ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou prvního pododstavce a odst. 3 prvním pododstavcem Smlouvy o ES, podle kterých Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C7-0217/2009),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 77 odst. 2 písm. b), článek 74 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0172/2010),

| 1. | souhlasí s uzavřením Ujednání; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením Ujednání;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby tento postoj předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby tento postoj předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/142

---

Úterý, 6. července 2010Kvalita statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku *

P7_TA(2010)0253

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

2011/C 351 E/27

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2010)0053),

s ohledem na čl. 126 odst. 14 třetí pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0064/2010),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 31. března 2010 (1),

s ohledem článek 55 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0220/2010),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovídajícím způsobem změnila; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovídajícím způsobem změnila;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

| ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Návrh nařízení – pozměňující akt


  Bod odůvodnění 1 a (nový) |
| | (1a) | Vzhledem k tomu, že bohužel ani varování Komise (Eurostatu), které bylo vydáno již v roce 2004, ani její iniciativy v této oblasti, které popsala ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 nazvaném „K evropské strategii řízení fiskálních statistik“ (2) nevedly k tomu, aby Rada přijala již v té době nezbytné reformy správního rámce fiskální statistiky. Kdyby byla včas přijata příslušná opatření, mohly být chyby v hlášení příslušných údajů týkajících se schodku veřejných financí odhaleny již mnohem dříve a rozsah krize způsobené těmito chybami přinejmenším omezen. Je proto nadmíru důležité, aby byla Komise (Eurostat) vybavena příslušnými pravomocemi a odpovídajícím počtem zaměstnanců a zároveň aby byla co nejvíce nezávislá. |

ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 1 a (nový)

(1a)

Vzhledem k tomu, že bohužel ani varování Komise (Eurostatu), které bylo vydáno již v roce 2004, ani její iniciativy v této oblasti, které popsala ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 nazvaném „K evropské strategii řízení fiskálních statistik“ (2) nevedly k tomu, aby Rada přijala již v té době nezbytné reformy správního rámce fiskální statistiky. Kdyby byla včas přijata příslušná opatření, mohly být chyby v hlášení příslušných údajů týkajících se schodku veřejných financí odhaleny již mnohem dříve a rozsah krize způsobené těmito chybami přinejmenším omezen. Je proto nadmíru důležité, aby byla Komise (Eurostat) vybavena příslušnými pravomocemi a odpovídajícím počtem zaměstnanců a zároveň aby byla co nejvíce nezávislá.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 1 b (nový)

| (1b) | Komise by měla posoudit, jak v minulosti probíhalo shromažďování a hodnocení finančních statistických údajů z jednotlivých členských a učinit příslušné závěry. Tyto závěry by měly být předány Evropskému parlamentu. |
| --- | --- |

(1b)

Komise by měla posoudit, jak v minulosti probíhalo shromažďování a hodnocení finančních statistických údajů z jednotlivých členských a učinit příslušné závěry. Tyto závěry by měly být předány Evropskému parlamentu.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 3

| (3) | Revidovaný rámec správy a řízení pro fiskální statistiku celkově fungoval dobře a obecně poskytoval uspokojivé výsledky z hlediska vykazování příslušných fiskálních údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu
  . Konkrétně členské státy převážně prokazovaly
  spolehlivou spolupráci v dobré víře a akceschopnost vykazovat fiskální údaje vysoké kvality. |
| --- | --- |

(3)

Revidovaný rámec správy a řízení pro fiskální statistiku celkově fungoval dobře a obecně poskytoval uspokojivé výsledky z hlediska vykazování příslušných fiskálních údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu
  . Konkrétně členské státy převážně prokazovaly
  spolehlivou spolupráci v dobré víře a akceschopnost vykazovat fiskální údaje vysoké kvality.

| (3) | I když
  revidovaný rámec správy a řízení pro fiskální statistiku celkově fungoval dobře a obecně poskytoval uspokojivé výsledky z hlediska vykazování příslušných fiskálních údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu
  a většina členských států prokazovala
  spolehlivou spolupráci v dobré víře a akceschopnost vykazovat fiskální údaje vysoké kvality,
  měly být využity dřívější příležitosti ke zlepšení kvality a zvětšení rozsahu údajů poskytovaných Komisi (Eurostatu)
  . |
| --- | --- |

(3)

I když
  revidovaný rámec správy a řízení pro fiskální statistiku celkově fungoval dobře a obecně poskytoval uspokojivé výsledky z hlediska vykazování příslušných fiskálních údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu
  a většina členských států prokazovala
  spolehlivou spolupráci v dobré víře a akceschopnost vykazovat fiskální údaje vysoké kvality,
  měly být využity dřívější příležitosti ke zlepšení kvality a zvětšení rozsahu údajů poskytovaných Komisi (Eurostatu)
  .

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 4

| (4) | Nedávný vývoj však rovněž jasně prokázal, že stávající rámec správy a řízení pro fiskální statistiku stále ještě nesnižuje v nezbytné míře riziko záměrného oznámení nesprávných nebo nepřesných údajů Komisi. |
| --- | --- |

(4)

Nedávný vývoj však rovněž jasně prokázal, že stávající rámec správy a řízení pro fiskální statistiku stále ještě nesnižuje v nezbytné míře riziko záměrného oznámení nesprávných nebo nepřesných údajů Komisi.

| (4) | Nedávný vývoj
  v Unii
  však rovněž jasně prokázal, že stávající rámec správy a řízení pro fiskální statistiku stále ještě nesnižuje v nezbytné míře riziko záměrného oznámení nesprávných nebo nepřesných údajů Komisi. |
| --- | --- |

(4)

Nedávný vývoj
  v Unii
  však rovněž jasně prokázal, že stávající rámec správy a řízení pro fiskální statistiku stále ještě nesnižuje v nezbytné míře riziko záměrného oznámení nesprávných nebo nepřesných údajů Komisi.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| (4a) | Spolehlivost statistik zveřejňovaných Komisí (Eurostatem) na úrovni Unie závisí přímo na spolehlivosti statistických údajů shromažďovaných členskými státy na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(4a)

Spolehlivost statistik zveřejňovaných Komisí (Eurostatem) na úrovni Unie závisí přímo na spolehlivosti statistických údajů shromažďovaných členskými státy na vnitrostátní úrovni.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 4 b (nový)

| (4b) | Zajištění institucionální nezávislosti všech vnitrostátních zákonných statistických orgánů je zásadní, má-li se zabránit přehnanému tlaku na tyto orgány ze strany příslušných vlád. |
| --- | --- |

(4b)

Zajištění institucionální nezávislosti všech vnitrostátních zákonných statistických orgánů je zásadní, má-li se zabránit přehnanému tlaku na tyto orgány ze strany příslušných vlád.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 5

| (5) | V této souvislosti by Komise (Eurostat) měla mít další práva na přístup k rozšířenému rozsahu informací potřebných pro posouzení kvality údajů. |
| --- | --- |

(5)

V této souvislosti by Komise (Eurostat) měla mít další práva na přístup k rozšířenému rozsahu informací potřebných pro posouzení kvality údajů.

| (5) | V této souvislosti by Komise (Eurostat) měla mít další práva na přístup k rozšířenému rozsahu informací potřebných pro posouzení kvality údajů.
  Je zásadní, aby údaje získané od členských států byly včas sdělovány generálnímu ředitelství pro statistiku Evropské centrální banky. |
| --- | --- |

(5)

V této souvislosti by Komise (Eurostat) měla mít další práva na přístup k rozšířenému rozsahu informací potřebných pro posouzení kvality údajů.
  Je zásadní, aby údaje získané od členských států byly včas sdělovány generálnímu ředitelství pro statistiku Evropské centrální banky.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| (5a) | Aby bylo možné srovnávat ekonomické údaje, je třeba používat jednotnou metodologii. Komise by proto měla usilovat o harmonizaci postupů pro získávání statistických údajů. |
| --- | --- |

(5a)

Aby bylo možné srovnávat ekonomické údaje, je třeba používat jednotnou metodologii. Komise by proto měla usilovat o harmonizaci postupů pro získávání statistických údajů.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 6

| (6) | Při vykonávání monitorovacích návštěv v členském státě, jehož statistické informace se přezkoumávají, by Komise (Eurostat) měla mít právo na přístup k účtům vládních institucí na úrovni centrální, národní a místní a fondů sociálního zabezpečení, včetně poskytnutí souvisejících podrobných účetních informací, příslušných statistických šetření a dotazníků a dalších souvisejících informací, při současném dodržování právních předpisů o ochraně údajů a statistické důvěrnosti. |
| --- | --- |

(6)

Při vykonávání monitorovacích návštěv v členském státě, jehož statistické informace se přezkoumávají, by Komise (Eurostat) měla mít právo na přístup k účtům vládních institucí na úrovni centrální, národní a místní a fondů sociálního zabezpečení, včetně poskytnutí souvisejících podrobných účetních informací, příslušných statistických šetření a dotazníků a dalších souvisejících informací, při současném dodržování právních předpisů o ochraně údajů a statistické důvěrnosti.

| (6) | Při vykonávání monitorovacích návštěv v členském státě, jehož statistické informace se přezkoumávají, by Komise (Eurostat) měla mít právo na přístup k účtům vládních institucí na úrovni centrální, národní a místní a fondů sociálního zabezpečení, včetně poskytnutí souvisejících podrobných účetních informací, příslušných statistických šetření a dotazníků a dalších souvisejících informací
  , včetně podrozvahových transakcí,
  při současném dodržování právních předpisů o ochraně údajů a statistické důvěrnosti. |
| --- | --- |

(6)

Při vykonávání monitorovacích návštěv v členském státě, jehož statistické informace se přezkoumávají, by Komise (Eurostat) měla mít právo na přístup k účtům vládních institucí na úrovni centrální, národní a místní a fondů sociálního zabezpečení, včetně poskytnutí souvisejících podrobných účetních informací, příslušných statistických šetření a dotazníků a dalších souvisejících informací
  , včetně podrozvahových transakcí,
  při současném dodržování právních předpisů o ochraně údajů a statistické důvěrnosti.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| (6a) | S cílem umožnit Komisi (Eurostatu), plnění své rozsáhlé povinnosti v oblasti kontroly odpovědným způsobem, je třeba v příslušných odděleních zvýšit počet kvalifikovaných zaměstnanců. Tento dodatečný výdaj na pracovníky a náklady s nimi spojené by měl být kryt přerozdělením rozpočtových prostředků spolu s reorganizací pracovních míst na Komisi. |
| --- | --- |

(6a)

S cílem umožnit Komisi (Eurostatu), plnění své rozsáhlé povinnosti v oblasti kontroly odpovědným způsobem, je třeba v příslušných odděleních zvýšit počet kvalifikovaných zaměstnanců. Tento dodatečný výdaj na pracovníky a náklady s nimi spojené by měl být kryt přerozdělením rozpočtových prostředků spolu s reorganizací pracovních míst na Komisi.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 7

| (7) | Hlavním předmětem kontrol by měly být veřejné účty jednotlivých jednotek vládních institucí a rovněž veřejných jednotek zařazených mimo sektor vládních institucí a tyto veřejné účty by měly být posouzeny z hlediska jejich statistického použití. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním předmětem kontrol by měly být veřejné účty jednotlivých jednotek vládních institucí a rovněž veřejných jednotek zařazených mimo sektor vládních institucí a tyto veřejné účty by měly být posouzeny z hlediska jejich statistického použití.

| (7) | Hlavním předmětem kontrol by měly být veřejné účty jednotlivých jednotek vládních institucí a rovněž veřejných jednotek zařazených mimo sektor vládních institucí a tyto veřejné účty by měly být posouzeny z hlediska jejich statistického použití.
  Při rozpočtovém hodnocení by měly být využity jak analýzy v polovině období, tak víceleté rámce. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním předmětem kontrol by měly být veřejné účty jednotlivých jednotek vládních institucí a rovněž veřejných jednotek zařazených mimo sektor vládních institucí a tyto veřejné účty by měly být posouzeny z hlediska jejich statistického použití.
  Při rozpočtovém hodnocení by měly být využity jak analýzy v polovině období, tak víceleté rámce.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| (8a) | Členské státy by měly Komisi (Eurostatu) poskytovat veškeré statistické a rozpočtové údaje na základě standardizované a mezinárodně uznávané účetní metody. |
| --- | --- |

(8a)

Členské státy by měly Komisi (Eurostatu) poskytovat veškeré statistické a rozpočtové údaje na základě standardizované a mezinárodně uznávané účetní metody.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení – pozměňující akt

Bod odůvodnění 8 b (nový)

| (8b) | Komise by měla zvážit zavedení sankcí v rámci Paktu o stabilitě a růstu v souvislosti s podáváním zkreslených makroekonomických statistických údajů členskými státy. Komise by měla zvážit uplatňování těchto sankcí vůči členským státům, které falšují makroekonomické statistické údaje týkající se jejich rozpočtového schodku a veřejného zadlužení. |
| --- | --- |

(8b)

Komise by měla zvážit zavedení sankcí v rámci Paktu o stabilitě a růstu v souvislosti s podáváním zkreslených makroekonomických statistických údajů členskými státy. Komise by měla zvážit uplatňování těchto sankcí vůči členským státům, které falšují makroekonomické statistické údaje týkající se jejich rozpočtového schodku a veřejného zadlužení.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod -1 (nový)

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 2 – odst. 1

| (-1) | V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:



  „1.   ‚Údaji o úrovni plánovaného schodku veřejných financí a výši veřejného zadlužení‘ se rozumějí údaje, které členské státy stanovily pro běžný rok. Musí se jednat o nejaktuálnější oficiální prognózy zohledňující nejaktuálnější rozpočtová rozhodnutí a nejaktuálnější vývoj a výhledy v hospodářské oblasti a měsíční a čtvrtletní hodnoty. Jsou sestavovány v co nejkratší době před oznamovací lhůtou.“ |
| --- | --- |

(-1)

V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   ‚Údaji o úrovni plánovaného schodku veřejných financí a výši veřejného zadlužení‘ se rozumějí údaje, které členské státy stanovily pro běžný rok. Musí se jednat o nejaktuálnější oficiální prognózy zohledňující nejaktuálnější rozpočtová rozhodnutí a nejaktuálnější vývoj a výhledy v hospodářské oblasti a měsíční a čtvrtletní hodnoty. Jsou sestavovány v co nejkratší době před oznamovací lhůtou.“

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 8 – odst. 2 – pododstavec 1

2.   Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) co nejdříve přístup ke všem informacím požadovaným pro účely hodnocení kvality údajů
  , včetně statistických informací, jako jsou
  údaje z národních účtů, soupisy, tabulky pro oznamování postupu při nadměrném schodku, další dotazníky a odůvodnění týkající se oznámení.

2.   Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) co nejdříve přístup ke všem statistickým a rozpočtovým informacím požadovaným pro účely hodnocení kvality. údajů
  . Tyto informace vycházejí ze standardizované a mezinárodně uznávané účetní metody schválené Komisí (Eurostatem). Statické a rozpočtové informace zahrnují především:

| a) | údaje z národních účtů
  ; |
| --- | --- |

a)

údaje z národních účtů
  ;

| b) | soupisy
  ; |
| --- | --- |

b)

soupisy
  ;

| c) | tabulky pro oznamování postupu při nadměrném schodku
  ; |
| --- | --- |

c)

tabulky pro oznamování postupu při nadměrném schodku
  ;

| d) | další dotazníky a odůvodnění týkající se oznámení o postupu při nadměrném schodku
  ; |
| --- | --- |

d)

další dotazníky a odůvodnění týkající se oznámení o postupu při nadměrném schodku
  ;

| e) | informace od nejvyššího kontrolního úřadu, ministerstva financí či příslušného regionálního orgánu, které se týkají plnění národního rozpočtu členského státu a jeho regionálních rozpočtů; |
| --- | --- |

e)

informace od nejvyššího kontrolního úřadu, ministerstva financí či příslušného regionálního orgánu, které se týkají plnění národního rozpočtu členského státu a jeho regionálních rozpočtů;

| f) | účty mimorozpočtových subjektů, neziskových organizací a dalších podobných subjektů, které jsou součástí sektoru vládních institucí v národních účtech; |
| --- | --- |

f)

účty mimorozpočtových subjektů, neziskových organizací a dalších podobných subjektů, které jsou součástí sektoru vládních institucí v národních účtech;

| g) | vyčerpávající informace o všech typech podrozvahových subjektů; |
| --- | --- |

g)

vyčerpávající informace o všech typech podrozvahových subjektů;

| h) | účty fondů sociálního zabezpečení; a |
| --- | --- |

h)

účty fondů sociálního zabezpečení; a

| i) | přehledy orgánů místní správy. |
| --- | --- |

i)

přehledy orgánů místní správy.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 3

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 11 – odst. 3 – pododstavec 1

3.   Cílem
  metodických inspekcí
  je provést kontrolu postupů a ověřit účty, které jsou podkladem pro oznámené skutečné údaje, a vypracovat podrobné závěry o kvalitě oznamovaných údajů ve smyslu čl. 8 odst. 1.

3.   
  Metodické inspekce mohou být neohlášené a jejich
  cílem je provést kontrolu postupů
  , včetně nezávislosti vnitrostátního statistického úřadu na vládě,
  a ověřit účty, které jsou podkladem pro oznámené skutečné údaje, a vypracovat podrobné závěry o kvalitě oznamovaných údajů ve smyslu čl. 8 odst. 1.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 3

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 11 – odst. 3 – pododstavec 2

Metodické inspekce se provádějí pouze ve výjimečných případech, kdy
  byla jasně stanovena
  závažná rizika či problémy s kvalitou údajů.

Metodické inspekce
  , ohlášené či neohlášené,
  se provádějí v případech, kdy
  existuje podezření
  ,
  že hrozí
  závažná rizika či problémy s kvalitou údajů.
  Komise sestaví seznam případů, které představují závažné riziko či problém související s kvalitou údajů. Tento seznam se vytvoří po konzultaci s výborem CMFB.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 12 – odst. 1 – pododstavec 1

1.   Členské státy poskytnou na žádost Komise (Eurostatu) pomoc odborníků na národní účty, včetně pomoci při přípravě a konání metodických inspekcí. Při výkonu svých povinností poskytnou tito odborníci nezávislé odborné posudky. Seznam odborníků na národní účty musí vycházet z návrhů zaslaných Komisi (Eurostatu) vnitrostátními orgány odpovědnými za oznamování nadměrného schodku.

1.   Členské státy poskytnou na žádost Komise (Eurostatu) pomoc odborníků na národní účty, včetně pomoci při přípravě a konání metodických inspekcí
  , které mohou proběhnout i bez ohlášení
  . Při výkonu svých povinností poskytnou tito odborníci nezávislé odborné posudky
  a absolvují speciální školení, jehož cílem bude zajistit vysokou míru odbornosti a nestrannosti
  . Seznam odborníků na národní účty musí vycházet z návrhů zaslaných Komisi (Eurostatu) vnitrostátními orgány odpovědnými za oznamování nadměrného schodku.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 12 – odst. 2 – pododstavec 1

2.   V rámci metodických inspekcí má Komise (Eurostat) právo na přístup k účtům všech vládních institucí na centrální, národní a místní úrovni a úrovni fondů sociálního zabezpečení, včetně získání souvisejících podrobných účetních informací, jako jsou transakce a rozvahy, příslušná statistická šetření a dotazníky a další související informace, jako jsou analytické dokumenty a účetní údaje ostatních veřejných orgánů.

2.   2. V rámci metodických inspekcí
  , které mohou proběhnout i bez ohlášení,
  má Komise (Eurostat) právo na přístup k účtům všech vládních institucí na centrální, národní a místní úrovni a úrovni fondů sociálního zabezpečení
  (včetně státních systémů důchodového pojištění)
  , včetně získání souvisejících podrobných účetních informací, jako jsou transakce a rozvahy, příslušná statistická šetření a dotazníky a další související informace, jako jsou analytické dokumenty a účetní údaje ostatních veřejných orgánů.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 12 – odst. 2 – pododstavec 1 a (nový)

Zástupci Evropské centrální banky se mohou účastnit metodických inspekcí a mohou v jejich rámci poskytovat pomoc úředníkům Komise (Eurostatu).

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 12 – odst. 2 – pododstavec 1 b (nový)

Komise (Eurostat) může provádět inspekce na místě a kontaktovat všechny organizace, které uzná za důležité pro svou činnost.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 12 – odst. 2 – pododstavec 2

Členské státy učiní veškerá nezbytná opatření k usnadnění metodických inspekcí. Inspekce se mohou vykonávat ve vnitrostátních orgánech, které se podílejí na oznamování nadměrného schodku, a rovněž ve všech útvarech, které se přímo nebo nepřímo podílejí na předkládání veřejných účtů a dluhu. Členské státy zajistí, aby tyto vnitrostátní orgány a útvary, a v případě nutnosti jejich vnitrostátní orgány mající funkční odpovědnost za kontrolu veřejných účtů, poskytly úředníkům Komise nebo jiným odborníkům uvedeným v odstavci 1 pomoc nezbytnou ke splnění jejich povinností, včetně poskytnutí dostupných podkladů za účelem odůvodnění oznamovaných údajů o skutečném schodku a dluhu a souvisejících veřejných účtů. Důvěrné záznamy z národního statistického systému by měly být poskytovány pouze Komisi (Eurostatu).

Členské státy učiní veškerá nezbytná opatření k usnadnění metodických inspekcí
  , které mohou proběhnout i bez ohlášení
  . Inspekce se mohou vykonávat ve vnitrostátních orgánech, které se podílejí na oznamování nadměrného schodku, a rovněž ve všech útvarech, které se přímo nebo nepřímo podílejí na předkládání veřejných účtů a dluhu. Členské státy zajistí, aby tyto vnitrostátní orgány a útvary, a v případě nutnosti jejich vnitrostátní orgány mající funkční odpovědnost za kontrolu veřejných účtů, poskytly úředníkům Komise nebo jiným odborníkům uvedeným v odstavci 1 pomoc nezbytnou ke splnění jejich povinností, včetně poskytnutí dostupných podkladů za účelem odůvodnění oznamovaných údajů o skutečném schodku a dluhu a souvisejících veřejných účtů. Důvěrné záznamy z národního statistického systému by měly být poskytovány pouze Komisi (Eurostatu).

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení – pozměňující akt

Čl. 1 – bod 5 a (nový)

Nařízení (ES) č. 479/2009

Čl. 16 – odst. 1

| (5a) | V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto:



  „1.   Členské státy zajistí, že skutečné údaje oznámené Komisi (Eurostatu) budou poskytovány v souladu se zásadami stanovenými v článcích 2 a 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (3)
  . V tomto ohledu spočívá odpovědnost národních statistických úřadů v zabezpečení souladu oznamovaných údajů s článkem 1 tohoto nařízení a souvisejícími účetními pravidly ESA 95. Členské státy zajistí, aby měly národní statistické úřady přístup ke všem příslušným informacím nezbytným ke splnění tohoto úkolu. |
| --- | --- |

(5a)

V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy zajistí, že skutečné údaje oznámené Komisi (Eurostatu) budou poskytovány v souladu se zásadami stanovenými v článcích 2 a 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (3)
  . V tomto ohledu spočívá odpovědnost národních statistických úřadů v zabezpečení souladu oznamovaných údajů s článkem 1 tohoto nařízení a souvisejícími účetními pravidly ESA 95. Členské státy zajistí, aby měly národní statistické úřady přístup ke všem příslušným informacím nezbytným ke splnění tohoto úkolu.

---

(1)  Úř. věst. C 103, 22.4.2010, s. 1.

(2)  
  KOM(2004)0832.

(3)  

  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.“

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/149

---

Úterý, 6. července 2010Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě ***II

P7_TA(2010)0256

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

2011/C 351 E/28

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (05218/3/2010 – C7-0077/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2008)0817),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0469/2008),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7 a čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2009 (2),

po konzultaci s Výborem regionů,

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A7-0174/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v druhém čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům.

---

(1)  Přijaté texty ze dne 23. dubna 2009, P6_TA(2009)0281.

(2)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 99.

---

Úterý, 6. července 2010P7_TC2-COD(2008)0237

Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 91 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Opatření Unie v oblasti autobusové a autokarové dopravy by se měla zaměřit mimo jiné na to, aby byla vždy zajištěna vysoká úroveň ochrany cestujících, která je srovnatelná s jinými druhy dopravy. Mimoto je třeba plně přihlédnout k požadavkům ochrany spotřebitele obecně. |
| --- | --- |

(1)

Opatření Unie v oblasti autobusové a autokarové dopravy by se měla zaměřit mimo jiné na to, aby byla vždy zajištěna vysoká úroveň ochrany cestujících, která je srovnatelná s jinými druhy dopravy. Mimoto je třeba plně přihlédnout k požadavkům ochrany spotřebitele obecně.

| (2) | Jelikož je cestující autobusem nebo autokarem slabší stranou přepravní smlouvy, měla by být všem cestujícím zajištěna určitá minimální míra ochrany. |
| --- | --- |

(2)

Jelikož je cestující autobusem nebo autokarem slabší stranou přepravní smlouvy, měla by být všem cestujícím zajištěna určitá minimální míra ochrany.

| (3) | Opatření Unie za účelem zlepšení práv cestujících v autobusové a autokarové dopravě by měla zohledňovat zvláštní povahu tohoto odvětví, v němž převažují malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(3)

Opatření Unie za účelem zlepšení práv cestujících v autobusové a autokarové dopravě by měla zohledňovat zvláštní povahu tohoto odvětví, v němž převažují malé a střední podniky.

| (4) | Vzhledem ke zvláštní povaze zvláštní linkové dopravy a dopravy pro vlastní potřebu by tyto druhy dopravy neměly být do oblasti působnosti tohoto nařízení zařazeny. Zvláštní linková doprava by měla zahrnovat vyčleněné spoje pro přepravu osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí, přepravu pracovníků mezi bydlištěm a pracovištěm a přepravu žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem ke zvláštní povaze zvláštní linkové dopravy a dopravy pro vlastní potřebu by tyto druhy dopravy neměly být do oblasti působnosti tohoto nařízení zařazeny. Zvláštní linková doprava by měla zahrnovat vyčleněné spoje pro přepravu osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí, přepravu pracovníků mezi bydlištěm a pracovištěm a přepravu žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi.

| (5) | Vzhledem ke zvláštní povaze městské, příměstské a regionální linkové dopravy,
  která tvoří součást dopravy integrované v rámci městských a příměstských dopravních služeb,
  by členské státy měly mít právo vyjmout tyto typy dopravy z použití ▐ části tohoto nařízení. Za účelem vymezení
  této
  městské, příměstské a regionální linkové dopravy by členské státy měly zohlednit kritéria, jako je
  územně správní členění, zeměpisná situace,
  vzdálenost, četnost spojů, počet zastávek podle jízdního řádu, použitý druh autobusu či autokaru, systémy prodeje přepravních dokladů, výkyvy v počtu cestujících v období dopravních špiček a mimo ně, označení autobusů a jízdní řády. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zvláštní povaze městské, příměstské a regionální linkové dopravy,
  která tvoří součást dopravy integrované v rámci městských a příměstských dopravních služeb,
  by členské státy měly mít právo vyjmout tyto typy dopravy z použití ▐ části tohoto nařízení. Za účelem vymezení
  této
  městské, příměstské a regionální linkové dopravy by členské státy měly zohlednit kritéria, jako je
  územně správní členění, zeměpisná situace,
  vzdálenost, četnost spojů, počet zastávek podle jízdního řádu, použitý druh autobusu či autokaru, systémy prodeje přepravních dokladů, výkyvy v počtu cestujících v období dopravních špiček a mimo ně, označení autobusů a jízdní řády.

| (6) | Cestující
  by měli mít k dispozici pravidla týkající se odpovědnosti v případě nehod, v jejichž důsledku dojde k úmrtí nebo zranění, která jsou srovnatelná s pravidly platnými pro ostatní druhy dopravy
  . |
| --- | --- |

(6)

Cestující
  by měli mít k dispozici pravidla týkající se odpovědnosti v případě nehod, v jejichž důsledku dojde k úmrtí nebo zranění, která jsou srovnatelná s pravidly platnými pro ostatní druhy dopravy
  .

| (7) | Dopravci by měli odpovídat za ztrátu nebo poškození zavazadel cestujících za podmínek srovnatelných s podmínkami stanovenými pro ostatní druhy dopravy |
| --- | --- |

(7)

Dopravci by měli odpovídat za ztrátu nebo poškození zavazadel cestujících za podmínek srovnatelných s podmínkami stanovenými pro ostatní druhy dopravy

| (8) | Kromě odškodnění podle platného vnitrostátního práva v případě úmrtí nebo zranění cestujících či ztrátě či poškození zavazadel v důsledku nehody, k níž došlo v souvislosti s autobusovým nebo autokarovým provozem, by měli mít cestující nárok na pomoc, pokud jde o okamžité praktické
  a ekonomické
  potřeby po nehodě. Tato pomoc by
  měla případně
  zahrnovat první pomoc, ubytování, stravu, oblečení, dopravu
  a výdaje na pohřeb
  .
  V případě úmrtí či zranění osoby dopravce dále poskytuje zálohy na pokrytí bezprostředních ekonomických potřeb, které jsou přiměřené utrpěné škodě, za podmínky, že existují zjevné důkazy, že za příčiny nehody nese odpovědnost dopravce. |
| --- | --- |

(8)

Kromě odškodnění podle platného vnitrostátního práva v případě úmrtí nebo zranění cestujících či ztrátě či poškození zavazadel v důsledku nehody, k níž došlo v souvislosti s autobusovým nebo autokarovým provozem, by měli mít cestující nárok na pomoc, pokud jde o okamžité praktické
  a ekonomické
  potřeby po nehodě. Tato pomoc by
  měla případně
  zahrnovat první pomoc, ubytování, stravu, oblečení, dopravu
  a výdaje na pohřeb
  .
  V případě úmrtí či zranění osoby dopravce dále poskytuje zálohy na pokrytí bezprostředních ekonomických potřeb, které jsou přiměřené utrpěné škodě, za podmínky, že existují zjevné důkazy, že za příčiny nehody nese odpovědnost dopravce.

| (9) | Přeprava cestujících autobusy a autokary by měla sloužit všem občanům. Proto by měly mít osoby se zdravotním postižením a osoby s sníženou pohyblivostí v důsledku zdravotního postižení, věku nebo jiného faktoru možnost využívat autobusovou a autokarovou dopravu, která je srovnatelná s možnostmi ostatních občanů. Osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí mají stejná práva jako všichni ostatní občané, pokud jde o volný pohyb, svobodu volby a nediskriminační zacházení. |
| --- | --- |

(9)

Přeprava cestujících autobusy a autokary by měla sloužit všem občanům. Proto by měly mít osoby se zdravotním postižením a osoby s sníženou pohyblivostí v důsledku zdravotního postižení, věku nebo jiného faktoru možnost využívat autobusovou a autokarovou dopravu, která je srovnatelná s možnostmi ostatních občanů. Osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí mají stejná práva jako všichni ostatní občané, pokud jde o volný pohyb, svobodu volby a nediskriminační zacházení.

| (10) | S ohledem na článek 9 Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením a s cílem poskytnout osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí možnost cestovat autobusy a autokary, která je srovnatelná s možnostmi ostatních občanů, je nutné stanovit pravidla týkající se nediskriminace a pomoci během cesty. Tyto osoby by proto měly být přijímány k přepravě a ta by jim neměla být upírána z důvodu jejich zdravotního postižení nebo snížené pohyblivosti, kromě případů odůvodněných bezpečností nebo konstrukcí vozidel či infrastrukturou. V rámci příslušných právních předpisů na ochranu pracovníků by osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí měly by mít právo na pomoc na terminálech a ve vozidle. V zájmu sociálního začlenění by dotyčné osoby měly tuto pomoc obdržet bezplatně. Dopravci by měli stanovit podmínky přístupu, nejlépe s využitím evropského systému normalizace. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na článek 9 Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením a s cílem poskytnout osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí možnost cestovat autobusy a autokary, která je srovnatelná s možnostmi ostatních občanů, je nutné stanovit pravidla týkající se nediskriminace a pomoci během cesty. Tyto osoby by proto měly být přijímány k přepravě a ta by jim neměla být upírána z důvodu jejich zdravotního postižení nebo snížené pohyblivosti, kromě případů odůvodněných bezpečností nebo konstrukcí vozidel či infrastrukturou. V rámci příslušných právních předpisů na ochranu pracovníků by osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí měly by mít právo na pomoc na terminálech a ve vozidle. V zájmu sociálního začlenění by dotyčné osoby měly tuto pomoc obdržet bezplatně. Dopravci by měli stanovit podmínky přístupu, nejlépe s využitím evropského systému normalizace.

| (11) | Při rozhodování o uspořádání nových terminálů a v rámci významnějších modernizací by provozovatelé terminálů měli
  bez výjimky a jako základní podmínku
  zohlednit potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí
  v souladu s požadavky „návrhu uzpůsobeného potřebám všech“.
  Provozovatelé terminálů by v každém případě měli určit místa, na nichž mohou tyto osoby oznámit svůj příjezd a potřebu pomoci. |
| --- | --- |

(11)

Při rozhodování o uspořádání nových terminálů a v rámci významnějších modernizací by provozovatelé terminálů měli
  bez výjimky a jako základní podmínku
  zohlednit potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí
  v souladu s požadavky „návrhu uzpůsobeného potřebám všech“.
  Provozovatelé terminálů by v každém případě měli určit místa, na nichž mohou tyto osoby oznámit svůj příjezd a potřebu pomoci.

| (12) | Dopravci by taktéž měli tyto potřeby brát v úvahu při rozhodování o návrhu nových či modernizovaných vozidel. |
| --- | --- |

(12)

Dopravci by taktéž měli tyto potřeby brát v úvahu při rozhodování o návrhu nových či modernizovaných vozidel.

| (13) | Členské státy by měly zdokonalit stávající infrastrukturu tam, kde je toto zapotřebí, aby dopravci mohli osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí zajistit přístup a poskytnout náležitou pomoc. |
| --- | --- |

(13)

Členské státy by měly zdokonalit stávající infrastrukturu tam, kde je toto zapotřebí, aby dopravci mohli osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí zajistit přístup a poskytnout náležitou pomoc.

| (14) | Personál by měl být vhodně vyškolen, aby mohl reagovat na potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí. S cílem usnadnit vzájemné uznávání vnitrostátních kvalifikací řidičů by mohlo být školení zaměřené na zvyšování povědomí o problematice zdravotního postižení poskytováno jako součást výchozí kvalifikace nebo pravidelného školení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu (3). S cílem zajistit soudržnost mezi zavedením požadavků na školení a lhůt stanovených v uvedené směrnici je třeba povolit možnost výjimky během omezeného časového období. |
| --- | --- |

(14)

Personál by měl být vhodně vyškolen, aby mohl reagovat na potřeby osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí. S cílem usnadnit vzájemné uznávání vnitrostátních kvalifikací řidičů by mohlo být školení zaměřené na zvyšování povědomí o problematice zdravotního postižení poskytováno jako součást výchozí kvalifikace nebo pravidelného školení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu (3). S cílem zajistit soudržnost mezi zavedením požadavků na školení a lhůt stanovených v uvedené směrnici je třeba povolit možnost výjimky během omezeného časového období.

| (15) | Při
  přípravě obsahu
  školení zaměřeného na problematiku zdravotního postižení by měly být ▐ konzultovány nebo zapojeny organizace zastupující osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí. |
| --- | --- |

(15)

Při
  přípravě obsahu
  školení zaměřeného na problematiku zdravotního postižení by měly být ▐ konzultovány nebo zapojeny organizace zastupující osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí.

| (16) | Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě by měla zahrnovat právo na obdržení informací o daném spoji před cestou i v jejím průběhu. Všechny nezbytné informace poskytované cestujícím v autobusové a autokarové dopravě by měly být poskytovány rovněž v alternativních formátech přístupných osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí,
  jako jsou velké písmo, jednoduchý jazyk, Braillovo písmo, elektronická komunikační zařízení, která jsou přístupná za použití kompenzační technologie, a zvukové pásky
  . |
| --- | --- |

(16)

Práva cestujících v autobusové a autokarové dopravě by měla zahrnovat právo na obdržení informací o daném spoji před cestou i v jejím průběhu. Všechny nezbytné informace poskytované cestujícím v autobusové a autokarové dopravě by měly být poskytovány rovněž v alternativních formátech přístupných osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí,
  jako jsou velké písmo, jednoduchý jazyk, Braillovo písmo, elektronická komunikační zařízení, která jsou přístupná za použití kompenzační technologie, a zvukové pásky
  .

| (17) | Toto nařízení by nemělo omezit práva dopravců požadovat náhradu škody od jakékoli osoby, včetně třetích stran, v souladu s použitelnými vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

(17)

Toto nařízení by nemělo omezit práva dopravců požadovat náhradu škody od jakékoli osoby, včetně třetích stran, v souladu s použitelnými vnitrostátními právními předpisy.

| (18) | Potíže způsobené cestujícím z důvodu zrušení nebo
  podstatného
  zpoždění spoje by se měly rovněž zmírnit. Za tímto účelem by cestujícím odjíždějícím z terminálů měla být poskytnuta přiměřená péče a měli by být ▐ informováni
  způsobem, který je přístupný všem
  . Cestující by rovněž měli mít možnost svou cestu zrušit a nechat si nahradit jízdné, nebo za uspokojivých podmínek pokračovat v cestě či dosáhnout přesměrování.
  Pokud dopravci neposkytnou cestujícím potřebnou pomoc, měli by cestující mít právo na finanční odškodnění. |
| --- | --- |

(18)

Potíže způsobené cestujícím z důvodu zrušení nebo
  podstatného
  zpoždění spoje by se měly rovněž zmírnit. Za tímto účelem by cestujícím odjíždějícím z terminálů měla být poskytnuta přiměřená péče a měli by být ▐ informováni
  způsobem, který je přístupný všem
  . Cestující by rovněž měli mít možnost svou cestu zrušit a nechat si nahradit jízdné, nebo za uspokojivých podmínek pokračovat v cestě či dosáhnout přesměrování.
  Pokud dopravci neposkytnou cestujícím potřebnou pomoc, měli by cestující mít právo na finanční odškodnění.

| (19) | Za přispění zúčastněných stran, profesních sdružení a sdružení spotřebitelů, cestujících a osob se zdravotním postižením by měli dopravci prostřednictvím svých profesních sdružení spolupracovat za účelem přijetí opatření na
  regionální,
  vnitrostátní nebo evropské úrovni, s cílem zlepšit
  poskytování informací cestujícím a
  péči o
  ně
  , zejména v případě zrušení spoje a významných zpoždění. |
| --- | --- |

(19)

Za přispění zúčastněných stran, profesních sdružení a sdružení spotřebitelů, cestujících a osob se zdravotním postižením by měli dopravci prostřednictvím svých profesních sdružení spolupracovat za účelem přijetí opatření na
  regionální,
  vnitrostátní nebo evropské úrovni, s cílem zlepšit
  poskytování informací cestujícím a
  péči o
  ně
  , zejména v případě zrušení spoje a významných zpoždění.

| (20) | Tímto nařízením nejsou dotčena práva cestujících stanovená směrnicí Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy (4). Toto nařízení by se nemělo použít, jsou-li souborné služby pro cestovní ruch zrušeny z důvodů jiných než zrušení autobusového nebo autokarového spoje. |
| --- | --- |

(20)

Tímto nařízením nejsou dotčena práva cestujících stanovená směrnicí Rady 90/314/EHS ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy (4). Toto nařízení by se nemělo použít, jsou-li souborné služby pro cestovní ruch zrušeny z důvodů jiných než zrušení autobusového nebo autokarového spoje.

| (21) | Cestující by měli být plně informováni o svých právech podle tohoto nařízení, aby mohli tato práva účinně uplatňovat. |
| --- | --- |

(21)

Cestující by měli být plně informováni o svých právech podle tohoto nařízení, aby mohli tato práva účinně uplatňovat.

| (22) | Cestující by měli mít možnost uplatňovat svá práva prostřednictvím vhodných postupů podání stížnosti zavedených dopravci, nebo případně podáním stížnosti subjektu nebo subjektům určeným za tímto účelem příslušným členským státem. |
| --- | --- |

(22)

Cestující by měli mít možnost uplatňovat svá práva prostřednictvím vhodných postupů podání stížnosti zavedených dopravci, nebo případně podáním stížnosti subjektu nebo subjektům určeným za tímto účelem příslušným členským státem.

| (23) | Členské státy by měly zajistit soulad s tímto nařízením a určit příslušný subjekt či subjekty k provádění úkolů v rámci jeho kontroly a prosazování. Tím nejsou dotčena práva cestujících obrátit se na soud v souladu s vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

(23)

Členské státy by měly zajistit soulad s tímto nařízením a určit příslušný subjekt či subjekty k provádění úkolů v rámci jeho kontroly a prosazování. Tím nejsou dotčena práva cestujících obrátit se na soud v souladu s vnitrostátním právem.

| (24) | S přihlédnutím k postupům stanoveným členskými státy pro podávání stížností by stížnosti týkající se pomoci měly být podávány přednostně subjektu nebo subjektům, které jsou k prosazování tohoto nařízení určeny v členském státě, na jehož území se nachází místo nástupu nebo výstupu. |
| --- | --- |

(24)

S přihlédnutím k postupům stanoveným členskými státy pro podávání stížností by stížnosti týkající se pomoci měly být podávány přednostně subjektu nebo subjektům, které jsou k prosazování tohoto nařízení určeny v členském státě, na jehož území se nachází místo nástupu nebo výstupu.

| (25) | Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit, aby tyto sankce byly uplatňovány. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(25)

Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit, aby tyto sankce byly uplatňovány. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

| (26) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zajistit rovnocennou úroveň ochrany cestujících a pomoc cestujícím v autobusové a autokarové dopravě ve všech členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zajistit rovnocennou úroveň ochrany cestujících a pomoc cestujícím v autobusové a autokarové dopravě ve všech členských státech, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (27) | Tímto nařízením by neměla být dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5). |
| --- | --- |

(27)

Tímto nařízením by neměla být dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5).

| (28) | Prosazování tohoto nařízení by mělo vycházet z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele („nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele“) (6). Uvedené nařízení by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(28)

Prosazování tohoto nařízení by mělo vycházet z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele („nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele“) (6). Uvedené nařízení by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (29) | Členské státy by měly podporovat používání veřejné dopravy a zavést interoperabilní intermodální informační systémy, čímž umožní poskytnout informace o jízdním řádu a integrovaných cenách a prodeji za účelem zajištění optimálního využití a interoperability různých druhů dopravy. Tyto služby musí být přístupné osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí. |
| --- | --- |

(29)

Členské státy by měly podporovat používání veřejné dopravy a zavést interoperabilní intermodální informační systémy, čímž umožní poskytnout informace o jízdním řádu a integrovaných cenách a prodeji za účelem zajištění optimálního využití a interoperability různých druhů dopravy. Tyto služby musí být přístupné osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí.

| (30) | Toto nařízení dodržuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, jak je uvedeno v článku 6 Smlouvy o Evropské unii, a zohledňuje rovněž směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (7), a směrnici Rady 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (8), |
| --- | --- |

(30)

Toto nařízení dodržuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, jak je uvedeno v článku 6 Smlouvy o Evropské unii, a zohledňuje rovněž směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (7), a směrnici Rady 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (8),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Kapitola I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla pro autobusovou a autokarovou dopravu, pokud jde o:

| a) | zákaz diskriminace cestujících, pokud jde o podmínky dopravy, kterou nabízejí dopravci cestujícím; |
| --- | --- |

a)

zákaz diskriminace cestujících, pokud jde o podmínky dopravy, kterou nabízejí dopravci cestujícím;

| b) | práva cestujících v případě nehody, k níž došlo v souvislosti s autobusovým nebo autokarovým provozem a jejímž důsledkem je úmrtí nebo zranění cestujících či ztráta nebo poškození zavazadel; |
| --- | --- |

b)

práva cestujících v případě nehody, k níž došlo v souvislosti s autobusovým nebo autokarovým provozem a jejímž důsledkem je úmrtí nebo zranění cestujících či ztráta nebo poškození zavazadel;

| c) | zákaz diskriminace osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí a povinnou pomoc těmto osobám; |
| --- | --- |

c)

zákaz diskriminace osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí a povinnou pomoc těmto osobám;

| d) | práva cestujících v případech zrušení nebo zpoždění; |
| --- | --- |

d)

práva cestujících v případech zrušení nebo zpoždění;

| e) | minimální informace, které mají být cestujícím poskytnuty; |
| --- | --- |

e)

minimální informace, které mají být cestujícím poskytnuty;

| f) | vyřizování stížností; |
| --- | --- |

f)

vyřizování stížností;

| g) | obecná pravidla pro prosazování. |
| --- | --- |

g)

obecná pravidla pro prosazování.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na cestující v linkové dopravě:

| a) | pokud se místo nástupu cestujícího nachází na území členského státu; nebo |
| --- | --- |

a)

pokud se místo nástupu cestujícího nachází na území členského státu; nebo

| b) | pokud se místo nástupu cestujícího nachází mimo území členského státu a místo výstupu cestujícího se nachází na území členského státu. |
| --- | --- |

b)

pokud se místo nástupu cestujícího nachází mimo území členského státu a místo výstupu cestujícího se nachází na území členského státu.

2.   Kromě toho se s výjimkou
  článků 11 až 18 a kapitol IV až VI
  toto nařízení vztahuje na cestující v příležitostné dopravě, při níž se počáteční místo nástupu nebo konečné místo výstupu cestujícího nachází na území členského státu.

3.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní linkovou dopravu a dopravu pro vlastní potřebu.

4.   S výjimkou čl. 4 odst. 2,
  článků 7, 9,
  11, čl. 12 odst. 1,
  čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1, článku 18, čl. 19 odst. 1, čl. 19 odst. 2 a článků 21, 25, 27, 28 a 29
  mohou členské státy z použití tohoto nařízení vyjmout městskou
  a
  příměstskou linkovou dopravu
  a rovněž regionální linkovou dopravu, jestliže tvoří součást dopravy integrované v rámci městských a příměstských dopravních služeb,
  včetně přeshraničních spojů této povahy.

▐

5.   Členské státy oznámí Komisi výjimky u jednotlivých druhů dopravy udělené podle
  odstavce 4 do ...

   (9). Domnívá-li se Komise, že výjimka není v souladu s tímto článkem, přijme odpovídající opatření. Do ... (10) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výjimkách udělených podle
  odstavce 4
  .

6.   Žádné ustanovení tohoto nařízení
  nelze vykládat tak, že by bylo v rozporu se stávajícími právními předpisy o technických požadavcích týkajících se autobusů
  či
  autokarů
  nebo
  infrastruktury na
  autobusových
  zastávkách
  a
  v terminálech
  .

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „linkovou dopravou“ přeprava cestujících autobusem nebo autokarem v určených intervalech a na určených trasách, přičemž cestující mohou nastupovat a vystupovat na předem určených zastávkách; |
| --- | --- |

a)

„linkovou dopravou“ přeprava cestujících autobusem nebo autokarem v určených intervalech a na určených trasách, přičemž cestující mohou nastupovat a vystupovat na předem určených zastávkách;

| b) | „zvláštní linkovou dopravou“ bez ohledu na to, kdo ji organizuje, linková doprava autobusem nebo autokarem určitých skupin cestujících s vyloučením jiných osob; |
| --- | --- |

b)

„zvláštní linkovou dopravou“ bez ohledu na to, kdo ji organizuje, linková doprava autobusem nebo autokarem určitých skupin cestujících s vyloučením jiných osob;

| c) | „dopravou pro vlastní potřebu“ doprava autobusem nebo autokarem, kterou provádí fyzická nebo právnická osoba k neobchodním a neziskovým účelům, pokud






  — | je dopravní činnost pouze vedlejší činností dotyčné fyzické nebo právnické osoby a |
| --- | --- | --- |

c)

„dopravou pro vlastní potřebu“ doprava autobusem nebo autokarem, kterou provádí fyzická nebo právnická osoba k neobchodním a neziskovým účelům, pokud

—

je dopravní činnost pouze vedlejší činností dotyčné fyzické nebo právnické osoby a

| — | použitá vozidla jsou ve vlastnictví uvedené fyzické nebo právnické osoby nebo jsou touto osobou pořizována na splátky nebo na dlouhodobou leasingovou smlouvu a jsou řízena zaměstnancem fyzické nebo právnické osoby nebo přímo fyzickou osobou nebo zaměstnanci zaměstnávanými dotyčným podnikem nebo tomuto podniku poskytnutými na základě smluvního závazku; |
| --- | --- |

—

použitá vozidla jsou ve vlastnictví uvedené fyzické nebo právnické osoby nebo jsou touto osobou pořizována na splátky nebo na dlouhodobou leasingovou smlouvu a jsou řízena zaměstnancem fyzické nebo právnické osoby nebo přímo fyzickou osobou nebo zaměstnanci zaměstnávanými dotyčným podnikem nebo tomuto podniku poskytnutými na základě smluvního závazku;

| d) | „příležitostnou dopravou“ doprava, která není definována jako linková doprava a jejímž hlavním rysem je přeprava skupin cestujících vytvořených z podnětu zákazníka nebo samotného dopravce autobusem nebo autokarem; |
| --- | --- |

d)

„příležitostnou dopravou“ doprava, která není definována jako linková doprava a jejímž hlavním rysem je přeprava skupin cestujících vytvořených z podnětu zákazníka nebo samotného dopravce autobusem nebo autokarem;

| e) | „přepravní smlouvou“ smlouva o přepravě mezi dopravcem a cestujícím za účelem poskytnutí jedné nebo několika služeb linkové nebo příležitostné dopravy; |
| --- | --- |

e)

„přepravní smlouvou“ smlouva o přepravě mezi dopravcem a cestujícím za účelem poskytnutí jedné nebo několika služeb linkové nebo příležitostné dopravy;

| f) | „přepravním dokladem“ platný dokument či jiný doklad o přepravní smlouvě; |
| --- | --- |

f)

„přepravním dokladem“ platný dokument či jiný doklad o přepravní smlouvě;

| g) | „dopravcem“ fyzická nebo právnická osoba, jiná než poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu,
  zprostředkovatel služeb cestovního ruchu
  či prodejce přepravních dokladů, nabízející široké veřejnosti linkovou nebo příležitostnou dopravu; |
| --- | --- |

g)

„dopravcem“ fyzická nebo právnická osoba, jiná než poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu,
  zprostředkovatel služeb cestovního ruchu
  či prodejce přepravních dokladů, nabízející široké veřejnosti linkovou nebo příležitostnou dopravu;

| h) | „provádějícím dopravcem“ fyzická nebo právnická osoba jiná než dopravce, která reálně uskutečňuje celou přepravu nebo její část; |
| --- | --- |

h)

„provádějícím dopravcem“ fyzická nebo právnická osoba jiná než dopravce, která reálně uskutečňuje celou přepravu nebo její část;

| i) | „prodejcem přepravních dokladů“ každý zprostředkovatel uzavírající přepravní smlouvy jménem dopravce; |
| --- | --- |

i)

„prodejcem přepravních dokladů“ každý zprostředkovatel uzavírající přepravní smlouvy jménem dopravce;

| j) | „zprostředkovatelem služeb cestovního ruchu“ každý zprostředkovatel uzavírající přepravní smlouvy jménem cestujícího; |
| --- | --- |

j)

„zprostředkovatelem služeb cestovního ruchu“ každý zprostředkovatel uzavírající přepravní smlouvy jménem cestujícího;

| k) | „poskytovatelem souborných služeb cestovního ruchu“ organizátor ▐ ve smyslu čl. 2 odst. 2 ▐ směrnice 90/314/EHS, odlišný od dopravce; |
| --- | --- |

k)

„poskytovatelem souborných služeb cestovního ruchu“ organizátor ▐ ve smyslu čl. 2 odst. 2 ▐ směrnice 90/314/EHS, odlišný od dopravce;

| l) | „osobou se zdravotním postižením“ nebo „osobou se sníženou pohyblivostí“ osoba, jejíž pohyblivost je při použití dopravního prostředku snížena v důsledku jakéhokoli tělesného postižení (smyslového nebo pohybového, trvalého nebo dočasného), mentálního postižení či nezpůsobilosti, popřípadě jakékoli jiné příčiny zdravotního postižení nebo věku a jejíž stav vyžaduje, aby jejím potřebám byla věnována odpovídající pozornost a byli jí přizpůsobeny služby, které jsou poskytovány všem cestujícím; |
| --- | --- |

l)

„osobou se zdravotním postižením“ nebo „osobou se sníženou pohyblivostí“ osoba, jejíž pohyblivost je při použití dopravního prostředku snížena v důsledku jakéhokoli tělesného postižení (smyslového nebo pohybového, trvalého nebo dočasného), mentálního postižení či nezpůsobilosti, popřípadě jakékoli jiné příčiny zdravotního postižení nebo věku a jejíž stav vyžaduje, aby jejím potřebám byla věnována odpovídající pozornost a byli jí přizpůsobeny služby, které jsou poskytovány všem cestujícím;

| m) | „podmínkami přístupu“ příslušné normy, pokyny a informace týkající se přístupnosti autobusů nebo určených terminálů včetně jejich zařízení pro osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí; |
| --- | --- |

m)

„podmínkami přístupu“ příslušné normy, pokyny a informace týkající se přístupnosti autobusů nebo určených terminálů včetně jejich zařízení pro osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí;

| n) | „rezervací“ zamluvení místa v autobusu či autokaru linkové dopravy na určitou dobu odjezdu; |
| --- | --- |

n)

„rezervací“ zamluvení místa v autobusu či autokaru linkové dopravy na určitou dobu odjezdu;

| o) | „terminálem“ terminál obsluhovaný personálem, kde má v rámci určité trasy a podle jízdního řádu zastavit spoj linkové dopravy za účelem nástupu nebo výstupu cestujících, vybavený zařízením, jako je přepážka pro odbavení, čekárna nebo výdejna přepravních dokladů; |
| --- | --- |

o)

„terminálem“ terminál obsluhovaný personálem, kde má v rámci určité trasy a podle jízdního řádu zastavit spoj linkové dopravy za účelem nástupu nebo výstupu cestujících, vybavený zařízením, jako je přepážka pro odbavení, čekárna nebo výdejna přepravních dokladů;

| p) | „autobusovou zastávkou“ jakákoli zastávka jiná než terminál, kde má v rámci určité trasy a podle jízdního řádu zastavit spoj linkové dopravy za účelem nástupu nebo výstupu cestujících; |
| --- | --- |

p)

„autobusovou zastávkou“ jakákoli zastávka jiná než terminál, kde má v rámci určité trasy a podle jízdního řádu zastavit spoj linkové dopravy za účelem nástupu nebo výstupu cestujících;

| q) | „provozovatelem terminálu“ organizační subjekt v členském státě, který odpovídá za provozování určeného terminálu; |
| --- | --- |

q)

„provozovatelem terminálu“ organizační subjekt v členském státě, který odpovídá za provozování určeného terminálu;

| r) | „zrušením“ neuskutečnění spoje linkové dopravy, který byl původně naplánován; |
| --- | --- |

r)

„zrušením“ neuskutečnění spoje linkové dopravy, který byl původně naplánován;

| s) | „zpožděním“ rozdíl mezi dobou plánovaného odjezdu spoje linkové dopravy podle zveřejněného jízdního řádu a dobou skutečného odjezdu. |
| --- | --- |

s)

„zpožděním“ rozdíl mezi dobou plánovaného odjezdu spoje linkové dopravy podle zveřejněného jízdního řádu a dobou skutečného odjezdu.

Článek 4

Přepravní doklady a nediskriminační smluvní podmínky

1.   Dopravci vystaví cestujícímu přepravní doklad, pokud jej k přepravě neopravňuje jiný dokument. Přepravní doklad může mít elektronickou podobu.

2.   Aniž jsou dotčeny sociální tarify, jsou smluvní podmínky a tarify uplatňované dopravci nabízeny široké veřejnosti bez jakékoli přímé či nepřímé diskriminace na základě státní příslušnosti koncového zákazníka nebo místa usazení dopravců či prodejců přepravních dokladů v Unii.

Článek 5

Další provádějící strany

1.   Je-li plnění povinností podle tohoto nařízení svěřeno provádějícímu dopravci, prodejci přepravních dokladů nebo jakékoli jiné osobě, odpovídá dotyčný dopravce, zprostředkovatel služeb cestovního ruchu, poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu či provozovatel terminálu, jenž tyto závazky svěřil, i nadále za jednání nebo opomenutí této provádějící strany.

2.   Strana, které dopravce, zprostředkovatel služeb cestovního ruchu, poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu či provozovatel terminálu plnění povinnosti svěří, vedle toho rovněž podléhá ustanovením tohoto nařízení ve vztahu ke svěřené povinnosti.

Článek 6

Zákaz vyloučení odpovědnosti

1.   Nelze se zříci práv či omezit povinnosti vyplývající z tohoto nařízení, zejména odchylnými nebo omezujícími ustanoveními přepravní smlouvy.

2.   Dopravci mohou nabízet smluvní podmínky, které jsou pro cestující výhodnější než podmínky stanovené v tomto nařízení.

Kapitola II

Odškodnění a pomoc v případě nehod

Článek 7

Odpovědnost v případě úmrtí a zranění cestujících

1.   
  Podle této kapitoly odpovídají dopravci za ztrátu nebo škodu vyplývající z úmrtí nebo úrazu cestujících, které byly způsobeny nehodami, k nimž došlo během pobytu cestujícího ve vozidle nebo při nastupování nebo vystupování v souvislosti s poskytováním autobusových a autokarových dopravních služeb
  .

2.   
  Mimosmluvní odpovědnost dopravců za náhradu škody nepodléhá žádnému finančnímu limitu, byť by byl stanoven právními předpisy, úmluvou nebo smlouvou
  .

3.
     
  V případě veškerých náhrad škody do výše 220 000 EUR na cestujícího dopravce nevylučuje ani neomezuje svou odpovědnost tím, že prokáže, že vynaložil péči požadovanou podle odst. 4 písm. a), pokud celková částka výsledné požadované náhrady škody nepřekročí výši, do níž je požadováno povinné pojištění vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž má podnik provozující autobusovou nebo autokarovou dopravu své obvyklé sídlo, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění (11). V takovém případě je odpovědnost za škodu omezena na tuto částku.
  .

4.
     
  Dopravce nenese odpovědnost podle odstavce 1:

| a) | byla-li nehoda způsobena okolnostmi, které nemají původ v autobusovém a autokarovém provozu, nebo dopravce nemohl těmto okolnostem zabránit nebo odvrátit jejich následky přesto, že vynaložil péči odpovídající situaci; |
| --- | --- |

a)

byla-li nehoda způsobena okolnostmi, které nemají původ v autobusovém a autokarovém provozu, nebo dopravce nemohl těmto okolnostem zabránit nebo odvrátit jejich následky přesto, že vynaložil péči odpovídající situaci;

| b) | byla-li nehoda zaviněna cestujícím nebo způsobena jeho nedbalostí. |
| --- | --- |

b)

byla-li nehoda zaviněna cestujícím nebo způsobena jeho nedbalostí.

Žádné ustanovení v tomto nařízení:

| a) | neznamená, že dopravce je jedinou stranou, která je povinna poskytnout náhradu škody; ani |
| --- | --- |

a)

neznamená, že dopravce je jedinou stranou, která je povinna poskytnout náhradu škody; ani

| b) | neomezuje práva dopravce požadovat náhradu od jiné strany v souladu s použitelnými právními předpisy daného členského státu. |
| --- | --- |

b)

neomezuje práva dopravce požadovat náhradu od jiné strany v souladu s použitelnými právními předpisy daného členského státu.

Článek 8

Náhrada škody

1.
     
  V případě úmrtí cestujícího náhrada škody s ohledem na odpovědnost stanovenou v článku 7 zahrnuje:

| a) | veškeré nezbytné náklady vzniklé v souvislosti s úmrtím cestujícího, zvláště výdaje za převoz těla usmrcené osoby a náklady na pohřeb; |
| --- | --- |

a)

veškeré nezbytné náklady vzniklé v souvislosti s úmrtím cestujícího, zvláště výdaje za převoz těla usmrcené osoby a náklady na pohřeb;

| b) | náhradu škody podle odstavce 2, nenastala-li smrt okamžitě. |
| --- | --- |

b)

náhradu škody podle odstavce 2, nenastala-li smrt okamžitě.

2.
     
  V případě zranění nebo jiného poškození tělesného nebo duševního zdraví cestujícího náhrada škody zahrnuje:

| a) | veškeré nutné náklady, zejména náklady na ošetření a léčebnou péči a na přepravu; |
| --- | --- |

a)

veškeré nutné náklady, zejména náklady na ošetření a léčebnou péči a na přepravu;

| b) | odškodnění za majetkovou újmu, kterou cestující utrpěl v důsledku úplné nebo částečné pracovní neschopnosti nebo tím, že se zvětšily jeho potřeby. |
| --- | --- |

b)

odškodnění za majetkovou újmu, kterou cestující utrpěl v důsledku úplné nebo částečné pracovní neschopnosti nebo tím, že se zvětšily jeho potřeby.

3.
     
  Jestliže úmrtím cestujícího přijde osoba, vůči níž tento cestující měl nebo by byl měl zákonem stanovenou vyživovací povinnost, o výživné, je náhrada škody za tuto ztrátu rovněž vyplácena této osobě.

Článek 9

Okamžité praktické
  a ekonomické
  potřeby cestujících

V případě nehody, k níž došlo v souvislosti s autobusovým nebo autokarovým provozem, dopravce poskytne cestujícím ▐ pomoc s ohledem na jejich okamžité praktické potřeby po nehodě.
  Tato pomoc zahrnuje případně první pomoc, ubytování, stravu, oblečení, dopravu a výdaje na pohřeb
  .
  V případě úmrtí či zranění osoby dopravce dále poskytuje zálohy na pokrytí bezprostředních ekonomických potřeb, které jsou přiměřené utrpěné škodě, za podmínky, že existují zjevné důkazy, že za příčiny nehody nese odpovědnost dopravce.
  Žádná
  uskutečněná platba či poskytnutá
  pomoc nezakládá uznání odpovědnosti.

Článek 10

Odpovědnost za ztracená a poškozená zavazadla

1.
     
  Dopravci odpovídají za ztrátu nebo poškození zavazadel, která jim byla svěřena. Maximální částka náhrady škody činí 1 800 EUR na cestujícího.

2.
     
  V případě nehod vyplývajících z autobusového a autokarového provozu dopravci odpovídají za ztrátu nebo poškození osobních věcí, které měli cestující na sobě nebo při sobě jako příruční zavazadlo. Maximální částka náhrady škody činí 1 300 EUR na cestujícího.

3.
     
  Dopravce není odpovědný za ztráty nebo škody podle odstavců 1 a 2:

| a) | došlo-li ke ztrátě nebo poškození za okolností, které nemají původ v autobusovém a autokarovém provozu, nebo dopravce nemohl těmto okolnostem zabránit nebo odvrátit jejich následky přesto, že vynaložil péči odpovídající situaci; |
| --- | --- |

a)

došlo-li ke ztrátě nebo poškození za okolností, které nemají původ v autobusovém a autokarovém provozu, nebo dopravce nemohl těmto okolnostem zabránit nebo odvrátit jejich následky přesto, že vynaložil péči odpovídající situaci;

| b) | došlo-li ke ztrátě či poškození vinou cestujícího nebo jeho nedbalostí. |
| --- | --- |

b)

došlo-li ke ztrátě či poškození vinou cestujícího nebo jeho nedbalostí.

Kapitola III

Práva osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí

Článek 11

Právo na přepravu

1.   Dopravci, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu a poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu neodmítnou přijetí rezervace, vydání či jiné poskytnutí přepravního dokladu nebo nástup osob z důvodů zdravotního postižení nebo snížené pohyblivosti.

2.   Rezervace a přepravní doklady se poskytují osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí bez jakýchkoli dodatečných nákladů.

Článek 12

Výjimky a zvláštní podmínky

1.   Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, mohou dopravci, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu a poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu odmítnout přijetí rezervace, vydání či jiné poskytnutí přepravního dokladu nebo nástup osoby z důvodů zdravotního postižení nebo snížené pohyblivosti:

| a) | s cílem dodržet platné požadavky na bezpečnost stanovené mezinárodními právními předpisy, právními předpisy Unie nebo členských států, nebo s cílem dodržet požadavky na zdraví a bezpečnost stanovené příslušnými orgány; |
| --- | --- |

a)

s cílem dodržet platné požadavky na bezpečnost stanovené mezinárodními právními předpisy, právními předpisy Unie nebo členských států, nebo s cílem dodržet požadavky na zdraví a bezpečnost stanovené příslušnými orgány;

| b) | pokud konstrukce vozidla nebo infrastruktura, včetně zastávek a terminálů, fyzicky neumožňuje nástup, výstup nebo přepravu osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí bezpečným a z provozního hlediska uskutečnitelným způsobem. |
| --- | --- |

b)

pokud konstrukce vozidla nebo infrastruktura, včetně zastávek a terminálů, fyzicky neumožňuje nástup, výstup nebo přepravu osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí bezpečným a z provozního hlediska uskutečnitelným způsobem.

2.   Odmítnou-li dopravci, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu či poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu přijmout rezervaci nebo vydat či jinak poskytnout přepravní doklad z důvodů uvedených v odstavci 1,
  informují
  dotyčnou osobu ▐ o přijatelné alternativní dopravě provozované daným dopravcem.

3.   Pokud má osoba se zdravotním postižením nebo osoba se sníženou pohyblivostí rezervaci nebo přepravní doklad a splnila požadavky podle čl. 16 odst. 1 písm. a), a přesto je jí odepřen nástup z důvodu jejího zdravotního postižení nebo snížené pohyblivosti, nabídne se této osobě a osobě tuto osobu doprovázející podle odstavce 4 tohoto článku možnost rozhodnout se mezi:

| a) | právem na náhradu jízdného a případnou bezplatnou zpáteční přepravu do původního místa odjezdu při nejbližší příležitosti, v souladu s přepravní smlouvou; a |
| --- | --- |

a)

právem na náhradu jízdného a případnou bezplatnou zpáteční přepravu do původního místa odjezdu při nejbližší příležitosti, v souladu s přepravní smlouvou; a

| b) | vyjma případů, kdy to není možné, pokračováním v cestě nebo přesměrováním přiměřenou náhradní dopravou do místa určení v souladu s přepravní smlouvou. |
| --- | --- |

b)

vyjma případů, kdy to není možné, pokračováním v cestě nebo přesměrováním přiměřenou náhradní dopravou do místa určení v souladu s přepravní smlouvou.

Právo na náhradu peněz zaplacených za přepravní doklad není dotčeno neprovedením oznámení podle čl. 16 odst. 1 písm. a).

4.   
  Pokud dopravce, zprostředkovatel služeb cestovního ruchu nebo poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu odmítne přijmout rezervaci či vydat nebo jinak poskytnout přepravní doklad nebo přijmout na palubu vozidla osobu se zdravotním postižením či sníženou pohyblivostí z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, nebo tvoří-li posádku dotčeného vozidla pouze jedna osoba, která toto vozidlo řídí a která nemůže poskytnout osobě se zdravotním postižením či osobě se sníženou pohyblivostí veškerou pomoc, jak ji stanoví příloha I části b), může osoba
  se zdravotním postižením nebo
  osoba
  se sníženou pohyblivostí
  požadovat, aby ji
  doprovázela jiná osoba, která je schopná dotyčné osobě se zdravotním postižením nebo osobě se sníženou pohyblivostí poskytnout potřebnou pomoc. Této doprovázející osobě je přeprava poskytnuta bezplatně a je jí pokud možno poskytnuto místo vedle osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí.

5.   Pokud dopravci, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu nebo poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu využijí odstavce 1, neprodleně informují osobu se zdravotním postižením nebo osobu se sníženou pohyblivostí o důvodech a na požádání dotčenou osobu informují do pěti pracovních dnů písemně.

Článek 13

Přístupnost a informace

1.   Ve spolupráci s organizacemi zastupujícími osoby se zdravotním postižením nebo osoby se sníženou pohyblivostí dopravci a provozovatelé terminálů, případně prostřednictvím vlastních organizací, zavedou nebo zachovávají již zavedené nediskriminační podmínky přístupu platné pro přepravu osob se zdravotním postižením nebo osob se sníženou pohyblivostí.

2.   Dopravci a provozovatelé terminálů zveřejní podmínky přístupu podle odstavce 1
  v přístupných formátech
  , a to v jazycích, v nichž se obvykle zveřejňují informace pro všechny cestující.
  Při poskytování těchto informací je zvláštní pozornost věnována potřebám osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí.

3.
     
  Dopravci na žádost neprodleně zpřístupní mezinárodní právní předpisy, právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, které stanoví bezpečnostní požadavky, na nichž jsou založena nediskriminační pravidla pro přístup. Je nutné je poskytovat v přístupných formátech.

4.   Poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu zpřístupní podmínky přístupu podle odstavce 1, které se vztahují na cesty v rámci souborných služeb pro cesty, pobyty a zájezdy, které organizují, prodávají nebo nabízejí k prodeji.

5.   Informace o podmínkách přístupu podle odstavců 2 a 4 se na žádost cestujícího poskytují ve fyzické podobě.

6.   Dopravci, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu a poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu zajistí, aby všechny příslušné obecné informace týkající se cesty a podmínek přepravy, byly osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí dostupné ve vhodné a přístupné podobě, případně včetně elektronické rezervace a informací poskytovaných on-line. Informace se na žádost cestujícího poskytují ve fyzické podobě.

Článek 14

Určení terminálů

Členské státy určí autobusové a autokarové terminály, na nichž je poskytována pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí. Členské státy o tom uvědomí Komisi. Komise zpřístupní na internetu seznam určených autobusových a autokarových terminálů.

Článek 15

Právo na pomoc na určených terminálech a v autobusech a autokarech

1.   ▐ Dopravci a provozovatelé terminálů na terminálech určených členským státem
  poskytují
  , v rámci svých příslušných oblastí pravomocí, bezplatně pomoc ▐ pro osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí
  přinejmenším v rozsahu uvedeném v příloze I části a)
  .

2.   ▐ Dopravci
  poskytují
  v autobusech a autokarech bezplatně pomoc ▐ pro osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí
  přinejmenším v rozsahu uvedeném v příloze I části b)
  .

Článek 16

Podmínky poskytování pomoci

1.   Dopravci a provozovatelé terminálů spolupracují s cílem poskytnout pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí za těchto podmínek:

| a) | dopravci, provozovatelé terminálu, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu nebo poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu jsou nejpozději
  24 hodin
  předem vyrozuměni o tom, že daná osoba bude pomoc potřebovat; a |
| --- | --- |

a)

dopravci, provozovatelé terminálu, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu nebo poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu jsou nejpozději
  24 hodin
  předem vyrozuměni o tom, že daná osoba bude pomoc potřebovat; a

| b) | dotyčné osoby se dostaví na určené místo:






  i) | v čase stanoveném předem dopravcem, který nepředchází oznámenou dobu odjezdu o více než 60 minut,
  pokud se dopravce a dotčený cestující nedohodli na kratší lhůtě,
  nebo |
| --- | --- | --- |

b)

dotyčné osoby se dostaví na určené místo:

i)

v čase stanoveném předem dopravcem, který nepředchází oznámenou dobu odjezdu o více než 60 minut,
  pokud se dopravce a dotčený cestující nedohodli na kratší lhůtě,
  nebo

| ii) | není-li tento čas stanoven, nejpozději 30 minut před oznámenou dobou odjezdu. |
| --- | --- |

ii)

není-li tento čas stanoven, nejpozději 30 minut před oznámenou dobou odjezdu.

2.   Kromě ustanovení odstavce 1 osoby se zdravotním postižením či osoby se sníženou pohyblivostí v okamžiku rezervace či předem provedeného zakoupení přepravního dokladu dopravci, zprostředkovateli služeb cestovního ruchu nebo poskytovateli souborných služeb cestovního ruchu oznámí, že mají zvláštní potřeby ohledně míst k sezení, jsou-li si této potřeby v daném okamžiku vědomy.

3.   Dopravci, provozovatelé terminálů, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu a poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu přijmou veškerá nezbytná opatření s cílem usnadnit příjem oznámení o potřebě pomoci podaných osobami se zdravotním postižením nebo osobami se sníženou pohyblivostí. Tato povinnost platí na všech určených terminálech a jejich místech prodeje, včetně prodeje po telefonu nebo prostřednictvím internetu.

4.   Není-li učiněno žádné oznámení podle odst. 1 písm. a) a odstavce 2, vynaloží dopravci, provozovatelé terminálů, zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu a poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu veškeré přiměřené úsilí k zajištění pomoci tak, aby osoba se zdravotním postižením nebo osoba se sníženou pohyblivostí mohla nastoupit do odjíždějícího spoje, přestoupit na přípoj nebo vystoupit z přijíždějícího spoje, na který si zakoupila přepravní doklad.

5.   Provozovatelé terminálů určí místo v rámci terminálu nebo mimo něj, kde mohou osoby se zdravotním postižením či osoby se sníženou pohyblivostí oznámit příjezd a vyžádat si pomoc. Toto místo je zřetelně označeno ukazatelem a v přístupné podobě nabízí základní informace o terminálu a poskytované pomoci.

Článek 17

Předávání informací třetí straně

Obdrží-li zprostředkovatelé služeb cestovního ruchu nebo poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu oznámení podle čl. 16 odst. 1 písm. a), předají v rámci svých běžných úředních hodin co nejdříve informace dopravci nebo provozovateli terminálu.

Článek 18

Školení

1.   Dopravci a případně provozovatelé terminálů zavedou školení zaměřená na problematiku zdravotního postižení, včetně instruktáže, a zajistí, aby:

| a) | jejich personálu, jinému než řidičům, včetně zaměstnanců všech dalších provádějících stran, který přímo poskytuje pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, byla poskytnuto školení či instruktáž podle přílohy II částí a) a b); a |
| --- | --- |

a)

jejich personálu, jinému než řidičům, včetně zaměstnanců všech dalších provádějících stran, který přímo poskytuje pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, byla poskytnuto školení či instruktáž podle přílohy II částí a) a b); a

| b) | jejich personálu, včetně řidičů, kteří přicházejí do přímého styku s cestující veřejností nebo s problémy souvisejícími s cestující veřejností, byla poskytnuto školení či instruktáž podle přílohy II části a). |
| --- | --- |

b)

jejich personálu, včetně řidičů, kteří přicházejí do přímého styku s cestující veřejností nebo s problémy souvisejícími s cestující veřejností, byla poskytnuto školení či instruktáž podle přílohy II části a).

2.   Členský stát může na dobu nejvýše dvou let od ... (12) udělit výjimku z použití odst. 1 písm. b), pokud jde o školení řidičů.

Článek 19

Náhrada škody v souvislosti s invalidními vozíky a jiným vybavením umožňujícím pohyb

1.   Dopravci a provozovatelé terminálů odpovídají za případnou jimi způsobenou ztrátu nebo poškození invalidních vozíků, jiného vybavení umožňujícího pohyb nebo pomocného vybavení ▐. Ztrátu nebo poškození nahradí dopravce nebo provozovatel terminálu odpovědný za tuto ztrátu nebo poškození.

2.   Náhrada podle odstavce 1 odpovídá nákladům na nahrazení nebo opravu ztraceného nebo poškozeného vybavení.

3.   V případě potřeby je vynaloženo veškeré úsilí, aby bylo rychle zajištěno dočasné náhradní vybavení. Invalidní vozíky, jiné vybavení umožňující pohyb nebo pomocné vybavení mají pokud možno technické a funkční vlastnosti podobné vlastnostem ztraceného nebo poškozeného vybavení.

▐

Kapitola IV

Práva cestujících v případě zrušení nebo zpoždění

Článek 20

Pokračování, přesměrování a náhrada jízdného

1.   Očekává-li dopravce důvodně, že dojde ke zrušení nebo ke zpoždění spoje linkové dopravy při odjezdu z terminálu o více než 120 minut,
  nebo v případě nadměrného příjmu rezervací, je
  cestujícímu ihned
  nabídnuta
  možnost rozhodnout se mezi:

| a) | pokračováním nebo přesměrováním do cílového místa určení,
  bez jakýchkoli dalších nákladů a
  za podmínek srovnatelných s podmínkami stanovenými v přepravní smlouvě, při nejbližší příležitosti; |
| --- | --- |

a)

pokračováním nebo přesměrováním do cílového místa určení,
  bez jakýchkoli dalších nákladů a
  za podmínek srovnatelných s podmínkami stanovenými v přepravní smlouvě, při nejbližší příležitosti;

| b) | náhradou jízdného a případně bezplatnou zpáteční přepravou autobusem nebo autokarem do původního místa odjezdu, v souladu s přepravní smlouvou, při nejbližší příležitosti. |
| --- | --- |

b)

náhradou jízdného a případně bezplatnou zpáteční přepravou autobusem nebo autokarem do původního místa odjezdu, v souladu s přepravní smlouvou, při nejbližší příležitosti.

| c) | kromě náhrady jízdného uvedeného v písmeni b) má cestující právo na náhradu škody ve výši 50 % ceny jízdného, pokud dopravce nezajistí pokračování nebo přesměrování do cílového místa určení, jak stanoví písmeno a). Odškodnění je vyplaceno do jednoho měsíce po podání žádosti o náhradu škody. |
| --- | --- |

c)

kromě náhrady jízdného uvedeného v písmeni b) má cestující právo na náhradu škody ve výši 50 % ceny jízdného, pokud dopravce nezajistí pokračování nebo přesměrování do cílového místa určení, jak stanoví písmeno a). Odškodnění je vyplaceno do jednoho měsíce po podání žádosti o náhradu škody.

2.
     
  Pokud autobus či autokar není provozuschopný, je cestujícím nabídnuta přeprava z místa, kde se nachází provozu neschopné vozidlo, do vhodného čekacího místa nebo terminálu, odkud je možné pokračovat v cestě.

3.   Je-li spoj linkové dopravy zrušen nebo je při odjezdu ze zastávky zpožděn o více než 120 minut, mají cestující právo na takové pokračování, přesměrování nebo náhradu jízdného ze strany dopravce.

4.   Úhrada náhrady jízdného stanovená v odst. 1 písm. b) a odstavci 3 se provede do 14 dnů po předložení nabídky nebo obdržení žádosti. Úhrada zahrnuje plnou cenu přepravního dokladu ve výši, za niž byl zakoupen, a to za část nebo části neuskutečněné cesty a za část nebo části již uskutečněné cesty, jestliže cesta nadále neslouží účelu podle původního cestovního plánu cestujícího. V případě cestovních průkazů nebo časových jízdenek odpovídá výše úhrady poměrné části plné ceny daného průkazu či dané jízdenky. Náhrada jízdného se uhradí v hotovosti, ledaže cestující přijme jinou podobu náhrady jízdného.

Článek 21

Informace

1.   Dojde-li ke zrušení nebo zpoždění odjezdu spoje linkové dopravy, informuje dopravce a případně provozovatel terminálu cestující, kteří odjíždějí z terminálu, o situaci co nejdříve, v každém případě však nejpozději 30 minut po plánovaném čase odjezdu, a o odhadovaném čase odjezdu ihned, jakmile je tato informace k dispozici.

2.   Zmeškají-li cestující z důvodu zrušení nebo zpoždění navazující spoj podle jízdního řádu, vynaloží dopravce, případně provozovatel terminálu, přiměřené úsilí, aby dotyčné cestující informoval o náhradních spojích.

3.   Dopravce nebo případně provozovatel terminálu zajistí, aby osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí obdržely informace požadované podle odstavců 1 a 2 v přístupné podobě.

Článek 22

Pomoc v případě zrušení nebo zpoždění odjezdu

1.   Pro cestu s plánovanou dobou delší než tři hodiny dopravce v případě zrušení nebo zpoždění odjezdu z terminálu o více než
  jednu hodinu
  nabídne cestujícím bezplatně:

| a) | lehké jídlo, jídlo nebo občerstvení v množství odpovídajícím čekací době nebo zpoždění, pokud je v autobuse nebo v terminálu dostupné nebo je lze bez větších obtíží dodat; |
| --- | --- |

a)

lehké jídlo, jídlo nebo občerstvení v množství odpovídajícím čekací době nebo zpoždění, pokud je v autobuse nebo v terminálu dostupné nebo je lze bez větších obtíží dodat;

| b) | hotelový pokoj
  nebo
  jiné
  ubytování, jakož i pomoc při zařizování dopravy mezi terminálem a místem ubytování v případech, kdy je nezbytný jeden nebo více noclehů. |
| --- | --- |

b)

hotelový pokoj
  nebo
  jiné
  ubytování, jakož i pomoc při zařizování dopravy mezi terminálem a místem ubytování v případech, kdy je nezbytný jeden nebo více noclehů.

2.   Při použití tohoto článku věnuje dopravce zvláštní pozornost potřebám osob se zdravotním postižením, osob se sníženou pohyblivostí a osob, které je doprovázejí.

Článek 23

Další nároky

Žádné ustanovení této kapitoly nebrání cestujícím domáhat se v souladu s vnitrostátním právem náhrady škody způsobené zrušením nebo zpožděním spoje linkové dopravy u vnitrostátních soudů.

Článek 24

Dodatečná opatření ve prospěch cestujících

Dopravci, za přispění zúčastněných stran, profesních sdružení a sdružení spotřebitelů, cestujících a osob se zdravotním postižením, spolupracují s cílem přijmout opatření na vnitrostátní úrovni nebo úrovni EU. Cílem těchto opatření je zlepšení péče o cestující, zejména v případě velkých zpoždění a přerušení cesty nebo zrušení spoje, přičemž zvláštní pozornost je věnována cestujícím se zvláštními potřebami souvisejícími s postižením, snížené schopnosti pohybu, nemoci, vyššího věku a těhotenství, doprovázejícím cestujícím a cestujícím s malými dětmi.

Kapitola V

Obecná pravidla týkající se informací a stížností

Článek 25

Právo na cestovní informace

Dopravci a provozovatelé terminálů poskytují cestujícím v rámci svých příslušných oblastí pravomoci
  od okamžiku rezervace a
  po celou dobu trvání cesty odpovídající informace,
  a to v přístupném formátu a v souladu s jednotným koncepčním modelem pro údaje a systémy veřejné dopravy
  .

Článek 26

Informace o právech cestujících

1.   Dopravci a provozovatelé terminálů v rámci svých příslušných oblastí pravomocí zajistí, aby byly cestujícím poskytovány odpovídající a srozumitelné informace o jejich právech podle tohoto nařízení
  při rezervaci a
  nejpozději při odjezdu. Informace jsou poskytovány na terminálech a případně na internetu
  v přístupném formátu a v souladu s jednotným koncepčním modelem pro údaje a systémy veřejné dopravy
  . Tyto informace zahrnují kontaktní údaje subjektu či subjektů příslušných pro prosazování, které daný členský stát určil podle čl. 29 odst. 1.

2.   Dopravci a provozovatelé terminálů mohou ke splnění informační povinnosti podle odstavce 1 používat shrnutí ustanovení tohoto nařízení připravené Komisí ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie, které jim bude k dispozici.

Článek 27

Stížnosti

Dopravci zavedou nebo zachovávají již zavedený mechanismus vyřizování stížností, které se týkají práv a povinnosti uvedených v
  tomto nařízení
  .

Článek 28

Podávání stížností

Chce-li cestující, na něhož se vztahuje toto nařízení, podat stížnost u dopravce ▐, předloží ji ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy byla linková doprava uskutečněna nebo kdy měla být uskutečněna. Dopravce oznámí cestujícímu do jednoho měsíce od obdržení stížnosti, zda byla jeho stížnost odůvodněná, zda byla zamítnuta nebo zda se stále projednává. Lhůta na poskytnutí konečné odpovědi nesmí být delší než
  dva
  měsíce od přijetí stížnosti.

Kapitola VI

Prosazování a vnitrostátní subjekty příslušné pro prosazování

Článek 29

Vnitrostátní subjekty příslušné pro prosazování

1.   Každý členský stát určí ▐ existující subjekt či subjekty odpovědné za prosazování tohoto nařízení,
  nebo, neexistuje-li takový subjekt, určí nový subjekt
  . Každý subjekt přijme nezbytná opatření k zajištění souladu s tímto nařízením.

Každý subjekt je z hlediska své organizace, rozhodování o financování, právní struktury a procesu rozhodování nezávislý na dopravcích, poskytovatelích souborných služeb cestovního ruchu a provozovatelích terminálů.

2.   Členské státy informují Komisi o subjektu nebo subjektech, které byly určeny podle tohoto článku. ▐

3.   Každý cestující může příslušnému subjektu určenému podle odstavce 1 nebo jakémukoli jinému příslušnému subjektu určenému členským státem předložit ▐ stížnost na údajné porušení tohoto nařízení.

Členský stát může rozhodnout, že cestující nejprve podává stížnost ▐ dopravci,
  přičemž v takovém případě
  vnitrostátní subjekt příslušný pro prosazování nebo jakýkoli jiný příslušný subjekt určený členským státem jedná jako odvolací orgán v případě stížností, které nebyly vyřešeny podle článku 28.

Článek 30

Zpráva o prosazování

Do 1. června ... (13) a každé dva roky poté zveřejní subjekty příslušné pro prosazování určené podle čl. 29 odst. 1 zprávu o své činnosti v předchozích dvou kalendářních letech, přičemž tato zpráva bude zejména obsahovat popis opatření přijatých za účelem provedení tohoto nařízení a statistiky uplatněných stížností a sankcí.

Článek 31

Spolupráce mezi subjekty příslušnými pro prosazování

Vnitrostátní subjekty příslušné pro prosazování uvedené v čl. 29 odst. 1 si v případě potřeby vyměňují informace o své práci, zásadách pro rozhodování a postupech. Komise je při plnění tohoto úkolu podporuje.

Článek 32

Sankce

Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato pravidla a opatření do ... (14) Komisi a neprodleně jí oznámí veškeré pozdější změny, které se jich dotýkají.

Kapitola VII

Závěrečná ustanovení

Článek 33

Zpráva

Do ... (15) Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování a účincích tohoto nařízení. Ke zprávě se v případě potřeby připojí návrhy právních předpisů, kterými se ustanovení tohoto nařízení podrobně provádějí nebo mění.

Článek 34

Změna nařízení (ES) č. 2006/2004

V příloze nařízení (ES) č. 2006/2004 se doplňuje nový bod, který zní:

| „18. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 ze dne ... o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě (16)
   (18). |
| --- | --- |

„18.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 ze dne ... o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě (16)
   (18).

Článek 35

Článek 35

Vstup v platnost

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od ... (19).

19

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 99.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. dubna 2009 (Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 312), postoj Rady ze dne 11. března 2010 (Úř. věst. C 122 E, 11.5.2010, s. 1) a postoj Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010.

2

(3)  Úř. věst. L 226, 10.9.2003, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 158, 23.6.1990, s. 59.

4

(5)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  Úř. věst. L 364, 9.12.2004, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22.

7

(8)  Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 37.

8

(9)  Úř. věst. vložte prosím tři měsíce od data použitelnosti tohoto nařízení.

9

(10)  Úř. věst. vložte prosím pět let od data použitelnosti tohoto nařízení.

10

(11)  

  Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 11.

11

Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 11.

(12)  Úř. věst. vložte prosím datum použitelnosti tohoto nařízení.

12

(13)  Úř. věst.: vložte prosím datum dva roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

13

(14)  Úř. věst.: vložte prosím datum použitelnosti tohoto nařízení.

14

(15)  Úř. věst.: vložte prosím datum tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

15

(16)  Úř. věst. L ... ()

16

(17)  Úř. věst.: vložte prosím odkaz na zveřejnění tohoto nařízení.“

(18)  Úř. věst.: vložte prosím číslo a datum přijetí tohoto nařízení.

18

(19)  Úř. věst.: vložte prosím datum dva roky ode dne vyhlášení tohoto nařízení.

19

Úterý, 6. července 2010PŘÍLOHA I

Pomoc poskytovaná osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí

a)   Pomoc na určených terminálech

Pomoc a opatření umožňující osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí:

| — | na určených místech oznámit svůj příjezd na terminál a svou žádost o pomoc; |
| --- | --- |

—

na určených místech oznámit svůj příjezd na terminál a svou žádost o pomoc;

| — | přemístit se z určeného místa k přepážce pro odbavení, do čekárny a na nástupiště. |
| --- | --- |

—

přemístit se z určeného místa k přepážce pro odbavení, do čekárny a na nástupiště.

| — | nastoupit do vozidla za pomoci výtahů, invalidních vozíků nebo případně jiné nezbytné pomoci, |
| --- | --- |

—

nastoupit do vozidla za pomoci výtahů, invalidních vozíků nebo případně jiné nezbytné pomoci,

| — | naložit zavazadla; |
| --- | --- |

—

naložit zavazadla;

| — | vyzvednout zavazadla; |
| --- | --- |

—

vyzvednout zavazadla;

| — | vystoupit z vozidla; |
| --- | --- |

—

vystoupit z vozidla;

| — | vzít si do autobusu nebo autokaru uznaného asistenčního psa; |
| --- | --- |

—

vzít si do autobusu nebo autokaru uznaného asistenčního psa;

| — | dostat se na sedadlo; |
| --- | --- |

—

dostat se na sedadlo;

b)   Pomoc ve vozidle

Pomoc a opatření umožňující osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí:

| — | získat nezbytné informace o cestě v přístupné podobě na základě žádosti cestujícího; |
| --- | --- |

—

získat nezbytné informace o cestě v přístupné podobě na základě žádosti cestujícího;

| — | přemístit se na toaletu, pokud je ve vozidle kromě řidiče přítomen další personál; |
| --- | --- |

—

přemístit se na toaletu, pokud je ve vozidle kromě řidiče přítomen další personál;

| — | nástup a výstup o přestávkách během cesty, je-li ve vozidle jiný personál než řidič. |
| --- | --- |

—

nástup a výstup o přestávkách během cesty, je-li ve vozidle jiný personál než řidič.

Úterý, 6. července 2010PŘÍLOHA II

Školení zaměřené na problematiku zdravotního postižení

a)   Školení zaměřené na problematiku zdravotního postižení

Školení personálu, který přichází do přímého styku s cestující veřejností, zahrnuje:

| — | povědomí o vhodném přístupu k cestujícím s tělesným, smyslovým (sluchovým a zrakovým) a skrytým postižením nebo se sníženými poznávacími schopnostmi, včetně toho, jak rozlišovat mezi různými schopnostmi osob, jejichž pohyblivost, orientace nebo komunikace mohou být sníženy; |
| --- | --- |

—

povědomí o vhodném přístupu k cestujícím s tělesným, smyslovým (sluchovým a zrakovým) a skrytým postižením nebo se sníženými poznávacími schopnostmi, včetně toho, jak rozlišovat mezi různými schopnostmi osob, jejichž pohyblivost, orientace nebo komunikace mohou být sníženy;

| — | překážky, s nimž se setkávají osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí, včetně překážek souvisejících s postoji a prostředím nebo překážek fyzických a překážek organizačních; |
| --- | --- |

—

překážky, s nimž se setkávají osoby se zdravotním postižením a osoby se sníženou pohyblivostí, včetně překážek souvisejících s postoji a prostředím nebo překážek fyzických a překážek organizačních;

| — | uznané asistenční psy, včetně úlohy a potřeb asistenčního psa; |
| --- | --- |

—

uznané asistenční psy, včetně úlohy a potřeb asistenčního psa;

| — | řešení neočekávaných událostí; |
| --- | --- |

—

řešení neočekávaných událostí;

| — | schopnosti v oblasti mezilidských vztahů a způsoby komunikace s neslyšícími a sluchově postiženými, zrakově postiženými, osobami s vadou řeči a osobami se sníženou poznávací schopností; |
| --- | --- |

—

schopnosti v oblasti mezilidských vztahů a způsoby komunikace s neslyšícími a sluchově postiženými, zrakově postiženými, osobami s vadou řeči a osobami se sníženou poznávací schopností;

| — | jak opatrně manipulovat s invalidními vozíky a dalšími pomůckami umožňujícími pohyb, aby se zabránilo jejich poškození (pro všechny případné pracovníky, kteří odpovídají za případnou manipulaci se zavazadly). |
| --- | --- |

—

jak opatrně manipulovat s invalidními vozíky a dalšími pomůckami umožňujícími pohyb, aby se zabránilo jejich poškození (pro všechny případné pracovníky, kteří odpovídají za případnou manipulaci se zavazadly).

b)   Školení zaměřené na pomoc osobám se zdravotním postižením

Školení pracovníků, kteří přímo pomáhají osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, zahrnuje:

| — | jak pomoci uživatelům invalidních vozíků při přesunu na invalidní vozík a z invalidního vozíku; |
| --- | --- |

—

jak pomoci uživatelům invalidních vozíků při přesunu na invalidní vozík a z invalidního vozíku;

| — | schopnosti pro poskytování pomoci osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, kteří cestují s uznaným asistenčním psem, včetně úlohy a potřeb těchto psů; |
| --- | --- |

—

schopnosti pro poskytování pomoci osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, kteří cestují s uznaným asistenčním psem, včetně úlohy a potřeb těchto psů;

| — | techniky doprovázení zrakově postižených cestujících a zacházení s uznanými asistenčními psy a jejich přeprava; |
| --- | --- |

—

techniky doprovázení zrakově postižených cestujících a zacházení s uznanými asistenčními psy a jejich přeprava;

| — | znalost jednotlivých druhů vybavení, které mohou pomoci osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, a schopnost s tímto vybavením manipulovat; |
| --- | --- |

—

znalost jednotlivých druhů vybavení, které mohou pomoci osobám se zdravotním postižením a osobám se sníženou pohyblivostí, a schopnost s tímto vybavením manipulovat;

| — | použití vybavení pro pomoc při nástupu a výstupu a znalost příslušných technik pomoci při nástupu a výstupu, které zajišťuji bezpečnost a důstojnost osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí; |
| --- | --- |

—

použití vybavení pro pomoc při nástupu a výstupu a znalost příslušných technik pomoci při nástupu a výstupu, které zajišťuji bezpečnost a důstojnost osob se zdravotním postižením a osob se sníženou pohyblivostí;

| — | pochopení potřeby spolehlivé a profesionální pomoci. Rovněž povědomí o tom, že některé osoby se zdravotním postižením mohou během cesty prožívat pocity zranitelnosti pro svou závislost na poskytované pomoci; |
| --- | --- |

—

pochopení potřeby spolehlivé a profesionální pomoci. Rovněž povědomí o tom, že některé osoby se zdravotním postižením mohou během cesty prožívat pocity zranitelnosti pro svou závislost na poskytované pomoci;

| — | znalost první pomoci. |
| --- | --- |

—

znalost první pomoci.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/168

---

Úterý, 6. července 2010Práva cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách ***II

P7_TA(2010)0257

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách, kterým se mění nařízení (ES) č. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/ – 2008/0246(COD))

2011/C 351 E/29

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (14849/3/2009– C7-0076/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2008)0816),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 a čl. 80 odst. 2 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0476/2008),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2009 (2),

po konzultaci s Výborem regionů,

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A7-0177/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Texty přijaté dne 23.4.2009, P6_TA(2009)0280.

(2)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 89.

---

Úterý, 6. července 2010P7_TC2-COD(2008)0246

Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 6. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1177/2010)

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/169

---

Úterý, 6. července 2010Inteligentní dopravní systémy v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy ***II

P7_TA(2010)0258

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

2011/C 351 E/30

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady při prvním čtení (06103/4/2010 – C7-0119/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2008)0887),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0512/2008),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7 a čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. května 2009 (2),

po konzultaci s Výborem regionů,

s ohledem na články 70 a 72 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A7-0211/2010),

| 1. | schvaluje postoj Rady; |
| --- | --- |

1.

schvaluje postoj Rady;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 4. | konstatuje, že akt je přijat v souladu s postojem Rady; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že akt je přijat v souladu s postojem Rady;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 6. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co bude ověřeno, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

6.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co bude ověřeno, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Přijaté texty, 23.4.2009, P6_TA(2009)0283.

(2)  Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 85.

---

Úterý, 6. července 2010PŘÍLOHA

Prohlášení

týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy

Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie

„Evropský parlament, Rada a Komise prohlašují, že ustanoveními této směrnice nejsou dotčeny budoucí postoje orgánů, pokud jde o provádění článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie nebo individuálních legislativních aktů obsahujících taková ustanovení.“

Prohlášení Komise k zavedení prioritních činností týkajících se inteligentních dopravních systémů (ITS)

Prohlášení Komise k zavedení prioritních činností týkajících se inteligentních dopravních systémů (ITS)

| „1. | Článek 6 odst. 2 znění postoje Rady v první čtení zní takto:






  2. | Komise usiluje o přijetí specifikací pro jednu nebo více prioritních činností nejpozději do ... (1).
  Nejpozději do 12 měsíců po přijetí nezbytných specifikací pro určitou prioritní činnost Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě, v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie a po provedení posouzení dopadů, včetně analýzy nákladů a přínosů, návrh na zavedení této prioritní činnosti. |
| --- | --- | --- |

„1.

Článek 6 odst. 2 znění postoje Rady v první čtení zní takto:

2.

Komise usiluje o přijetí specifikací pro jednu nebo více prioritních činností nejpozději do ... (1).

Nejpozději do 12 měsíců po přijetí nezbytných specifikací pro určitou prioritní činnost Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě, v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie a po provedení posouzení dopadů, včetně analýzy nákladů a přínosů, návrh na zavedení této prioritní činnosti.

| 2. | Na základě informací, jež jsou v současné době dostupné, zastává Komise názor, že pro přijetí nezbytných specifikací pro prioritní činnosti uvedené v článku 3 by se mohlo počítat s tímto předběžným harmonogramem:

  Tabulka 1:   Předběžný harmonogram pro přijetí nezbytných specifikací pro prioritní činnosti







  Specifikace pro: | Nejpozději do konce roku: |
| --- | --- | --- |
| poskytování multimodálních cestovních informačních služeb v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. a) | 2014 |
| poskytování multimodálních cestovních informačních služeb v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. b) | 2013 |
| údaje a postupy pro případné bezplatné poskytování minimálních všeobecných dopravních informací souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, jak je stanoveno v čl. 3 písm. c); | 2012 |
| harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. d); | 2012 |
| poskytování informačních služeb, pokud jde o bezpečná a zajištěná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla, jak je stanoveno v čl. 3 písm. e); | 2012 |
| poskytování rezervačních služeb, pokud jde o bezpečná a zajištěná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla, jak je stanoveno v čl. 3 písm. f). | 2013 |

2.

Na základě informací, jež jsou v současné době dostupné, zastává Komise názor, že pro přijetí nezbytných specifikací pro prioritní činnosti uvedené v článku 3 by se mohlo počítat s tímto předběžným harmonogramem:

Tabulka 1:   Předběžný harmonogram pro přijetí nezbytných specifikací pro prioritní činnosti

Specifikace pro:

Nejpozději do konce roku:

poskytování multimodálních cestovních informačních služeb v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. a)

2014

poskytování multimodálních cestovních informačních služeb v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. b)

2013

údaje a postupy pro případné bezplatné poskytování minimálních všeobecných dopravních informací souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, jak je stanoveno v čl. 3 písm. c);

2012

harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé EU, jak je stanoveno v čl. 3 písm. d);

2012

poskytování informačních služeb, pokud jde o bezpečná a zajištěná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla, jak je stanoveno v čl. 3 písm. e);

2012

poskytování rezervačních služeb, pokud jde o bezpečná a zajištěná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla, jak je stanoveno v čl. 3 písm. f).

2013

Tento předběžný harmonogram vychází z předpokladu, že dohody ohledně směrnice o ITS mezi Evropským parlamentem a Radou bude dosaženo na začátku druhého čtení počátkem roku 2010.“

Prohlášení Komise o odpovědnosti

Prohlášení Komise o odpovědnosti

„Zavádění a užívání aplikací a služeb inteligentních dopravních systémů (ITS) může vyvolat řadu otázek souvisejících s odpovědností, které mohou být značnou překážkou pro široké rozšíření některých služeb ITS na trhu. Řešení těchto otázek je jednou z prioritních činností, které Komise představila ve svém akčním plánu pro ITS.

Komise bude s ohledem na stávající předpisy upravující odpovědnost na úrovni Společenství i členských států, a zejména na směrnici 1999/34/ES, pečlivě sledovat vývoj v členských státech, pokud jde o zavádění a užívání aplikací a služeb ITS. Pokud to bude nezbytné a vhodné, vypracuje Komise pokyny o odpovědnosti, popisující zejména povinnosti zúčastněných stran v souvislosti s prováděním a užíváním aplikací a služeb ITS.“

Prohlášení Komise o oznamování aktů v přenesené pravomoci

Prohlášení Komise o oznamování aktů v přenesené pravomoci

„Aby Evropskému parlamentu a Radě umožnila uplatnit jejich práva ve lhůtách stanovených příslušnými legislativními akty, bere Evropská komise na vědomí, že kromě případů, kdy legislativní akt stanoví postup pro naléhavé případy, Evropský parlament a Rada předpokládají, že oznámení o aktech v přenesené pravomoci zohledňuje období institucionálních prázdnin orgánů (zimní, letní a během evropských voleb), a je připravena podle toho jednat.“

---

(1)  Úř. věst.: vložte prosím datum odpovídající třiceti měsícům od vstupu této směrnice v platnost.

1

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/171

---

Úterý, 6. července 2010Ohlašovací formality lodí připlouvajících do přístavů nebo odplouvajících z nich ***I

P7_TA(2010)0259

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich a kterou se zrušuje směrnice 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6–0030/2009 – 2009/0005(COD))

2011/C 351 E/31

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0011),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 80 odst. 2 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6–0030/2009),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 4. listopadu 2009 (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 17. června 2009 (2),

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0064/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | souhlasí se společnými prohlášeními Parlamentu, rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

souhlasí se společnými prohlášeními Parlamentu, rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 131.

(2)  Úř. věst. C 211, 4.9.2009, s. 65.

---

Úterý, 6. července 2010P7_TC1-COD(2009)0005

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../EU o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2010/65/EU)

Úterý, 6. července 2010PŘÍLOHA

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o výjimce z povinných lodivodských služeb

V zájmu usnadnění pobřežní plavby a s ohledem na standardy lodivodských služeb platných v mnoha členských státech a na úlohu námořních lodivodů a ochranu mořského prostředí považují Evropský parlament, Rada a Komise za nutné, aby byl posouzen rámec pro udílení výjimek z povinných lodivodských služeb v evropských námořních přístavech v souladu s cílem, který Komise uvádí ve svém sdělení o vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek a ve sdělení o evropské přístavní politice (KOM(2007)0616), a u vědomí toho, že každé pilotní vody vyžadují vysoce specializované zkušenosti a znalosti místních podmínek. Komise tuto otázku v brzké době posoudí ve spolupráci se zainteresovanými strany z hlediska významu bezpečnosti na moři a ochrany mořského prostředí a se zvláštním důrazem na uplatňování relevantních, transparentních a přiměřených podmínek. Výsledky svého posouzení sdělí ostatním orgánů a případně navrhne další opatření.

Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie

Evropský parlament, Rada a Komise prohlašují, že touto směrnicí nejsou dotčeny případné budoucí postoje orgánů k provádění článku 290 SFEU ani jednotlivé legislativní akty obsahující taková ustanovení.

Prohlášení Komise k oznamování aktů v přenesené pravomoci

Evropská komise bere na vědomí, že Evropský parlament a Rada se domnívají, že s výjimkou případů, kdy legislativní akt stanovuje naléhavý postup, je třeba při oznamování aktu v přenesené pravomoci brát ohled na období přerušení činnosti orgánů (zimní a letní prázdniny a evropské volby), aby Evropský parlament a Rada mohly plně uplatňovat svá práva ve lhůtách stanovených v příslušných legislativních aktech, a je připravena v souladu s tím jednat.

---

Středa, 7. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/174

---

Středa, 7. července 2010Nové potraviny ***II

P7_TA(2010)0266

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

2011/C 351 E/32

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (11261/3/2009 – C7-0078/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2007)0872),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 95 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0027/2008),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1),

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7 a čl. 114 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. května 2008 (2),

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0152/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 236.

(2)  Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 81.

---

Středa, 7. července 2010P7_TC2-COD(2008)0002

Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušují nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům: ▐

| (1) | Při provádění politik Unie a s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a ochrany spotřebitele, jakož i vysokou úroveň ochrany životních podmínek zvířat a životního prostředí. V každém případě by se navíc měla uplatňovat zásada předběžné opatrnosti stanovená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin

   (3). |
| --- | --- |

(1)

Při provádění politik Unie a s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a ochrany spotřebitele, jakož i vysokou úroveň ochrany životních podmínek zvířat a životního prostředí. V každém případě by se navíc měla uplatňovat zásada předběžné opatrnosti stanovená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin

   (3).

| (2) | Při provádění politik Unie je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví
  , jež
  by měla
  mít přednost před fungováním vnitřního trhu
  . |
| --- | --- |

(2)

Při provádění politik Unie je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví
  , jež
  by měla
  mít přednost před fungováním vnitřního trhu
  .

| (3) | Článek 13 Smlouvy o fungování EU objasňuje, že při stanovování a provádění politik Unie a členské státy mají plně zohledňovat požadavky na dobré životní podmínky zvířat jako vnímajících bytostí. |
| --- | --- |

(3)

Článek 13 Smlouvy o fungování EU objasňuje, že při stanovování a provádění politik Unie a členské státy mají plně zohledňovat požadavky na dobré životní podmínky zvířat jako vnímajících bytostí.

| (4) | Normy stanovené v právních předpisech Unie se musí vztahovat na veškeré potraviny uváděné na trh v Unii, včetně potravin dovážených ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(4)

Normy stanovené v právních předpisech Unie se musí vztahovat na veškeré potraviny uváděné na trh v Unii, včetně potravin dovážených ze třetích zemí.

| (5) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 3. září 2008 o klonování zvířat za účelem výroby potravin

   (4)

  vyzval Komisi, aby předložila návrhy zakazující za účelem výroby potravin i) klonování zvířat, ii) chov klonovaných zvířat nebo jejich potomků, iii) přístup na trh masným a mléčným výrobkům pocházejícím z klonovaných zvířat nebo jejich potomků a iv) dovoz klonovaných zvířat, jejich potomků, spermatu a embryí klonovaných zvířat nebo jejich potomků, a dovoz masných či mléčných výrobků pocházejících z klonovaných zvířat nebo jejich potomků. |
| --- | --- |

(5)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 3. září 2008 o klonování zvířat za účelem výroby potravin

   (4)

  vyzval Komisi, aby předložila návrhy zakazující za účelem výroby potravin i) klonování zvířat, ii) chov klonovaných zvířat nebo jejich potomků, iii) přístup na trh masným a mléčným výrobkům pocházejícím z klonovaných zvířat nebo jejich potomků a iv) dovoz klonovaných zvířat, jejich potomků, spermatu a embryí klonovaných zvířat nebo jejich potomků, a dovoz masných či mléčných výrobků pocházejících z klonovaných zvířat nebo jejich potomků.

| (6) | Vědecký výbor Komise pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (SCENIHR) přijal ve dnech 28.–29. září 2005 stanovisko, v němž dospěl k závěru, že existují „velké mezery ve znalostech nezbytných pro posouzení rizik. To se týká charakterizace nanočástic, detekce a měření nanočástic, závislosti účinku na dávce, výskytu a perzistence nanočástic v lidském organismu a v životním prostředí i veškerých aspektů toxikologie a environmentální toxikologie souvisejících s nanočásticemi“. Stanovisko výboru SCENIHR dále upozornilo na skutečnost, že „stávající toxikologické a ekotoxikologické metody nemusejí být pro posouzení rizik souvisejících s nanočásticemi vhodné“. |
| --- | --- |

(6)

Vědecký výbor Komise pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (SCENIHR) přijal ve dnech 28.–29. září 2005 stanovisko, v němž dospěl k závěru, že existují „velké mezery ve znalostech nezbytných pro posouzení rizik. To se týká charakterizace nanočástic, detekce a měření nanočástic, závislosti účinku na dávce, výskytu a perzistence nanočástic v lidském organismu a v životním prostředí i veškerých aspektů toxikologie a environmentální toxikologie souvisejících s nanočásticemi“. Stanovisko výboru SCENIHR dále upozornilo na skutečnost, že „stávající toxikologické a ekotoxikologické metody nemusejí být pro posouzení rizik souvisejících s nanočásticemi vhodné“.

| (7) | Pravidla Unie týkající se nových potravin byla stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (5) a nařízením Komise (ES) č. 1852/2001 ze dne 20. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zveřejňování některých informací a pro ochranu informací poskytovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (6). V zájmu přehlednosti by měla být nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení (ES) č. 1852/2001 zrušena a nařízení (ES) č. 258/97 nahrazeno tímto nařízením. Doporučení Komise 97/618/ES ze dne 29. července 1997 o vědeckých hlediscích a předkládání nezbytných informací na podporu žádostí k uvádění na trh nových potravin a nových složek potravin a o přípravě prvních hodnotících zpráv podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (7) by tedy mělo být překonáno, pokud jde o nové potraviny. |
| --- | --- |

(7)

Pravidla Unie týkající se nových potravin byla stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (5) a nařízením Komise (ES) č. 1852/2001 ze dne 20. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zveřejňování některých informací a pro ochranu informací poskytovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (6). V zájmu přehlednosti by měla být nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení (ES) č. 1852/2001 zrušena a nařízení (ES) č. 258/97 nahrazeno tímto nařízením. Doporučení Komise 97/618/ES ze dne 29. července 1997 o vědeckých hlediscích a předkládání nezbytných informací na podporu žádostí k uvádění na trh nových potravin a nových složek potravin a o přípravě prvních hodnotících zpráv podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (7) by tedy mělo být překonáno, pokud jde o nové potraviny.

| (8) | Za účelem zajištění návaznosti na nařízení (ES) č. 258/97 by se měla jako kritérium pro určování novosti potravin zachovat skutečnost, že se tyto potraviny v Unii ve významné míře nepoužívaly k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, tedy dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 258/97. Používáním v Unii se rozumí používání v členských státech bez ohledu na den jejich přistoupení k Evropské unii. |
| --- | --- |

(8)

Za účelem zajištění návaznosti na nařízení (ES) č. 258/97 by se měla jako kritérium pro určování novosti potravin zachovat skutečnost, že se tyto potraviny v Unii ve významné míře nepoužívaly k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, tedy dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 258/97. Používáním v Unii se rozumí používání v členských státech bez ohledu na den jejich přistoupení k Evropské unii.

| (9) | ▐ Je třeba upřesnit ▐ stávající definici „nové potraviny“
  s vysvětlením kritérií novosti a aktualizovat ji
  nahrazením stávajících kategorií, s odkazem na obecnou definici potraviny obsaženou v nařízení
  (ES) č. 178/2002. |
| --- | --- |

(9)

▐ Je třeba upřesnit ▐ stávající definici „nové potraviny“
  s vysvětlením kritérií novosti a aktualizovat ji
  nahrazením stávajících kategorií, s odkazem na obecnou definici potraviny obsaženou v nařízení
  (ES) č. 178/2002.

| (10) | Za nové potraviny se podle tohoto nařízení považují potraviny s novou nebo záměrně modifikovanou primární molekulární strukturou, potraviny sestávající nebo izolované z mikroorganismů, hub či řas, nových kmenů mikroorganismů, u kterých nebyla prokázána historie bezpečného používání, a koncentráty látek, které se přirozeně vyskytují v rostlinách. |
| --- | --- |

(10)

Za nové potraviny se podle tohoto nařízení považují potraviny s novou nebo záměrně modifikovanou primární molekulární strukturou, potraviny sestávající nebo izolované z mikroorganismů, hub či řas, nových kmenů mikroorganismů, u kterých nebyla prokázána historie bezpečného používání, a koncentráty látek, které se přirozeně vyskytují v rostlinách.

| (11) | Mělo by být také jasně uvedeno, že
  potravina by měla být považována
  za novou, je-li při její výrobě uplatněna technologie, která se při výrobě
  potravin, jež mají být uvedeny na trh a spotřebovány,
  dříve nepoužívala. Toto nařízení by se mělo vztahovat zejména na nově vznikající technologie v oblasti chovu zvířat a procesu výroby potravin, které mají vliv na potraviny, a tudíž by mohly ovlivnit bezpečnost potraviny. Mezi nové potraviny by tedy měly patřit i potraviny získané
  z rostlin a
  zvířat, při jejichž
  pěstování či
  chovu bylo použito netradičních
  pěstitelských nebo
  chovatelských metod, a ▐ potraviny
  modifikované
  novými výrobními postupy
  , jako jsou nanotechnologie a nanověda
  , které mohou mít na potraviny vliv ▐. Potraviny získané z nových odrůd rostlin nebo z nových plemen zvířat pěstovaných či chovaných tradičními pěstitelskými nebo chovatelskými metodami by neměly být považovány za nové potraviny. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Mělo by být také jasně uvedeno, že
  potravina by měla být považována
  za novou, je-li při její výrobě uplatněna technologie, která se při výrobě
  potravin, jež mají být uvedeny na trh a spotřebovány,
  dříve nepoužívala. Toto nařízení by se mělo vztahovat zejména na nově vznikající technologie v oblasti chovu zvířat a procesu výroby potravin, které mají vliv na potraviny, a tudíž by mohly ovlivnit bezpečnost potraviny. Mezi nové potraviny by tedy měly patřit i potraviny získané
  z rostlin a
  zvířat, při jejichž
  pěstování či
  chovu bylo použito netradičních
  pěstitelských nebo
  chovatelských metod, a ▐ potraviny
  modifikované
  novými výrobními postupy
  , jako jsou nanotechnologie a nanověda
  , které mohou mít na potraviny vliv ▐. Potraviny získané z nových odrůd rostlin nebo z nových plemen zvířat pěstovaných či chovaných tradičními pěstitelskými nebo chovatelskými metodami by neměly být považovány za nové potraviny. ▐

| (12) | Klonování zvířat je v rozporu se směrnicí Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely

   (8),
  v jejíž příloze bod 20 stanoví, že se nesmějí používat způsoby přirozeného nebo umělého chovu, které způsobují nebo mohou způsobit utrpení nebo poškození dotčeným zvířatům. Potraviny vyráběné z klonovaných zvířat nebo jejich potomků nesmějí být proto uváděny na unijním seznamu. |
| --- | --- |

(12)

Klonování zvířat je v rozporu se směrnicí Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely

   (8),
  v jejíž příloze bod 20 stanoví, že se nesmějí používat způsoby přirozeného nebo umělého chovu, které způsobují nebo mohou způsobit utrpení nebo poškození dotčeným zvířatům. Potraviny vyráběné z klonovaných zvířat nebo jejich potomků nesmějí být proto uváděny na unijním seznamu.

| (13) | ▐
  Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie,
  zřízená
  rozhodnutím Komise ze dne 16. prosince 1997,
  ve svém stanovisku (č. 23) ze dne 16. ledna 2008 k etickým aspektům klonování zvířat za účelem získávání potravin uvedla, že „nevidí přesvědčivé argumenty, které by odůvodnily výrobu potravin z klonů a jejich potomků“. Vědecký výbor Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) došel ve svém stanovisku ze dne 15. července 2008 o klonování zvířat

   (9)

  k závěru, že „bylo zjištěno, že zdraví a dobré životní podmínky značné části klonů ... byly nepříznivě ovlivněny a často byly provázeny těžkými a smrtelnými následky pro zvířata“
  . |
| --- | --- |

(13)

▐
  Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie,
  zřízená
  rozhodnutím Komise ze dne 16. prosince 1997,
  ve svém stanovisku (č. 23) ze dne 16. ledna 2008 k etickým aspektům klonování zvířat za účelem získávání potravin uvedla, že „nevidí přesvědčivé argumenty, které by odůvodnily výrobu potravin z klonů a jejich potomků“. Vědecký výbor Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) došel ve svém stanovisku ze dne 15. července 2008 o klonování zvířat

   (9)

  k závěru, že „bylo zjištěno, že zdraví a dobré životní podmínky značné části klonů ... byly nepříznivě ovlivněny a často byly provázeny těžkými a smrtelnými následky pro zvířata“
  .

| (14) | Toto nařízení by se však nemělo vztahovat na potraviny získané z klonovaných zvířat a jejich potomků. Tyto potraviny je třeba upravit zvláštním nařízením přijatým řádným legislativním postupem a neměly by podléhat jednotnému povolovacímu postupu. Přede dnem použitelnosti tohoto nařízení by Komise měla předložit příslušný legislativní návrh. Do doby, než vstoupí nařízení o klonovaných zvířatech v platnost, by mělo být uvaleno moratorium na uvádění potravin vyráběných z klonovaných zvířat nebo jejich potomků na trh. |
| --- | --- |

(14)

Toto nařízení by se však nemělo vztahovat na potraviny získané z klonovaných zvířat a jejich potomků. Tyto potraviny je třeba upravit zvláštním nařízením přijatým řádným legislativním postupem a neměly by podléhat jednotnému povolovacímu postupu. Přede dnem použitelnosti tohoto nařízení by Komise měla předložit příslušný legislativní návrh. Do doby, než vstoupí nařízení o klonovaných zvířatech v platnost, by mělo být uvaleno moratorium na uvádění potravin vyráběných z klonovaných zvířat nebo jejich potomků na trh.

| (15) | Měla by být přijata prováděcí opatření stanovící
  další
  kritéria,
  která usnadní posouzení
  , zda se potravina v Unii před 15. květnem 1997 používala ve významné míře k lidské spotřebě. Pokud se potravina ▐ používala výlučně jako doplněk stravy nebo jeho složka podle směrnice
  Evropského parlamentu a Rady
  2002/46/ES
  ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy

   (10)

  před uvedeným datem
  ,
  lze
  ji ▐ po uvedeném dni uvádět na trh ▐ ke stejnému použití, aniž by se považovala za novou potravinu. Toto používání jako doplněk stravy nebo jako jeho složka by však nemělo být bráno v úvahu v případě posouzení, zda se potravina používala ve významné míře k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem 1997. Jiné způsoby používání dané potraviny
  , konkrétně jiné
  než jako doplněk stravy
  , musejí být proto
  povoleny v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(15)

Měla by být přijata prováděcí opatření stanovící
  další
  kritéria,
  která usnadní posouzení
  , zda se potravina v Unii před 15. květnem 1997 používala ve významné míře k lidské spotřebě. Pokud se potravina ▐ používala výlučně jako doplněk stravy nebo jeho složka podle směrnice
  Evropského parlamentu a Rady
  2002/46/ES
  ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy

   (10)

  před uvedeným datem
  ,
  lze
  ji ▐ po uvedeném dni uvádět na trh ▐ ke stejnému použití, aniž by se považovala za novou potravinu. Toto používání jako doplněk stravy nebo jako jeho složka by však nemělo být bráno v úvahu v případě posouzení, zda se potravina používala ve významné míře k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem 1997. Jiné způsoby používání dané potraviny
  , konkrétně jiné
  než jako doplněk stravy
  , musejí být proto
  povoleny v souladu s tímto nařízením.

| (16) | Využívání umělých nanomateriálů při výrobě potravin by se mohlo s dalším rozvojem technologie zvýšit. V zájmu zajištění vysoké ochrany lidského zdraví ▐ je nezbytné vypracovat jednotnou definici
  umělých nanomateriálů
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Využívání umělých nanomateriálů při výrobě potravin by se mohlo s dalším rozvojem technologie zvýšit. V zájmu zajištění vysoké ochrany lidského zdraví ▐ je nezbytné vypracovat jednotnou definici
  umělých nanomateriálů
  .
  ▐

| (17) | Zkušební metody, které jsou v současnosti k dispozici, nejsou pro posouzení rizik spojených s nanomateriály dostačující. Je třeba bezodkladně vyvinout zkušební metody pro zkoušky nanomateriálů, při nichž nejsou používána zvířata
  . |
| --- | --- |

(17)

Zkušební metody, které jsou v současnosti k dispozici, nejsou pro posouzení rizik spojených s nanomateriály dostačující. Je třeba bezodkladně vyvinout zkušební metody pro zkoušky nanomateriálů, při nichž nejsou používána zvířata
  .

| (18) | V potravinových obalech by měly být přítomny pouze nanomateriály uvedené na seznamu povolených látek spolu s uvedením nejvyššího povoleného množství pro migraci do potravinářských produktů zabalených v takovém obalu nebo na tyto produkty. |
| --- | --- |

(18)

V potravinových obalech by měly být přítomny pouze nanomateriály uvedené na seznamu povolených látek spolu s uvedením nejvyššího povoleného množství pro migraci do potravinářských produktů zabalených v takovém obalu nebo na tyto produkty.

| (19) | Upravené potravinářské produkty
  vyrobené
  z existujících složek
  potravin
  dostupných na trhu v Unii,
  zejména
  ty, u nichž došlo k úpravě
  změnou složení nebo obsahu těchto složek potravin, by neměly být považovány za nové potraviny. ▐ |
| --- | --- |

(19)

Upravené potravinářské produkty
  vyrobené
  z existujících složek
  potravin
  dostupných na trhu v Unii,
  zejména
  ty, u nichž došlo k úpravě
  změnou složení nebo obsahu těchto složek potravin, by neměly být považovány za nové potraviny. ▐

| (20) | Pokud by se s přihlédnutím ke všem jeho vlastnostem mohla na určitý výrobek vztahovat definice „léčivého přípravku“ i definice výrobku, na který se vztahují jiné předpisy Unie, měla by se použít směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (11). Stanoví-li členský stát v souladu se směrnicí 2001/83/ES, že výrobek je léčivým přípravkem, mělo by mu být umožněno v tomto ohledu omezit v souladu s právem Unie jeho uvádění na trh. Léčivé přípravky jsou navíc vyloučeny z definice potraviny obsažené v nařízení (ES) č. 178/2002 a neměly by být předmětem tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Pokud by se s přihlédnutím ke všem jeho vlastnostem mohla na určitý výrobek vztahovat definice „léčivého přípravku“ i definice výrobku, na který se vztahují jiné předpisy Unie, měla by se použít směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (11). Stanoví-li členský stát v souladu se směrnicí 2001/83/ES, že výrobek je léčivým přípravkem, mělo by mu být umožněno v tomto ohledu omezit v souladu s právem Unie jeho uvádění na trh. Léčivé přípravky jsou navíc vyloučeny z definice potraviny obsažené v nařízení (ES) č. 178/2002 a neměly by být předmětem tohoto nařízení.

| (21) | Novým potravinám povoleným podle nařízení (ES) č. 258/97 by měl být zachován jejich status nové potraviny, ale pro jakákoli nová použití takových potravin by mělo být vyžadováno povolení. |
| --- | --- |

(21)

Novým potravinám povoleným podle nařízení (ES) č. 258/97 by měl být zachován jejich status nové potraviny, ale pro jakákoli nová použití takových potravin by mělo být vyžadováno povolení.

| (22) | Potraviny určené pro technologické použití nebo potraviny geneticky modifikované by do oblasti působnosti tohoto nařízení spadat neměly. Na geneticky modifikované potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003 (12), potraviny používané výhradně jako přídatné látky spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1333/2008 (13), aromata spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1334/2008 (14), enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1332/2008 (15) a extrakční rozpouštědla spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/32/ES (16) by se proto toto nařízení nemělo vztahovat. |
| --- | --- |

(22)

Potraviny určené pro technologické použití nebo potraviny geneticky modifikované by do oblasti působnosti tohoto nařízení spadat neměly. Na geneticky modifikované potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003 (12), potraviny používané výhradně jako přídatné látky spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1333/2008 (13), aromata spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1334/2008 (14), enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1332/2008 (15) a extrakční rozpouštědla spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/32/ES (16) by se proto toto nařízení nemělo vztahovat.

| (23) | Na používání vitaminů a minerálních látek se vztahují jednotlivé odvětvové předpisy potravinového práva. Vitaminy a minerální látky spadající do oblasti působnosti směrnice 2002/46/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (17) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES ze dne 6. května 2009 o potravinách určených pro zvláštní výživu (přepracované znění) (18) by proto měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. Tyto zvláštní právní předpisy však neupravují případy, kdy jsou povolené vitaminy a minerální látky získávány výrobními postupy nebo za použití nových zdrojů, které nebyly zohledněny v době jejich povolování. Proto by tyto vitaminy a minerální látky neměly být do doby změny těchto zvláštních právních předpisů z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny, pokud výrobní postupy nebo nové zdroje způsobují významné změny složení nebo struktury vitaminů nebo minerálních látek, jež mají vliv na jejich výživovou hodnotu, metabolizaci nebo obsah nežádoucích látek. |
| --- | --- |

(23)

Na používání vitaminů a minerálních látek se vztahují jednotlivé odvětvové předpisy potravinového práva. Vitaminy a minerální látky spadající do oblasti působnosti směrnice 2002/46/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (17) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES ze dne 6. května 2009 o potravinách určených pro zvláštní výživu (přepracované znění) (18) by proto měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. Tyto zvláštní právní předpisy však neupravují případy, kdy jsou povolené vitaminy a minerální látky získávány výrobními postupy nebo za použití nových zdrojů, které nebyly zohledněny v době jejich povolování. Proto by tyto vitaminy a minerální látky neměly být do doby změny těchto zvláštních právních předpisů z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny, pokud výrobní postupy nebo nové zdroje způsobují významné změny složení nebo struktury vitaminů nebo minerálních látek, jež mají vliv na jejich výživovou hodnotu, metabolizaci nebo obsah nežádoucích látek.

| (24) | Nové potraviny, jiné než vitaminy a minerální látky, určené pro zvláštní výživu, k obohacení potravin nebo jako doplňky stravy by měly být posuzovány v souladu s tímto nařízením. Rovněž by se na ně měla nadále vztahovat pravidla stanovená směrnicí 2002/46/ES, nařízením (ES) č. 1925/2006, směrnicí 2009/39/ES a zvláštními směrnicemi uvedenými ve směrnici 2009/39/ES a v její příloze I. |
| --- | --- |

(24)

Nové potraviny, jiné než vitaminy a minerální látky, určené pro zvláštní výživu, k obohacení potravin nebo jako doplňky stravy by měly být posuzovány v souladu s tímto nařízením. Rovněž by se na ně měla nadále vztahovat pravidla stanovená směrnicí 2002/46/ES, nařízením (ES) č. 1925/2006, směrnicí 2009/39/ES a zvláštními směrnicemi uvedenými ve směrnici 2009/39/ES a v její příloze I.

| (25) | Nemá-li Komise
  k dispozici informace o lidské spotřebě před 15. květnem 1997
  , měla by pro takové případy stanovit jednoduchý a transparentní postup
  .
  Do tohoto postupu by měly být zapojeny členské státy. Tento postup by měl být přijat do ...

   (19). |
| --- | --- |

(25)

Nemá-li Komise
  k dispozici informace o lidské spotřebě před 15. květnem 1997
  , měla by pro takové případy stanovit jednoduchý a transparentní postup
  .
  Do tohoto postupu by měly být zapojeny členské státy. Tento postup by měl být přijat do ...

   (19).

| (26) | Nové potraviny by měly být uváděny na trh v Unii pouze tehdy, jsou-li bezpečné a neuvádějí-li spotřebitele v omyl.
  Posouzení jejich bezpečnosti by mělo být založeno na zásadě předběžné opatrnosti stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 178/2002. Kromě toho by se neměly odlišovat od potravin, které mají nahrazovat natolik
  , aby
  jejich
  spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná. |
| --- | --- |

(26)

Nové potraviny by měly být uváděny na trh v Unii pouze tehdy, jsou-li bezpečné a neuvádějí-li spotřebitele v omyl.
  Posouzení jejich bezpečnosti by mělo být založeno na zásadě předběžné opatrnosti stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 178/2002. Kromě toho by se neměly odlišovat od potravin, které mají nahrazovat natolik
  , aby
  jejich
  spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná.

| (27) | Je nezbytné uplatnit harmonizovaný centralizovaný postup posuzování bezpečnosti a povolování, který je účinný, časově omezený a transparentní. Vzhledem k další harmonizaci různých postupů povolování potravin by se posuzování bezpečnosti nových potravin a jejich zařazení na unijní seznam mělo provádět postupem stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (20), jež by se mělo použít ve všech případech, kdy toto nařízení výslovně nestanoví jinak. Po obdržení žádosti o povolení výrobku jako nové potraviny by Komise měla ověřit platnost a použitelnost dané žádosti. Povolování nových potravin by mělo rovněž zohledňovat další faktory týkající se dané záležitosti, včetně etických faktorů a faktorů týkajících se životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a zásady předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

(27)

Je nezbytné uplatnit harmonizovaný centralizovaný postup posuzování bezpečnosti a povolování, který je účinný, časově omezený a transparentní. Vzhledem k další harmonizaci různých postupů povolování potravin by se posuzování bezpečnosti nových potravin a jejich zařazení na unijní seznam mělo provádět postupem stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (20), jež by se mělo použít ve všech případech, kdy toto nařízení výslovně nestanoví jinak. Po obdržení žádosti o povolení výrobku jako nové potraviny by Komise měla ověřit platnost a použitelnost dané žádosti. Povolování nových potravin by mělo rovněž zohledňovat další faktory týkající se dané záležitosti, včetně etických faktorů a faktorů týkajících se životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a zásady předběžné opatrnosti.

| (28) | Měla by být také stanovena kritéria pro posouzení možných rizik, která mohou nové potraviny představovat. S cílem zajistit harmonizované vědecké posouzení nových potravin by toto posouzení měl provádět úřad. |
| --- | --- |

(28)

Měla by být také stanovena kritéria pro posouzení možných rizik, která mohou nové potraviny představovat. S cílem zajistit harmonizované vědecké posouzení nových potravin by toto posouzení měl provádět úřad.

| (29) | V rámci posouzení rizik během povolovacího řízení musí být zohledněna i etická a environmentální hlediska. Tato hlediska by měla posuzovat Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie a Evropská agentura pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(29)

V rámci posouzení rizik během povolovacího řízení musí být zohledněna i etická a environmentální hlediska. Tato hlediska by měla posuzovat Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie a Evropská agentura pro životní prostředí.

| (30) | Za účelem zjednodušení postupů by žadatelům mělo být dovoleno podávat jedinou žádost pro potraviny podléhající různým odvětvovým předpisům potravinového práva. Nařízení (ES) č. 1331/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Kromě toho by po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 mělo být v uvedeném nařízení slovo „Společenství“ nahrazeno slovem „Unie“. |
| --- | --- |

(30)

Za účelem zjednodušení postupů by žadatelům mělo být dovoleno podávat jedinou žádost pro potraviny podléhající různým odvětvovým předpisům potravinového práva. Nařízení (ES) č. 1331/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Kromě toho by po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 mělo být v uvedeném nařízení slovo „Společenství“ nahrazeno slovem „Unie“.

| (31) | Jsou-li tradiční potraviny ze třetích zemí zařazeny na seznam tradičních potravin ze třetích zemí, mělo by být jejich uvádění na trh v Unii povoleno za podmínek, které odpovídají podmínkám platným pro potraviny, u nichž byla prokázána historie bezpečného používání. Pokud jde o posuzování a řízení bezpečnosti tradičních potravin ze třetích zemí, měla by se zohlednit jejich historie bezpečného používání v zemi jejich původu. Historie bezpečného používání potraviny by neměla zahrnovat nepotravinářské používání ani používání, které nesouvisí s běžnou výživou. |
| --- | --- |

(31)

Jsou-li tradiční potraviny ze třetích zemí zařazeny na seznam tradičních potravin ze třetích zemí, mělo by být jejich uvádění na trh v Unii povoleno za podmínek, které odpovídají podmínkám platným pro potraviny, u nichž byla prokázána historie bezpečného používání. Pokud jde o posuzování a řízení bezpečnosti tradičních potravin ze třetích zemí, měla by se zohlednit jejich historie bezpečného používání v zemi jejich původu. Historie bezpečného používání potraviny by neměla zahrnovat nepotravinářské používání ani používání, které nesouvisí s běžnou výživou.

| (32) | V případě potřeby a na základě závěrů posouzení bezpečnosti by u používání nových potravin k lidské spotřebě měly být zavedeny požadavky na sledování po uvedení na trh. |
| --- | --- |

(32)

V případě potřeby a na základě závěrů posouzení bezpečnosti by u používání nových potravin k lidské spotřebě měly být zavedeny požadavky na sledování po uvedení na trh.

| (33) | Zařazením nové potraviny na unijní seznam nových potravin ▐ by neměla být dotčena možnost posouzení vlivu celkové spotřeby látky, která se do této potraviny přidává nebo se používá při její výrobě, nebo srovnatelného produktu podle
  článku 8
  nařízení (ES) č. 1925/2006. |
| --- | --- |

(33)

Zařazením nové potraviny na unijní seznam nových potravin ▐ by neměla být dotčena možnost posouzení vlivu celkové spotřeby látky, která se do této potraviny přidává nebo se používá při její výrobě, nebo srovnatelného produktu podle
  článku 8
  nařízení (ES) č. 1925/2006.

| (34) | Za určitých okolností
  je za účelem podpory
  výzkumu a vývoje, a tím i inovací, v rámci zemědělsko-potravinářského průmyslu
  vhodné chránit investice novátorů do shromažďování informací a údajů poskytovaných na podporu uplatňování tohoto nařízení. Nové
  vědecké důkazy a údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, předkládané na podporu žádosti o zařazení nové potraviny na unijní seznam
  by po
  určitou omezenou dobu ▐ neměly být použity ve prospěch
  jiného
  žadatele bez souhlasu
  prvního
  žadatele. Ochrana vědeckých údajů poskytovaných jedním žadatelem by ostatním žadatelům neměla bránit v úsilí o zařazení výrobku na unijní seznam nových potravin na základě jejich vlastních vědeckých údajů.
  Kromě toho by neměla ochrana vědeckých údajů bránit transparentnosti a přístupu k informacím týkajícím se údajů využívaných při posuzování bezpečnosti nových potravin. Měla by však být dodržována práva duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(34)

Za určitých okolností
  je za účelem podpory
  výzkumu a vývoje, a tím i inovací, v rámci zemědělsko-potravinářského průmyslu
  vhodné chránit investice novátorů do shromažďování informací a údajů poskytovaných na podporu uplatňování tohoto nařízení. Nové
  vědecké důkazy a údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, předkládané na podporu žádosti o zařazení nové potraviny na unijní seznam
  by po
  určitou omezenou dobu ▐ neměly být použity ve prospěch
  jiného
  žadatele bez souhlasu
  prvního
  žadatele. Ochrana vědeckých údajů poskytovaných jedním žadatelem by ostatním žadatelům neměla bránit v úsilí o zařazení výrobku na unijní seznam nových potravin na základě jejich vlastních vědeckých údajů.
  Kromě toho by neměla ochrana vědeckých údajů bránit transparentnosti a přístupu k informacím týkajícím se údajů využívaných při posuzování bezpečnosti nových potravin. Měla by však být dodržována práva duševního vlastnictví.

| (35) | Na nové potraviny se vztahují obecné požadavky na označování stanovené směrnicí
  Evropského parlamentu a Rady
  2000/13/ES
  ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy

   (21). V určitých případech může být nezbytné poskytnutí dodatečných informací pro označení výrobku, zejména pokud jde o popis potraviny, její zdroj nebo její podmínky použití.
  Zařazení
  nové potraviny na unijní seznam
  může
  proto
  podléhat zvláštním podmínkám použití nebo požadavkům na označování
  . |
| --- | --- |

(35)

Na nové potraviny se vztahují obecné požadavky na označování stanovené směrnicí
  Evropského parlamentu a Rady
  2000/13/ES
  ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy

   (21). V určitých případech může být nezbytné poskytnutí dodatečných informací pro označení výrobku, zejména pokud jde o popis potraviny, její zdroj nebo její podmínky použití.
  Zařazení
  nové potraviny na unijní seznam
  může
  proto
  podléhat zvláštním podmínkám použití nebo požadavkům na označování
  .

| (36) | Nařízení
  Evropského parlamentu a Rady
  (ES) č. 1924/2006
  ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin

   (22) harmonizuje předpisy v členských státech vztahující se na výživová a zdravotní tvrzení. Tvrzení týkající se nových potravin by proto měla být výhradně v souladu s uvedeným nařízením.
  Chce-li žadatel, aby nová potravina byla opatřena zdravotním tvrzením, které musí být schváleno v souladu s článkem 17 nebo 18 nařízení (ES) č. 1924/2006, a obsahují-li žádosti o povolení nové potraviny a žádost o schválení zdravotního tvrzení požadavek na ochranu údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, měly by lhůty na ochranu údajů začít běžet ve stejnou dobu a měly by běžet současně, pokud o to žadatel požádá. |
| --- | --- |

(36)

Nařízení
  Evropského parlamentu a Rady
  (ES) č. 1924/2006
  ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin

   (22) harmonizuje předpisy v členských státech vztahující se na výživová a zdravotní tvrzení. Tvrzení týkající se nových potravin by proto měla být výhradně v souladu s uvedeným nařízením.
  Chce-li žadatel, aby nová potravina byla opatřena zdravotním tvrzením, které musí být schváleno v souladu s článkem 17 nebo 18 nařízení (ES) č. 1924/2006, a obsahují-li žádosti o povolení nové potraviny a žádost o schválení zdravotního tvrzení požadavek na ochranu údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, měly by lhůty na ochranu údajů začít běžet ve stejnou dobu a měly by běžet současně, pokud o to žadatel požádá.

| (37) | ▐ Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie
  by měla být ve zvláštních případech konzultována ve věci
  poradenství k etickým otázkách souvisejícím s
  využíváním nových technologií a
  uváděním nových potravin na trh ▐. |
| --- | --- |

(37)

▐ Evropská skupina pro etiku ve vědě a nové technologie
  by měla být ve zvláštních případech konzultována ve věci
  poradenství k etickým otázkách souvisejícím s
  využíváním nových technologií a
  uváděním nových potravin na trh ▐.

| (38) | Nové potraviny uváděné na trh v Unii podle nařízení (ES) č. 258/97 by měly být uváděny na trh i nadále. Nové potraviny povolené v souladu s nařízením (ES) č. 258/97 by měly být zařazeny na unijní seznam nových potravin zřízený tímto nařízením.
  Kromě toho by žádosti
  podané podle nařízení (ES) č. 258/97
  , k nimž dosud Komisi nebyla předána zpráva o prvním posouzení stanovená v čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení a k nimž se přede dnem použitelnosti tohoto nařízení v souladu s čl. 6 odst. 3 nebo čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení vyžaduje zpráva o dalším posouzení,
  měly být považovány za žádosti podle tohoto nařízení.
  Je-li požadováno stanovisko, měly by úřad a členské státy zohlednit výsledek prvního posouzení.
  Ostatní ▐ žádosti podané podle článku 4 nařízení (ES) č. 258/97 přede dnem použitelnosti tohoto nařízení by měly být vyřízeny podle nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(38)

Nové potraviny uváděné na trh v Unii podle nařízení (ES) č. 258/97 by měly být uváděny na trh i nadále. Nové potraviny povolené v souladu s nařízením (ES) č. 258/97 by měly být zařazeny na unijní seznam nových potravin zřízený tímto nařízením.
  Kromě toho by žádosti
  podané podle nařízení (ES) č. 258/97
  , k nimž dosud Komisi nebyla předána zpráva o prvním posouzení stanovená v čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení a k nimž se přede dnem použitelnosti tohoto nařízení v souladu s čl. 6 odst. 3 nebo čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení vyžaduje zpráva o dalším posouzení,
  měly být považovány za žádosti podle tohoto nařízení.
  Je-li požadováno stanovisko, měly by úřad a členské státy zohlednit výsledek prvního posouzení.
  Ostatní ▐ žádosti podané podle článku 4 nařízení (ES) č. 258/97 přede dnem použitelnosti tohoto nařízení by měly být vyřízeny podle nařízení (ES) č. 258/97.

| (39) | Nařízení (ES) č. 882/2004 (23) stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol za účelem ověření dodržování potravinového práva. Členské státy by proto měly provádět úřední kontroly v souladu s uvedeným nařízením s cílem prosadit dodržování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Nařízení (ES) č. 882/2004 (23) stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol za účelem ověření dodržování potravinového práva. Členské státy by proto měly provádět úřední kontroly v souladu s uvedeným nařízením s cílem prosadit dodržování tohoto nařízení.

| (40) | Použijí se požadavky na hygienu potravin podle nařízení (ES) č. 852/2004 (24). |
| --- | --- |

(40)

Použijí se požadavky na hygienu potravin podle nařízení (ES) č. 852/2004 (24).

| (41) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaných pravidel pro uvádění nových potravin na trh v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(41)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaných pravidel pro uvádění nových potravin na trh v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (42) | Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a přijmout opatření nezbytná k jejich uplatňování. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a přijmout opatření nezbytná k jejich uplatňování. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

▐

| (43) | ▐ Je třeba zmocnit Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o kritéria pro určování, zda se potraviny ve významné míře používaly k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem 1997
  , pokud jde o určení, zda typ potraviny spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, o úpravu a přizpůsobení definice „umělého nanomateriálu“ s přihlédnutím k technickému a vědeckému vývoji a v souladu s definicemi následně dohodnutými na mezinárodní úrovni, o pravidla upravující postup v případech, kdy Komise nemá k dispozici informace o používání potraviny k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, a rovněž pokud jde o pravidla pro uplatňování čl. 4 odst. 1 a článku 9 a o aktualizaci unijního seznamu
  . Zvláště důležité je, aby Komise
  vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky
  , |
| --- | --- |

(43)

▐ Je třeba zmocnit Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o kritéria pro určování, zda se potraviny ve významné míře používaly k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem 1997
  , pokud jde o určení, zda typ potraviny spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, o úpravu a přizpůsobení definice „umělého nanomateriálu“ s přihlédnutím k technickému a vědeckému vývoji a v souladu s definicemi následně dohodnutými na mezinárodní úrovni, o pravidla upravující postup v případech, kdy Komise nemá k dispozici informace o používání potraviny k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, a rovněž pokud jde o pravidla pro uplatňování čl. 4 odst. 1 a článku 9 a o aktualizaci unijního seznamu
  . Zvláště důležité je, aby Komise
  vedla během přípravné fáze příslušné konzultace, včetně konzultací s odborníky
  ,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Kapitola I

Úvodní ustanovení

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví harmonizovaná pravidla pro uvádění nových potravin na trh v Unii, jejichž cílem je zajistit vysokou úroveň ochrany lidského
  života a
  zdraví,
  zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, životního prostředí a
  zájmů spotřebitelů a současně zajistit
  transparentnost,
  účinné fungování vnitřního trhu
  a podporu inovací v rámci zemědělsko-potravinářského průmyslu
  .

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na uvádění nových potravin na trh v Unii.

2.   Toto nařízení se nevztahuje

| a) | na potraviny, pokud se používají jako






  i) | potravinářské přídatné látky spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1333/2008; |
| --- | --- | --- |

a)

na potraviny, pokud se používají jako

i)

potravinářské přídatné látky spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1333/2008;

| ii) | potravinářská aromata spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1334/2008; |
| --- | --- |

ii)

potravinářská aromata spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1334/2008;

| iii) | extrakční rozpouštědla používaná při výrobě potravin a spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/32/ES; |
| --- | --- |

iii)

extrakční rozpouštědla používaná při výrobě potravin a spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/32/ES;

| iv) | potravinářské enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1332/2008; |
| --- | --- |

iv)

potravinářské enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1332/2008;

| v) | vitaminy a minerální látky spadající do oblasti působnosti směrnice 2002/46/ES, nařízení (ES) č. 1925/2006 nebo směrnice 2009/39/ES, s výjimkou již povolených vitaminů a minerálních látek, které jsou získávány výrobními postupy nebo za použití nových zdrojů, jež nebyly zohledněny při jejich povolování na základě zvláštních právních předpisů, pokud takové výrobní postupy nebo nové zdroje způsobují významné změny uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iii) tohoto nařízení; |
| --- | --- |

v)

vitaminy a minerální látky spadající do oblasti působnosti směrnice 2002/46/ES, nařízení (ES) č. 1925/2006 nebo směrnice 2009/39/ES, s výjimkou již povolených vitaminů a minerálních látek, které jsou získávány výrobními postupy nebo za použití nových zdrojů, jež nebyly zohledněny při jejich povolování na základě zvláštních právních předpisů, pokud takové výrobní postupy nebo nové zdroje způsobují významné změny uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iii) tohoto nařízení;

| b) | na potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003
  ; |
| --- | --- |

b)

na potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003
  ;

| c) | na potraviny pocházející z klonovaných zvířat a jejich potomků. Do ...

   (25)

  předloží Komise legislativní návrh, který zakazuje uvádění potravin pocházejících z klonovaných zvířat a jejich potomků na trh Unie. Návrh bude předložen Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

c)

na potraviny pocházející z klonovaných zvířat a jejich potomků. Do ...

   (25)

  předloží Komise legislativní návrh, který zakazuje uvádění potravin pocházejících z klonovaných zvířat a jejich potomků na trh Unie. Návrh bude předložen Evropskému parlamentu a Radě.

3.
     
  V případě potřeby a s ohledem na oblast působnosti vymezenou v tomto článku může Komise stanovit prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu se čl. 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22, zda typ potraviny spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení.

Článek 3

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené nařízením (ES) č. 178/2002.

2.   Vedle toho se rozumí:

| a) | „novou potravinou“ ▐






  i) | potravina
  , která se před 15. květnem 1997
  v Unii ve významné míře nepoužívala k lidské spotřebě
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

„novou potravinou“ ▐

i)

potravina
  , která se před 15. květnem 1997
  v Unii ve významné míře nepoužívala k lidské spotřebě
  ;

| ii) | potravina
  rostlinného
  nebo živočišného
  původu
  získaná
  z rostlin
  a živočichů
  , při jejichž pěstování
  či chovu
  byla použita netradiční pěstitelská
  nebo chovatelská
  metoda, která se před 15. květnem 1997 ▐ k produkci potravin nepoužívala,
  s výjimkou potravin pocházejících z klonovaných zvířat a jejich potomků
  ; |
| --- | --- |

ii)

potravina
  rostlinného
  nebo živočišného
  původu
  získaná
  z rostlin
  a živočichů
  , při jejichž pěstování
  či chovu
  byla použita netradiční pěstitelská
  nebo chovatelská
  metoda, která se před 15. květnem 1997 ▐ k produkci potravin nepoužívala,
  s výjimkou potravin pocházejících z klonovaných zvířat a jejich potomků
  ;

| iii) | potravina, u níž se používá nový výrobní postup, který se v Unii před 15. květnem 1997 nepoužíval, pokud tento výrobní postup způsobuje významné změny složení nebo struktury potraviny, jež mají vliv na její výživovou hodnotu, metabolizaci nebo množství nežádoucích látek; |
| --- | --- |

iii)

potravina, u níž se používá nový výrobní postup, který se v Unii před 15. květnem 1997 nepoužíval, pokud tento výrobní postup způsobuje významné změny složení nebo struktury potraviny, jež mají vliv na její výživovou hodnotu, metabolizaci nebo množství nežádoucích látek;

| iv) | potravina obsahující umělé nanomateriály nebo z nich sestávající; |
| --- | --- |

iv)

potravina obsahující umělé nanomateriály nebo z nich sestávající;

▐

| b) | „umělým nanomateriálem“ jakýkoli záměrně vyrobený materiál, který má jeden nebo více rozměrů v řádu nejvýše 100 nm nebo se skládá ze samostatných funkčních částí uvnitř nebo na povrchu, z nichž mnohé mají jeden nebo více rozměrů v řádu nejvýše 100 nm, včetně struktur, tedy aglomerátů nebo agregátů, jejichž velikost může přesahovat řád 100 nm, ale zachovávají si vlastnosti charakteristické pro nanoměřítko.
  K vlastnostem charakteristickým pro nanoměřítko patří






  i) | vlastnosti související s velkým specifickým povrchem daných materiálů nebo |
| --- | --- | --- |

b)

„umělým nanomateriálem“ jakýkoli záměrně vyrobený materiál, který má jeden nebo více rozměrů v řádu nejvýše 100 nm nebo se skládá ze samostatných funkčních částí uvnitř nebo na povrchu, z nichž mnohé mají jeden nebo více rozměrů v řádu nejvýše 100 nm, včetně struktur, tedy aglomerátů nebo agregátů, jejichž velikost může přesahovat řád 100 nm, ale zachovávají si vlastnosti charakteristické pro nanoměřítko.

K vlastnostem charakteristickým pro nanoměřítko patří

i)

vlastnosti související s velkým specifickým povrchem daných materiálů nebo

| ii) | specifické fyzikálně-chemické vlastnosti, které se liší od vlastností forem jiných než nanoformy stejného materiálu; |
| --- | --- |

ii)

specifické fyzikálně-chemické vlastnosti, které se liší od vlastností forem jiných než nanoformy stejného materiálu;

| c) | „klonovanými zvířaty“ zvířata, která vznikla metodou nepohlavního umělého rozmnožování s cílem vytvořit geneticky identickou nebo téměř identickou kopii jednotlivého zvířete; |
| --- | --- |

c)

„klonovanými zvířaty“ zvířata, která vznikla metodou nepohlavního umělého rozmnožování s cílem vytvořit geneticky identickou nebo téměř identickou kopii jednotlivého zvířete;

| d) | „potomky klonovaných zvířat“ zvířata, která vznikla pohlavním rozmnožováním, přičemž alespoň jeden z jejich předků je klonovaných zvířetem; |
| --- | --- |

d)

„potomky klonovaných zvířat“ zvířata, která vznikla pohlavním rozmnožováním, přičemž alespoň jeden z jejich předků je klonovaných zvířetem;

| e) | „tradiční potravinou ze třetí země“
  přírodní
  nová potravina
  , která není uměle vyrobena
  , s historií používání
  ve
  třetí zemi, což znamená, že daná potravina ve třetí zemi byla po dobu alespoň 25 let
  před ...

   (26) součástí
  běžné
  výživy velké části obyvatelstva dané země a zůstává jí i nadále; |
| --- | --- |

e)

„tradiční potravinou ze třetí země“
  přírodní
  nová potravina
  , která není uměle vyrobena
  , s historií používání
  ve
  třetí zemi, což znamená, že daná potravina ve třetí zemi byla po dobu alespoň 25 let
  před ...

   (26) součástí
  běžné
  výživy velké části obyvatelstva dané země a zůstává jí i nadále;

| f) | „historií bezpečného používání potraviny ve třetí zemi“ skutečnost, že bezpečnost dané potraviny potvrzují údaje o jejím složení a zkušenosti s jejím dřívějším i současným používáním po dobu alespoň 25 let v obvyklé výživě velké části obyvatelstva dané země. |
| --- | --- |

f)

„historií bezpečného používání potraviny ve třetí zemi“ skutečnost, že bezpečnost dané potraviny potvrzují údaje o jejím složení a zkušenosti s jejím dřívějším i současným používáním po dobu alespoň 25 let v obvyklé výživě velké části obyvatelstva dané země.

3.   
  S ohledem na různé definice nanomateriálů, které byly zveřejněny jednotlivými subjekty na mezinárodní úrovni, a s ohledem na neustálý vědecký a technický vývoj v oblasti nanotechnologií Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22 upraví a přizpůsobí odst. 2 písm. c) vědecko-technickému pokroku a definicím následně dohodnutým na mezinárodní úrovni
  .

Článek 4

Shromažďování informací týkajících se klasifikace nové potraviny

1.   
  Komise shromažďuje informace od členských států nebo provozovatelů
  potravinářských podniků
  či jakýchkoli jiných zúčastněných subjektů za účelem určení, zda potravina spadá do
  oblasti působnosti tohoto nařízení.
  Členské státy, provozovatelé podniků a jiné zúčastněné subjekty poskytují Komisi informace o tom, do jaké míry se potravina před 15. květnem 1997 v Unii používala k lidské spotřebě.

2.   
  Komise zveřejní tyto údaje a závěry vyvozené ze shromážděných údajů, jakož i podpůrné informace, které nejsou považovány za důvěrné
  .

3.   
  Aby byla zachována úplnost informací týkajících se klasifikace nových potravin, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22 do ...

   (26)

  pravidla upravující postup v případech, kdy Komise nemá k dispozici informace o používání potraviny k lidské spotřebě před 15. květnem 1997.

4.   Komise může přijmout
  podrobná prováděcí pravidla k odstavci 1, zejména pokud jde o druh informací, které se mají shromáždit od členských států nebo od provozovatelů potravinářských podniků, prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22
  .

Článek 5

Unijní seznam nových potravin

Na trh lze uvést pouze nové potraviny zařazené na unijní seznam nových potravin (dále jen „unijní seznam“). Komise vede a zveřejňuje tento unijní seznam na stránce přístupné veřejnosti, zřízené k tomuto účelu, která je součástí internetových stránek Komise.

Kapitola II

Požadavky týkající se uvádění nových potravin na trh v Unii

Článek 6

Zákaz nevyhovujících nových potravin

Nové potraviny nesmějí být uváděny
  na trh
  , pokud nejsou
  v souladu s
  ustanoveními tohoto nařízení
  .

▐

Článek 7

Obecné podmínky pro zařazení nových potravin na unijní seznamy

1.   Novou potravinu lze na příslušný unijní seznam zařadit, pouze pokud splňuje tyto podmínky:

| a) | na základě dostupných vědeckých důkazů nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko pro zdraví spotřebitele
  ani zvířat, z čehož vyplývá, že kumulativní a synergické účinky a rovněž možné nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva budou zohledněny při posouzení rizik
  ; |
| --- | --- |

a)

na základě dostupných vědeckých důkazů nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko pro zdraví spotřebitele
  ani zvířat, z čehož vyplývá, že kumulativní a synergické účinky a rovněž možné nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva budou zohledněny při posouzení rizik
  ;

| b) | neuvádí spotřebitele v omyl
  ; |
| --- | --- |

b)

neuvádí spotřebitele v omyl
  ;

| c) | je-li určena k tomu, aby nahradila jinou potravinu, neodlišuje se od uvedené potraviny tak, aby její běžná spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná; |
| --- | --- |

c)

je-li určena k tomu, aby nahradila jinou potravinu, neodlišuje se od uvedené potraviny tak, aby její běžná spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná;

| d) | při posouzení rizik se zohledňuje stanovisko Evropské agentury pro životní prostředí, které se zveřejní nejpozději ke dni vydání hodnocení úřadu a v němž je uvedeno, do jaké míry má výrobní postup a běžná spotřeba škodlivé dopady na životní prostředí; |
| --- | --- |

d)

při posouzení rizik se zohledňuje stanovisko Evropské agentury pro životní prostředí, které se zveřejní nejpozději ke dni vydání hodnocení úřadu a v němž je uvedeno, do jaké míry má výrobní postup a běžná spotřeba škodlivé dopady na životní prostředí;

| e) | při posouzení rizik se zohledňuje stanovisko Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nové technologie, které se zveřejní nejpozději ke dni vydání hodnocení úřadu a v němž je uvedeno, do jaké míry existují etické výhrady; |
| --- | --- |

e)

při posouzení rizik se zohledňuje stanovisko Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nové technologie, které se zveřejní nejpozději ke dni vydání hodnocení úřadu a v němž je uvedeno, do jaké míry existují etické výhrady;

| f) | nová potravina, která může mít nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva, bude povolena jen tehdy, byla-li přijata zvláštní opatření, jež mají těmto nepříznivým účinkům zabránit; |
| --- | --- |

f)

nová potravina, která může mít nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva, bude povolena jen tehdy, byla-li přijata zvláštní opatření, jež mají těmto nepříznivým účinkům zabránit;

| g) | nepochází z klonovaného zvířete nebo z jeho potomků. |
| --- | --- |

g)

nepochází z klonovaného zvířete nebo z jeho potomků.

| h) | budou stanoveny nejvyšší povolená množství pro příjem nové potraviny jako takové nebo jako součásti jiné potraviny nebo jiných kategorií potravin, pokud to vyžaduje bezpečné používání; |
| --- | --- |

h)

budou stanoveny nejvyšší povolená množství pro příjem nové potraviny jako takové nebo jako součásti jiné potraviny nebo jiných kategorií potravin, pokud to vyžaduje bezpečné používání;

| i) | byly posouzeny kumulativní účinky nových potravin, které jsou použity v jiných potravinách nebo kategoriích potravin
  . |
| --- | --- |

i)

byly posouzeny kumulativní účinky nových potravin, které jsou použity v jiných potravinách nebo kategoriích potravin
  .

2.
     
  Potraviny, při jejichž výrobě byly použity postupy, které vyžadují zvláštní metody posouzení rizik (např. potraviny vyrobené s využitím nanotechnologií), nesmějí být zařazeny na unijní seznam, dokud nebylo použití těchto zvláštních metod schváleno úřadem a odpovídající posouzení bezpečnosti na základě těchto metod neukázalo, že používání příslušných potravin je bezpečné.

3.
     
  Nová potravina může být na unijní seznam zařazena pouze tehdy, předložil-li příslušný orgán stanovisko o zdravotní nezávadnosti této potraviny.

4.
     
  V případě pochyb, např. v důsledku nedostatečné vědecké jistoty nebo chybějících údajů, se použije zásada předběžné opatrnosti a příslušná potravina se na unijní seznam nezařadí.

Článek 8

Obsah unijního seznamu

1.   
  Komise aktualizuje unijní
  seznam
  mimo jiné v případech ochrany údajů uvedených v článku 14 v souladu s
  postupem stanoveným v nařízení (ES) č. 1331/2008 ▐.
  Odchylně od čl. 7 odstavců 4 až 6 nařízení (ES) č. 1331/2008, se nařízení, kterým se aktualizuje unijní seznam, přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22. Komise zveřejní unijní seznam na na své internetové stránce určené k tomuto účelu.

2.   Zápis nové potraviny na unijní seznam zahrnuje
  :

| a) | specifikaci potraviny
  ; |
| --- | --- |

a)

specifikaci potraviny
  ;

| b) | určené použití potraviny; |
| --- | --- |

b)

určené použití potraviny;

| c) | podmínky
  použití
  ; |
| --- | --- |

c)

podmínky
  použití
  ;

| d) | je-li to vhodné, dodatečné zvláštní požadavky na označování za účelem informování konečného spotřebitele; |
| --- | --- |

d)

je-li to vhodné, dodatečné zvláštní požadavky na označování za účelem informování konečného spotřebitele;

| e) | datum zařazení nové potraviny na unijní seznam a datum obdržení žádosti; |
| --- | --- |

e)

datum zařazení nové potraviny na unijní seznam a datum obdržení žádosti;

| f) | název a adresu žadatele; |
| --- | --- |

f)

název a adresu žadatele;

| g) | datum a výsledky poslední inspekce v souladu s požadavky sledování stanovenými v článku 12; |
| --- | --- |

g)

datum a výsledky poslední inspekce v souladu s požadavky sledování stanovenými v článku 12;

| h) | skutečnost, že zařazení na seznam se zakládá na nových vědeckých důkazech nebo údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, chráněného v souladu s článkem 14; |
| --- | --- |

h)

skutečnost, že zařazení na seznam se zakládá na nových vědeckých důkazech nebo údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, chráněného v souladu s článkem 14;

| i) | skutečnost, že nová potravina může být uvedena na trh pouze žadatelem uvedeným v písm. f), s výjimkou případů, kdy další žadatel získá povolení pro potravinu bez odkazu na údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, původního žadatele
  . |
| --- | --- |

i)

skutečnost, že nová potravina může být uvedena na trh pouze žadatelem uvedeným v písm. f), s výjimkou případů, kdy další žadatel získá povolení pro potravinu bez odkazu na údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, původního žadatele
  .

3.
     
  U každé nové potraviny se vyžaduje sledování po uvedení na trh. Každá nový potravina, jejíž uvedení na trh bylo povoleno, podléhá přezkumu po pěti letech a vždy, pokud jsou k dispozici nové vědecké důkazy. Při sledování by měla být zvláštní pozornost věnována kategoriím obyvatelstva s nejvyšším příjmem ve stravě.

4.
     
  Jestliže nová potravina obsahuje látku, která může při nadměrné spotřebě představovat riziko pro lidské zdraví, je její používání podmíněno stanovením nejvyššího povoleného množství v určitých potravinách nebo kategoriích potravin.

5.
     
  Jakákoliv složka obsažená ve formě nanomateriálu musí být jasně uvedena v seznamu složek potraviny. Za názvy těchto složek potraviny musí být v závorce uvedeno slovo „nano“.

6.
     
  Před uplynutím doby uvedené v článku 14 odst. 1 je unijní seznam aktualizován v souladu s odstavcem 1 tohoto článku tak, aby do něj, pokud potravina, na kterou se vztahuje povolení, stále splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení, již nebyla zahrnuta zvláštní označení uvedená v odst. 2 písm. h) tohoto článku.

7.
     
  Pro účely aktualizace unijního seznamu zařazením nové potraviny v případě, že nová potravina nesestává z potravin, jež podléhají ochraně údajů podle článku 14, ani je neobsahuje, a jestliže

| a) | je tato nová potravina, pokud jde o složení, jakým způsobem je metabolizována a množství nežádoucích látek, rovnocenná se stávajícími potravinami nebo |
| --- | --- |

a)

je tato nová potravina, pokud jde o složení, jakým způsobem je metabolizována a množství nežádoucích látek, rovnocenná se stávajícími potravinami nebo

| b) | tato nová potravina sestává z potravin již dříve schválených pro použití v potravinách v Unii nebo tyto potraviny obsahuje a lze očekávat, že nové určené použití podstatně nezvýší její příjem spotřebiteli, včetně spotřebitelů ze zranitelných skupin, |
| --- | --- |

b)

tato nová potravina sestává z potravin již dříve schválených pro použití v potravinách v Unii nebo tyto potraviny obsahuje a lze očekávat, že nové určené použití podstatně nezvýší její příjem spotřebiteli, včetně spotřebitelů ze zranitelných skupin,

se použije obdobně postup oznamování podle článku 9, odchylně od článku 1 odstavce 1 tohoto článku.

Článek 9

▐ Tradiční potraviny ze třetí země

1.   
  Provozovatelé potravinářských podniků, kteří hodlají uvést na trh v Unii
  tradiční
  potraviny
  ze třetí země,
  oznámí tuto skutečnost
  Komisi
  a uvedou
  název ▐ dané potraviny, ▐ její složení
  a
  zemi původu ▐.

K oznámení se připojí dokumentace prokazující historii bezpečného používání potraviny v kterékoli třetí zemi
  .

2.   Komise ▐ předá
  oznámení včetně dokumentace prokazující historii bezpečného používání potraviny uvedené v odstavci 1 neprodleně
  členským státům a úřadu
  a zpřístupní je veřejnosti na svých internetových stránkách
  .

3.   
  Členské státy a úřad mohou Komisi do čtyř měsíců ode dne, kdy bylo oznámení uvedené v odstavci 1 předáno Komisi podle odstavce 2, uvědomit o tom, že mají odůvodněné, vědecky podložené námitky ohledně bezpečnosti týkající se uvedení dotyčných tradičních potravin na trh
  .

V uvedeném případě není potravina uvedena na trh Unie a použijí se články 5 až 8. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku se považuje za žádost podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008. Žadatel se může případně rozhodnout, že oznámení vezme zpět.

Komise o tom uvědomí dotyčného provozovatele potravinářského podniku bez zbytečného odkladu a prokazatelným způsobem do pěti měsíců ode dne oznámení podle odstavce 1.

4.   
  V případě, že nebyly vysloveny žádné odůvodněné a vědecky podložené námitky ohledně bezpečnosti a dotyčnému provozovateli potravinářského podniku nebyly v této věci v souladu s odstavcem 3 sděleny žádné informace, příslušné tradiční potraviny lze uvést na trh v Unii po pěti měsících ode dne oznámení stanového v odstavci 1
  .

5.   
  Komise podle odstavce 4 zveřejní seznam tradičních potravin ze třetích zemí, které lze uvést na trh v Unii, na internetové stránce Komise, která je k tomu určena. Tyto stránky jsou přístupné prostřednictvím odkazu ze stránky, na níž je uveden unijní seznam podle článku 5
  .

6.   
  Aby bylo zajištěno řádné fungování postupu oznamování uvedeného v tomto článku, Komise do ...

   (27)

  přijme podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22
  .

Článek 10

Technické pokyny

Aniž jsou dotčena ustanovení
  čl. 9 odst. 1 písm. a)
  nařízení (ES) č. 1331/2008, poskytne Komise, případně v úzké spolupráci s úřadem,
  provozovateli potravinářských podniků a malými a středními podniky
  do ... (27) technické pokyny a nástroje za účelem pomoci provozovatelům potravinářských podniků a malým a středním podnikům s přípravou a podáváním žádostí podle tohoto nařízení.
  Doporučením 97/618/ES se mohou žadatelé řídit až do té doby, než bude nahrazeno revidovanými technickými pokyny vydanými v souladu s tímto článkem.

Technické pokyny a nástroje budou do ...

   (27)

  zveřejněny na internetové stránce přístupné veřejnosti, která bude zřízena k tomuto účelu na internetových stránkách Komise.

Článek 11

Stanovisko úřadu

Je-li to vhodné, úřad při posuzování bezpečnosti nových potravin zejména

| a) | posoudí, zda
  nová
  potravina
  , bez ohledu na to, zda je či není určena k nahrazení potravin
  , které již na trhu ▐ existují,
  představuje riziko škodlivých či toxických účinků na lidské zdraví, a zohlední přitom důsledky vyplývající z jakýchkoli nových charakteristik
  ; |
| --- | --- |

a)

posoudí, zda
  nová
  potravina
  , bez ohledu na to, zda je či není určena k nahrazení potravin
  , které již na trhu ▐ existují,
  představuje riziko škodlivých či toxických účinků na lidské zdraví, a zohlední přitom důsledky vyplývající z jakýchkoli nových charakteristik
  ;

| b) | zohlední
  u tradiční potraviny z třetí země
  historii bezpečného používání této potraviny. |
| --- | --- |

b)

zohlední
  u tradiční potraviny z třetí země
  historii bezpečného používání této potraviny.

Článek 12

▐ Povinnosti provozovatelů potravinářských podniků

1.   Komise ▐ z důvodů bezpečnosti potravin a na základě stanoviska úřadu
  uloží
  požadavek sledování po uvedení na trh.
  Toto sledování se provádí pět let po zařazení nové potraviny na unijní seznam
  .

2.
     
  Požadavky sledování se použijí i u nových potravin, které již na trhu existují, včetně těch, které byly povoleny zjednodušeným postupem oznámení podle článku 5 nařízení (ES) č. 258/97.

3.
     
  Členské státy jmenují příslušné orgány, které budou odpovědné za sledování po uvedení na trh.

4.   Výrobce
  a provozovatel potravinářského podniku nebo úřad
  neprodleně uvědomí Komisi:

| a) | o veškerých nových vědeckých nebo technických informacích, které by mohly ovlivnit posouzení bezpečnosti používání nové potraviny; |
| --- | --- |

a)

o veškerých nových vědeckých nebo technických informacích, které by mohly ovlivnit posouzení bezpečnosti používání nové potraviny;

| b) | o veškerých zákazech nebo omezeních vydaných příslušným orgánem kterékoli třetí země, v níž je nová potravina uváděna na trh. |
| --- | --- |

b)

o veškerých zákazech nebo omezeních vydaných příslušným orgánem kterékoli třetí země, v níž je nová potravina uváděna na trh.

Každý provozovatel potravinářského podniku oznámí Komisi a příslušným orgánům členského státu, v němž provozuje svou činnost, jakékoli zdravotní problémy, o nichž jej informovali spotřebitelé nebo organizace na ochranu spotřebitelů.

Příslušný orgán členského státu informuje Komisi do tří měsíců od provedení inspekce. Komise předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě do jednoho roku od uplynutí pětiletého období uvedeného v odstavci 1.

Článek 13

Evropská skupina pro etiku ve vědě a
  nové technologie

Je-li to vhodné, může
  Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu konzultovat Evropskou skupinu pro etiku ve vědě a nové technologie s cílem získat její stanovisko k etickým otázkám klíčového významu týkajícím se vědy a nových technologií.

Komise
  takové
  stanovisko
  Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nové technologie
  zpřístupní veřejnosti.

Článek 14

Ochrana
  údajů

1.   Na žádost žadatele podloženou odpovídajícími a ověřitelnými údaji obsaženými v dokumentaci k žádosti nesmějí být nové vědecké důkazy a vědecké údaje
  , které jsou předmětem průmyslového vlastnictví,
  poskytnuté jako podklad k žádosti po dobu pěti let ode dne zařazení nové potraviny na unijní seznam ▐ použity ve prospěch jiné žádosti
  , pokud se další žadatel s předchozím žadatelem nedohodli, že tyto údaje a informace mohou být použity, a jestliže
  :

| a) | žadatel při podání první žádosti prohlásil, že nové vědecké důkazy nebo vědecké údaje jsou předmětem průmyslového vlastnictví; |
| --- | --- |

a)

žadatel při podání první žádosti prohlásil, že nové vědecké důkazy nebo vědecké údaje jsou předmětem průmyslového vlastnictví;

| b) | předchozí žadatel měl při podání
  předchozí
  žádosti výhradní právo používat ▐ údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví; |
| --- | --- |

b)

předchozí žadatel měl při podání
  předchozí
  žádosti výhradní právo používat ▐ údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví;

| c) | nová potravina by nemohla být povolena bez předložení údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, předchozím žadatelem; a |
| --- | --- |

c)

nová potravina by nemohla být povolena bez předložení údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, předchozím žadatelem; a

| d) | vědecké údaje a jiné informace označil předchozí žadatel za předmět průmyslového vlastnictví při podání předchozí žádosti. |
| --- | --- |

d)

vědecké údaje a jiné informace označil předchozí žadatel za předmět průmyslového vlastnictví při podání předchozí žádosti.

Předchozí žadatel se však může s dalším žadatelem dohodnout, že se tyto údaje a informace mohou použít.

2.
     
  Údaje získané na základě výzkumných projektů částečně nebo zcela financovaných Unií nebo veřejnými institucemi se zveřejňují společně se žádostí a jsou volně k dispozici k použití ostatním žadatelům.

3.
     
  S cílem zamezit opakování studie na obratlovcích je dovoleno, aby další žadatel odkazoval na studie na obratlovcích a další studie, čímž se může zabránit pokusům na zvířatech. Vlastník těchto údajů může za užití těchto údajů požadovat přiměřené odškodnění.

4.   Komise po konzultaci žadatele stanoví, na které informace by se měla vztahovat ochrana podle odstavce 1, a vyrozumí o svém rozhodnutí žadatele, úřad a členské státy.

Článek 15

Harmonizovaná ochrana údajů

Bez ohledu na povolení nové potraviny podle článků 7 a 14 nařízení (ES) č. 1331/2008 nebo schválení zdravotního tvrzení podle článků 17, 18 a 25 nařízení (ES) č. 1924/2006, v případě, že je vyžadováno povolení nové potraviny a schválení zdravotního tvrzení o této potravině, a v případě, že ochrana údajů je podle ustanovení obou nařízení zaručena a žadatel o ni požádal, údaje týkající se povolení nebo schválení a zveřejnění daného povolení nebo schválení v Úředním věstníku Evropské unie se musí shodovat a lhůty pro ochranu údajů běží současně.

Článek 16

Inspekční a kontrolní opatření

K zajištění dodržování tohoto nařízení je třeba provádět úřední kontroly v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004.

Kapitola III

Obecná ustanovení

Článek 17

Sankce

Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí takto stanovené sankce Komisi do ... (28) a neprodleně jí oznámí všechny následné změny těchto ustanovení.

Článek 18

Výsady členských států

1.
     
  Pokud členský stát na základě podrobného odůvodnění v důsledku nových informací nebo přehodnocení stávajících informací shledá, že použití potraviny nebo složky potraviny odpovídající tomuto nařízení ohrožuje lidské zdraví nebo životní prostředí, může přechodně omezit nebo pozastavit používání a uvádění dotyčné potraviny nebo složky potraviny na trh na svém území. Uvědomí o tom neprodleně ostatní členské státy a Komisi a uvede důvody svého rozhodnutí.

2.
     
  Komise v úzké spolupráci s úřadem co nejdříve přezkoumá důvody podle odstavce 1 a přijme vhodná opatření. Členský stát, který přijal rozhodnutí podle odstavce 1, je v tom případě může ponechat v platnosti do doby, než taková opatření vstoupí v platnost.

Článek 19

Akty v přenesené pravomoci

Za účelem dosažení cílů tohoto nařízení uvedených v článku 1 přijme Komise do ... (29) další kritéria pro posouzení, zda se potravina používala ve významné míře k lidské spotřebě v Unii před 15. květnem 1997, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2 písm. a), prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 a s výhradou podmínek uvedených v článcích 21 a 22.

Článek 20

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v
  čl. 2 odst. 3, čl. 3 odst. 3, čl. 4 odst. 3 a 4, čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 6 a
  článku 19 je svěřena Komisi na dobu pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích do šesti měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 21.

2.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

3.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 21 a 22.

Článek 21

Zrušení přenesení pravomoci

1.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v
  čl. 2 odst. 3, čl. 3 odst. 3, čl. 4 odst. 3 a 4, čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 6 a
  článku 19 kdykoli zrušit.

2.   Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci,
  se bude snažit uvědomit druhý orgán a Komisi v přiměřené lhůtě
  před přijetím konečného rozhodnutí ▐ a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno,
  včetně případných důvodů
  tohoto zrušení.

3.   Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 22

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě
  dvou
  měsíců ode dne oznámení.

Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

2.   Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví
  , je
  akt v přenesené pravomoci
  zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje
  v platnost dnem v něm stanoveným.

Pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit, může být akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty.

3.   Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.

Článek 23

Přezkum

1.   Do ... (30) a s ohledem na získané zkušenosti předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, a zejména článků 3, 9 a 14, k níž v případě potřeby připojí vhodné legislativní návrhy.

2.   
  ▐
  Do ... (31) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o všech aspektech potravin vyprodukovaných ze zvířat získaných za použití technologie klonování a z jejich potomků, k níž v případě potřeby připojí vhodné legislativními návrhy.

3.   Tyto zprávy i veškeré návrhy se zpřístupní veřejnosti.

Kapitola IV

Přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 24

Zrušení

Nařízení (ES) č. 258/97 a (ES) č. 1852/2001 se zrušují s účinkem ode dne ... (32), s výjimkou ohledně dosud nevyřízených žádostí, na které se vztahuje článek 26 tohoto nařízení.

Článek 25

Sestavení unijního seznamu

Do ... (32) sestaví Komise unijní seznam tak, že na něj zařadí nové potraviny povolené nebo oznámené podle článků 4, 5 a 7 nařízení (ES) č. 258/97, včetně všech případných stávajících podmínek povolení.

Článek 26

Přechodná ustanovení

1.   Všechny žádosti o uvedení nové potraviny na trh ▐ podané členskému státu podle článku 4 nařízení (ES) č. 258/97
  , k nimž není Komisi předložena zpráva o prvním posouzení podle čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení
  před ... (32), se považují za žádosti podané podle tohoto nařízení ▐.

2.   Ostatní ▐ žádosti podané podle
  čl. 3 odst. 4 a článků 4 a 5
  nařízení (ES) č. 258/97 před ... (32) se vyřídí podle ▐ nařízení
  (ES) č. 258/97
  .

▐

Článek 27

Změny nařízení (ES) č. 1331/2008

Nařízení (ES) č. 1331/2008 se mění takto:

| 1) | Název se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1)

Název se nahrazuje tímto:

| 2) | V článku 1 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Toto nařízení stanoví ▐ postup pro posuzování a povolování (dále jen ‚jednotný postup‘)
  pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy, potravinářská aromata a zdroje
  potravinářských aromat ▐ používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu a nových potravin (dále jen ‚látky nebo výrobky‘), který přispívá k volnému pohybu potravin v Unii a k vysoké úrovni ochrany lidského zdraví a ▐ ochrany zájmů
  spotřebitelů.

  ▐

  2.   Jednotný postup stanoví procedurální podmínky, jimiž se řídí aktualizace seznamů látek a výrobků, jejichž uvádění na trh v Unii je povoleno na základě nařízení (ES) č. 1333/2008, nařízení (ES) č. 1332/2008, nařízení (ES) č. 1334/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../... ze dne ... o nových potravinách (33)
   (35) (dále jen „odvětvové předpisy potravinového práva“).
  ▐ |
| --- | --- |

2)

V článku 1 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Toto nařízení stanoví ▐ postup pro posuzování a povolování (dále jen ‚jednotný postup‘)
  pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy, potravinářská aromata a zdroje
  potravinářských aromat ▐ používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu a nových potravin (dále jen ‚látky nebo výrobky‘), který přispívá k volnému pohybu potravin v Unii a k vysoké úrovni ochrany lidského zdraví a ▐ ochrany zájmů
  spotřebitelů.

  ▐

2.   Jednotný postup stanoví procedurální podmínky, jimiž se řídí aktualizace seznamů látek a výrobků, jejichž uvádění na trh v Unii je povoleno na základě nařízení (ES) č. 1333/2008, nařízení (ES) č. 1332/2008, nařízení (ES) č. 1334/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../... ze dne ... o nových potravinách (33)
   (35) (dále jen „odvětvové předpisy potravinového práva“).

▐

| 3) | V článku 1 odst. 3, čl. 2 odst. 1 a 2, čl. 9 odst. 2, č. 12 odst. 1 a článku 13 se slova „látka“ nebo „látky“ nahrazují slovy „látka nebo výrobek“ nebo „látky nebo výrobky“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje. |
| --- | --- |

3)

V článku 1 odst. 3, čl. 2 odst. 1 a 2, čl. 9 odst. 2, č. 12 odst. 1 a článku 13 se slova „látka“ nebo „látky“ nahrazují slovy „látka nebo výrobek“ nebo „látky nebo výrobky“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje.

| 4) | Název článku 2 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

4)

Název článku 2 se nahrazuje tímto:

| 5) | V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   K aktualizaci jednotlivých unijních seznamů, na které se vztahují různé odvětvové předpisy potravinového práva, lze podat jedinou žádost týkající se určité látky nebo výrobku, pokud tato žádost splňuje požadavky každého takového předpisu.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   K aktualizaci jednotlivých unijních seznamů, na které se vztahují různé odvětvové předpisy potravinového práva, lze podat jedinou žádost týkající se určité látky nebo výrobku, pokud tato žádost splňuje požadavky každého takového předpisu.“

| 6) | Na začátek čl. 6 odst. 1 se vkládá nová věta, která zní:
  „Existují-li vědecky podložené důvody k obavám o bezpečnost, budou stanoveny dodatečné informace týkající se posouzení rizik, o které bude žadatel požádán.“
  ▐ |
| --- | --- |

6)

Na začátek čl. 6 odst. 1 se vkládá nová věta, která zní:

„Existují-li vědecky podložené důvody k obavám o bezpečnost, budou stanoveny dodatečné informace týkající se posouzení rizik, o které bude žadatel požádán.“

▐

| 7) | V celém nařízení se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje. |
| --- | --- |

7)

V celém nařízení se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a příslušná věta se případně odpovídajícím způsobem mluvnicky upravuje.

Článek 28

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne ... (36).

Avšak články 25, 26 a 27 se použijí ode dne ... (37). Kromě toho, odchylně od druhého pododstavce tohoto článku a od čl. 16 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1331/2008, lze žádosti o povolení potravin uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení podávat podle tohoto nařízení ode dne ... (37), pokud jsou k tomuto dni dané potraviny již na trhu v Unii.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 81.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 (Úř. věst. C 117 E, 6.5.2010, s. 236), postoj Rady v prvním čtení ze dne 15. března 2010 (Úř. věst. C 122 E, 11.5.2010, s. 38.), postoj Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010.

2

(3)  

  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

(4)  

  Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 42.

4

Úř. věst. C 295 E, 4.12.2009, s. 42.

(5)  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 253, 21.9.2001, s. 17.

6

(7)  Úř. věst. L 253, 16.9.1997, s. 1.

7

(8)  

  Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23.

8

Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23.

(9)  
  The EFSA Journal(2008)767, s. 32.

9

The EFSA Journal(2008)767, s. 32.

(10)  

  Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51.

10

Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51.

(11)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o aromatech a některých složkách potravin s aromatickými vlastnostmi pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/32/ES ze dne 23. dubna 2009 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných při výrobě potravin a složek potravin (přepracované znění) (Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 3).

16

(17)  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26.

17

(18)  Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 21.

18

(19)  
  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

19

Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(20)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1.

20

(21)  ▐ Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29.

21

(22)  ▐ Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).

24

(25)  
  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

25

Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(26)  
  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

26

Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(27)  
  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

27

Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(28)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:
  dvanáct měsíců
  po vstupu tohoto nařízení v platnost.

28

dvanáct měsíců

(29)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: 24 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

29

(30)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: 5 let po vstupu tohoto nařízení v platnost.

30

(31)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum:
  Tři roky a šest měsíců
  po vstupu tohoto nařízení v platnost.

31

Tři roky a šest měsíců

(32)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: 24 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

32

(33)  Úř. věst. L ... ()

33

(34)  Pro Úř. věst: vložte prosím odkaz na zveřejnění tohoto nařízení v Úř. věst.“.

(35)  Pro Úř. věst: vložte prosím číslo a datum tohoto nařízení.

35

(36)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: 24 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

36

(37)  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: den vstupu tohoto nařízení v platnost.

37

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/193 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/193

---

Středa, 7. července 2010Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) ***II

P7_TA(2010)0267

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady z prvního čtení ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

2011/C 351 E/33

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady z prvního čtení (11962/2/2009 – C7-0034/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2007)0844),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0002/2008),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7 a čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,

s ohledem na svůj postoj z prvního čtení (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. ledna 2009 (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 9. října 2008 (3),

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7–0145/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v druhém čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a národním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 87 E, 1.4.2010, s. 191.

(2)  Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 46.

(3)  Úř. věst. C 325, 19.12.2008, s.60.

---

Středa, 7. července 2010P7_TC2-COD(2007)0286

Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/.../ EU o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2010/75/EU)

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/194

---

Středa, 7. července 2010Povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky ***II

P7_TA(2010)0268

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 k postoji Rady přijatému v prvním čtení s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

2011/C 351 E/34

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na postoj Rady při prvním čtení (05885/4/2010 – C7-0053/2010),

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0644),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0373/2008),

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 7 a čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1),

s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ze dne 1. října 2009 (2),

po konzultaci s Výborem regionů,

s ohledem na článek 66 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení předložené Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0149/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj ve druhém čtení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Přijaté texty, 22.4.2009, P6_TA(2009)0225.

(2)  Úř.věst. C 318, 23.12.2009, s. 88.

---

Středa, 7. července 2010P7_TC2-COD(2008)0198

Postoj Evropského parlamentu přijatý ve druhém čtení dne 7. července 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 995/2010)

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/195

---

Středa, 7. července 2010Pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ***I

P7_TA(2010)0269

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2011/C 351 E/35

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH PARLAMENTU (2)

k návrhu Komise

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 50, čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 144 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (3),

v souladu s řádným legislativním postupem (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice ▐. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice ▐. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu.

| (1a) | Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažné případy selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy. |
| --- | --- |

(1a)

Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažné případy selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy.

| (2) | Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená
  Jacquesem de Larosièrem
  ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu
  by měl
  být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila proto dalekosáhlé reformy struktury dohledu nad finančním sektorem v
  Evropské unii. Larosièrova zpráva
  dále dospěla k závěru, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu (ESFS), který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu
  (ESA)
  – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro sektor cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění – a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika. |
| --- | --- |

(2)

Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená
  Jacquesem de Larosièrem
  ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu
  by měl
  být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila proto dalekosáhlé reformy struktury dohledu nad finančním sektorem v
  Evropské unii. Larosièrova zpráva
  dále dospěla k závěru, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu (ESFS), který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu
  (ESA)
  – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro sektor cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění – a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.

| (3) | Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ (5) Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení
  ESFS
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ (6) uvedla podrobnější informace o možné architektuře tohoto nového rámce dohledu. |
| --- | --- |

(3)

Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ (5) Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení
  ESFS
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ (6) uvedla podrobnější informace o možné architektuře tohoto nového rámce dohledu.

| (4) | Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří
  ESA
  . Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami s přeshraniční působností, vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu
  , a zajištění vhodné harmonizace kritérií a metod, které budou příslušné orgány používat při posuzování rizika úvěrových institucí
  . Evropská rada zdůraznila, že
  orgány ESA
  by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy
  ESFS
  v krizových situacích. |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří
  ESA
  . Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami s přeshraniční působností, vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu
  , a zajištění vhodné harmonizace kritérií a metod, které budou příslušné orgány používat při posuzování rizika úvěrových institucí
  . Evropská rada zdůraznila, že
  orgány ESA
  by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy
  ESFS
  v krizových situacích.

| (5) | Dne 23. září 2009 přijala Komise návrhy tří nařízení zřizujících
  ESFS
  , zahrnující zřízení tří
  orgánů ESA
  . |
| --- | --- |

(5)

Dne 23. září 2009 přijala Komise návrhy tří nařízení zřizujících
  ESFS
  , zahrnující zřízení tří
  orgánů ESA
  .

| (6) | Má-li
  ESFS
  účinně fungovat, je nutné provést změny právních předpisů
  Unie
  v oblasti fungování zmíněných tří orgánů
  ESA
  . Tyto změny se týkají vymezení rozsahu některých pravomocí
  orgánů ESA
  začlenění některých pravomocí ▐ stanovených právními předpisy
  Unie
  a změn k zajištění řádného a účinného fungování v rámci
  ESFS
  . |
| --- | --- |

(6)

Má-li
  ESFS
  účinně fungovat, je nutné provést změny právních předpisů
  Unie
  v oblasti fungování zmíněných tří orgánů
  ESA
  . Tyto změny se týkají vymezení rozsahu některých pravomocí
  orgánů ESA
  začlenění některých pravomocí ▐ stanovených právními předpisy
  Unie
  a změn k zajištění řádného a účinného fungování v rámci
  ESFS
  .

| (7) | Zřízení tří ▐ orgánů
  ESA
  by mělo být doprovázeno vytvořením jednotného
  kodexu
  , aby se
  zajistila důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování, a tím se přispělo k účinnějšímu fungování vnitřního trhu. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Zřízení tří ▐ orgánů
  ESA
  by mělo být doprovázeno vytvořením jednotného
  kodexu
  , aby se
  zajistila důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování, a tím se přispělo k účinnějšímu fungování vnitřního trhu. ▐

| (7a) | Nařízení o zřízení ESFS stanoví, že orgány ESA mohou v oblastech konkrétně stanovených příslušnými právními předpisy připravovat návrhy technických norem, které se předkládají Komisi ke schválení v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. Tato směrnice určuje první soubor takových oblastí a neměla by se dotýkat zařazení dalších oblastí v budoucnosti. |
| --- | --- |

(7a)

Nařízení o zřízení ESFS stanoví, že orgány ESA mohou v oblastech konkrétně stanovených příslušnými právními předpisy připravovat návrhy technických norem, které se předkládají Komisi ke schválení v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. Tato směrnice určuje první soubor takových oblastí a neměla by se dotýkat zařazení dalších oblastí v budoucnosti.

| (7b) | Příslušné právní předpisy by měly definovat oblasti, v nichž mají orgány ESA pravomoc připravovat návrhy technických norem, a způsob jejich schvalování. Zatímco v případě aktů v přenesené pravomoci musí příslušné právní předpisy stanovit prvky, podmínky a specifikace, jak je podrobně uvedeno v článku 290 SFEU, v případě prováděcích aktů by měly být pravidla a obecné zásady pro mechanismy kontroly stanoveny na základě rozhodnutí 1999/468/ES až do přijetí nařízení uvedeného v článku 291 SFEU. |
| --- | --- |

(7b)

Příslušné právní předpisy by měly definovat oblasti, v nichž mají orgány ESA pravomoc připravovat návrhy technických norem, a způsob jejich schvalování. Zatímco v případě aktů v přenesené pravomoci musí příslušné právní předpisy stanovit prvky, podmínky a specifikace, jak je podrobně uvedeno v článku 290 SFEU, v případě prováděcích aktů by měly být pravidla a obecné zásady pro mechanismy kontroly stanoveny na základě rozhodnutí 1999/468/ES až do přijetí nařízení uvedeného v článku 291 SFEU.

| (8) | V rámci identifikace oblastí technických norem by se měla nalézt přiměřená rovnováha při vytváření jednotného souboru harmonizovaných pravidel a
  předejít zbytečně komplikované regulaci a vymáhání.
  Měly by být vybrány pouze takové oblasti, v nichž konzistentní technická pravidla významně a
  efektivně
  přispějí
  k dosažení cílů příslušných právních předpisů, přičemž musí být zajištěno, aby politická rozhodnutí přijímaly svými obvyklými postupy Evropský parlament, Rada a Komise
  . |
| --- | --- |

(8)

V rámci identifikace oblastí technických norem by se měla nalézt přiměřená rovnováha při vytváření jednotného souboru harmonizovaných pravidel a
  předejít zbytečně komplikované regulaci a vymáhání.
  Měly by být vybrány pouze takové oblasti, v nichž konzistentní technická pravidla významně a
  efektivně
  přispějí
  k dosažení cílů příslušných právních předpisů, přičemž musí být zajištěno, aby politická rozhodnutí přijímaly svými obvyklými postupy Evropský parlament, Rada a Komise
  .

| (9) | Problematika, která je předmětem technických norem, by měla být skutečně technická, takže jejich příprava bude vyžadovat odborné znalosti odborníků v oblasti dohledu. Technické normy,
  které byly přijaty jako akty v přenesené pravomoci,
  by měly
  dále rozvíjet, upřesňovat a
  určovat podmínky
  důsledné harmonizace
  a
  jednotného
  uplatňování pravidel obsažených v základních nástrojích přijímaných Evropským parlamentem a Radou a
  doplňovat nebo měnit jiné než podstatné prvky legislativního aktu
  .
  Na druhé straně by technické normy přijaté jako prováděcí předpisy měly stanovit podmínky pro jednotné uplatňování právně závazných aktů EU. Technické normy by neměly umožňovat politickou volbu
  . ▐ |
| --- | --- |

(9)

Problematika, která je předmětem technických norem, by měla být skutečně technická, takže jejich příprava bude vyžadovat odborné znalosti odborníků v oblasti dohledu. Technické normy,
  které byly přijaty jako akty v přenesené pravomoci,
  by měly
  dále rozvíjet, upřesňovat a
  určovat podmínky
  důsledné harmonizace
  a
  jednotného
  uplatňování pravidel obsažených v základních nástrojích přijímaných Evropským parlamentem a Radou a
  doplňovat nebo měnit jiné než podstatné prvky legislativního aktu
  .
  Na druhé straně by technické normy přijaté jako prováděcí předpisy měly stanovit podmínky pro jednotné uplatňování právně závazných aktů EU. Technické normy by neměly umožňovat politickou volbu
  . ▐

| (9a) | V případě aktů v přenesené pravomoci je vhodné zavést postup přijímání technických norem stanovený v článku 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]. Prováděcí normy by měly být přijímány postupem uvedeným v článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]. Evropská rada podpořila tzv. Lamfalussyho čtyřúrovňový přístup, aby se postup při vypracování právních předpisů Uniie ve finanční oblasti stal efektivnějším a transparentnějším. Komise se zmocňuje k přijetí prováděcích aktů v mnoha oblastech a platí rozsáhlá řada nařízení a směrnic úrovně 2 přijatých Komisí. V případě, že technické normy mají dále rozpracovat, upřesnit nebo určit podmínky uplatňování těchto opatření úrovně 2, měly by být přijaty až poté, co je toto opatření úrovně 2 přijato, a měly by respektovat jeho obsah. |
| --- | --- |

(9a)

V případě aktů v přenesené pravomoci je vhodné zavést postup přijímání technických norem stanovený v článku 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]. Prováděcí normy by měly být přijímány postupem uvedeným v článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]. Evropská rada podpořila tzv. Lamfalussyho čtyřúrovňový přístup, aby se postup při vypracování právních předpisů Uniie ve finanční oblasti stal efektivnějším a transparentnějším. Komise se zmocňuje k přijetí prováděcích aktů v mnoha oblastech a platí rozsáhlá řada nařízení a směrnic úrovně 2 přijatých Komisí. V případě, že technické normy mají dále rozpracovat, upřesnit nebo určit podmínky uplatňování těchto opatření úrovně 2, měly by být přijaty až poté, co je toto opatření úrovně 2 přijato, a měly by respektovat jeho obsah.

| (9b) | Závazné technické normy přispívají k jednotnému kodexu právních předpisů v oblasti finančních služeb, jak potvrdila Evropská rada ve svých závěrech z června roku 2009. Jelikož některé požadavky legislativních aktů EU nejsou v současné fázi plně harmonizovány a v souladu se zásadou obezřetnosti v oblasti dohledu, vytváření a upřesňování závazných technických norem, specifikace nebo určování podmínek uplatňování těchto požadavků by nemělo bránit členským státům, aby požadovaly dodatečné informace nebo ukládaly přísnější požadavky. Technické normy by proto měly umožňovat členským státům, aby tak v konkrétních oblastech činily, pokud tyto právní akty takovou možnost rozhodování v otázkách obezřetnosti připouštějí. |
| --- | --- |

(9b)

Závazné technické normy přispívají k jednotnému kodexu právních předpisů v oblasti finančních služeb, jak potvrdila Evropská rada ve svých závěrech z června roku 2009. Jelikož některé požadavky legislativních aktů EU nejsou v současné fázi plně harmonizovány a v souladu se zásadou obezřetnosti v oblasti dohledu, vytváření a upřesňování závazných technických norem, specifikace nebo určování podmínek uplatňování těchto požadavků by nemělo bránit členským státům, aby požadovaly dodatečné informace nebo ukládaly přísnější požadavky. Technické normy by proto měly umožňovat členským státům, aby tak v konkrétních oblastech činily, pokud tyto právní akty takovou možnost rozhodování v otázkách obezřetnosti připouštějí.

| (10) | Jak je stanoveno v nařízeních o zřízení ESFS, měly by evropské orgány dohledu před předložením technických norem Komisi v případě potřeby uspořádat otevřené veřejné konzultace o technických normách a provést analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

(10)

Jak je stanoveno v nařízeních o zřízení ESFS, měly by evropské orgány dohledu před předložením technických norem Komisi v případě potřeby uspořádat otevřené veřejné konzultace o technických normách a provést analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů.

| (11) | Nařízení o zřízení ESFS stanoví mechanismus pro urovnávání sporů mezi příslušnými vnitrostátními orgány dohledu. V případě, že příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či nečinností jiného příslušného orgánu v oblastech
  uvedených v právních předpisech Unie podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA],
  ve kterých příslušné právní předpisy vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování příslušných vnitrostátních orgánů z více než jednoho členského státu,
  měly by orgány ESA být schopny
  na žádost dotčeného příslušného orgánu pomoci orgánům dosáhnout dohody ve lhůtě stanovené
  orgány ESA
  , která zohledňuje veškeré relevantní lhůty v příslušných právních předpisech a naléhavost a složitost sporu. Pokud takový spor přetrvává,
  měly by být orgány ESA schopny
  záležitost urovnat. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení o zřízení ESFS stanoví mechanismus pro urovnávání sporů mezi příslušnými vnitrostátními orgány dohledu. V případě, že příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či nečinností jiného příslušného orgánu v oblastech
  uvedených v právních předpisech Unie podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA],
  ve kterých příslušné právní předpisy vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování příslušných vnitrostátních orgánů z více než jednoho členského státu,
  měly by orgány ESA být schopny
  na žádost dotčeného příslušného orgánu pomoci orgánům dosáhnout dohody ve lhůtě stanovené
  orgány ESA
  , která zohledňuje veškeré relevantní lhůty v příslušných právních předpisech a naléhavost a složitost sporu. Pokud takový spor přetrvává,
  měly by být orgány ESA schopny
  záležitost urovnat.

| (12) | Čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  o možnosti řešení sporů v nařízeních o zřízení ESFS obecně nevyžadují následné změny příslušných právních předpisů. Avšak v těch oblastech, kde již příslušné právní předpisy zavedly určitou formu nezávazného zprostředkování nebo kde existují lhůty k přijetí společných rozhodnutí jedním či více příslušnými vnitrostátními orgány, jsou zapotřebí změny s cílem zajistit jasnost a minimální narušení procesu dosahování společného rozhodnutí, avšak takovým způsobem, aby v případě potřeby
  orgány ESA
  mohly spory vyřešit.
  Závazný postup pro urovnávání sporů má řešit situace, kdy příslušné orgány dohledu nemohou mezi sebou vyřešit procedurální či věcné otázky týkající se souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(12)

Čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  o možnosti řešení sporů v nařízeních o zřízení ESFS obecně nevyžadují následné změny příslušných právních předpisů. Avšak v těch oblastech, kde již příslušné právní předpisy zavedly určitou formu nezávazného zprostředkování nebo kde existují lhůty k přijetí společných rozhodnutí jedním či více příslušnými vnitrostátními orgány, jsou zapotřebí změny s cílem zajistit jasnost a minimální narušení procesu dosahování společného rozhodnutí, avšak takovým způsobem, aby v případě potřeby
  orgány ESA
  mohly spory vyřešit.
  Závazný postup pro urovnávání sporů má řešit situace, kdy příslušné orgány dohledu nemohou mezi sebou vyřešit procedurální či věcné otázky týkající se souladu s právem Unie.

| (12a) | Tato směrnice by tudíž měla určit situace, ve kterých může vznikat potřeba řešit procedurální nebo věcnou otázku týkající se souladu s právem Unie a orgány dohledu přitom nemusí být schopny danou záležitost vyřešit samy. V takových situacích by měl některý z orgánů podílejících se na dohledu předložit záležitost příslušnému evropskému orgánu dohledu. Tento evropský orgán dohledu by měl jednat v souladu s postupem stanoveným ve zřizovacím nařízení a v této směrnici. Měl by mít možnost požadovat od dotyčných příslušných orgánů, aby za účelem urovnání dané záležitosti a zajištění souladu s právem Unie podnikly určitá opatření nebo od nich upustily, a to se závaznou platností pro tyto příslušné orgány. V případech, kdy příslušné právní předpisy Unie přenechávají právo rozhodování členským státům, by neměla rozhodnutí evropského orgánu dohledu nahrazovat výkon tohoto práva příslušející v souladu s právem Unie příslušným orgánům. |
| --- | --- |

(12a)

Tato směrnice by tudíž měla určit situace, ve kterých může vznikat potřeba řešit procedurální nebo věcnou otázku týkající se souladu s právem Unie a orgány dohledu přitom nemusí být schopny danou záležitost vyřešit samy. V takových situacích by měl některý z orgánů podílejících se na dohledu předložit záležitost příslušnému evropskému orgánu dohledu. Tento evropský orgán dohledu by měl jednat v souladu s postupem stanoveným ve zřizovacím nařízení a v této směrnici. Měl by mít možnost požadovat od dotyčných příslušných orgánů, aby za účelem urovnání dané záležitosti a zajištění souladu s právem Unie podnikly určitá opatření nebo od nich upustily, a to se závaznou platností pro tyto příslušné orgány. V případech, kdy příslušné právní předpisy Unie přenechávají právo rozhodování členským státům, by neměla rozhodnutí evropského orgánu dohledu nahrazovat výkon tohoto práva příslušející v souladu s právem Unie příslušným orgánům.

| (13) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (7) stanoví zprostředkování nebo společná rozhodnutí, pokud jde o určení významných poboček pro účely členství v kolegiu dohledu, validaci modelu a hodnocení rizika skupiny. Ve všech těchto oblastech by změna měla jasně stanovit, že v případě sporu během stanovené časové lhůty může Evropský orgán pro bankovnictví spor vyřešit uplatněním procesu uvedeného v nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  . Tento přístup ozřejmuje, že i
  když Evropský orgán pro bankovnictví by neměl nahradit výkon vlastního rozhodnutí příslušných orgánů dohledu v souladu s právními předpisy Unie
  , spory mohou být řešeny a spolupráce posílena dříve, než je učiněno či zveřejněno konečné rozhodnutí ve vztahu k instituci. |
| --- | --- |

(13)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (7) stanoví zprostředkování nebo společná rozhodnutí, pokud jde o určení významných poboček pro účely členství v kolegiu dohledu, validaci modelu a hodnocení rizika skupiny. Ve všech těchto oblastech by změna měla jasně stanovit, že v případě sporu během stanovené časové lhůty může Evropský orgán pro bankovnictví spor vyřešit uplatněním procesu uvedeného v nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  . Tento přístup ozřejmuje, že i
  když Evropský orgán pro bankovnictví by neměl nahradit výkon vlastního rozhodnutí příslušných orgánů dohledu v souladu s právními předpisy Unie
  , spory mohou být řešeny a spolupráce posílena dříve, než je učiněno či zveřejněno konečné rozhodnutí ve vztahu k instituci.

| (14) | Aby se
  zajistil hladký přechod stávajících úkolů ▐ Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS), Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) na nové orgány ESA,
  měly by být odkazy
  na tyto výbory
  nahrazeny ve všech příslušných právních předpisech odkazy na Evropský orgán pro bankovnictví
  (EBA)
  , Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  (EIOPA)
  a na Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
  (ESMA)
  . |
| --- | --- |

(14)

Aby se
  zajistil hladký přechod stávajících úkolů ▐ Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS), Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) na nové orgány ESA,
  měly by být odkazy
  na tyto výbory
  nahrazeny ve všech příslušných právních předpisech odkazy na Evropský orgán pro bankovnictví
  (EBA)
  , Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  (EIOPA)
  a na Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
  (ESMA)
  .

| (14a) | Uvedení postupu projednávání ve výborech do souladu se SFEU, zejména s jejími články 290 a 291, by mělo proběhnout postupně a tento proces by měl být plně dokončen během tří let. S cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích a specifikovat požadavky stanovené v pozměněných směrnicích, měla by mít Komise pravomoc přijmout opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 SFEU. |
| --- | --- |

(14a)

Uvedení postupu projednávání ve výborech do souladu se SFEU, zejména s jejími články 290 a 291, by mělo proběhnout postupně a tento proces by měl být plně dokončen během tří let. S cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích a specifikovat požadavky stanovené v pozměněných směrnicích, měla by mít Komise pravomoc přijmout opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 SFEU.

| (14b) | Evropský parlament a Rada by měly mít možnost proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by tuto lhůtu mělo být možno prodloužit o tři měsíce v případě, že se jedná o oblasti důležitého zájmu. Evropský parlament a Rada mohou ostatní instituce informovat o svém záměru námitky nevyslovit. Takové časné schválení aktů v přenesené pravomoci je obzvláště vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, např. v případě harmonogramů stanovených v základním aktu, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(14b)

Evropský parlament a Rada by měly mít možnost proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by tuto lhůtu mělo být možno prodloužit o tři měsíce v případě, že se jedná o oblasti důležitého zájmu. Evropský parlament a Rada mohou ostatní instituce informovat o svém záměru námitky nevyslovit. Takové časné schválení aktů v přenesené pravomoci je obzvláště vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, např. v případě harmonogramů stanovených v základním aktu, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci.

| (14c) | V prohlášení č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování EU, připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu podepsanou dne 13. prosince 2007, vzala tato konference na vědomí záměr Komise pokračovat při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb v konzultacích s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy. |
| --- | --- |

(14c)

V prohlášení č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování EU, připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu podepsanou dne 13. prosince 2007, vzala tato konference na vědomí záměr Komise pokračovat při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb v konzultacích s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy.

| (15) | Nová architektura dohledu zřízená ESFS bude vyžadovat, aby vnitrostátní orgány dohledu úzce spolupracovaly s
  orgány ESA
  . Změny příslušných právních předpisů by měly zajistit, že vykonávání povinnosti sdílení informací obsažené v nařízeních ▐ kterými se
  orgány ESA
  zřizují, nebrání žádné právní překážky. |
| --- | --- |

(15)

Nová architektura dohledu zřízená ESFS bude vyžadovat, aby vnitrostátní orgány dohledu úzce spolupracovaly s
  orgány ESA
  . Změny příslušných právních předpisů by měly zajistit, že vykonávání povinnosti sdílení informací obsažené v nařízeních ▐ kterými se
  orgány ESA
  zřizují, nebrání žádné právní překážky.

| (15a) | Důvěrné informace vyměněné mezi příslušnými orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy nebo Evropským výborem pro systémová rizika nebo těmto orgánům předané by měly podléhat povinnosti zachování profesního tajemství, která platí pro osoby zaměstnané nebo dříve zaměstnané u příslušných orgánů, které informace získají. |
| --- | --- |

(15a)

Důvěrné informace vyměněné mezi příslušnými orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy nebo Evropským výborem pro systémová rizika nebo těmto orgánům předané by měly podléhat povinnosti zachování profesního tajemství, která platí pro osoby zaměstnané nebo dříve zaměstnané u příslušných orgánů, které informace získají.

| (16) | Nařízení o zřízení ESFS ▐ stanoví, že
  orgány ESA
  mohou navazovat kontakty s orgány dohledu ze třetích zemí a napomáhají při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (8) a směrnice 2006/48/ES by měly být změněny, aby se orgánům
  ESA
  umožnilo zavést dohody o spolupráci s třetími zeměmi a vyměňovat informace v případech, kdy uvedené třetí země mohou zaručit ochranu služebního nebo profesního tajemství. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení o zřízení ESFS ▐ stanoví, že
  orgány ESA
  mohou navazovat kontakty s orgány dohledu ze třetích zemí a napomáhají při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (8) a směrnice 2006/48/ES by měly být změněny, aby se orgánům
  ESA
  umožnilo zavést dohody o spolupráci s třetími zeměmi a vyměňovat informace v případech, kdy uvedené třetí země mohou zaručit ochranu služebního nebo profesního tajemství.

| (17) | Existence jediného konsolidovaného seznamu či rejstříku pro každou kategorii finančních
  firem v Evropské unii
  , což je nyní úkolem všech příslušných vnitrostátních orgánů, zlepší transparentnost a bude lépe odrážet realitu jednotného finančního trhu.
  Orgánům ESA
  by měla být uložena povinnost zřídit, zveřejňovat a pravidelně aktualizovat rejstříky a seznamy finančních subjektů v rámci
  Evropské unie
  . To se týká seznamu povolení úvěrovým institucím udělených vnitrostátními orgány dohledu. Rovněž se to týká rejstříku všech investičních podniků a seznamu regulovaných trhů podle směrnice 2004/39/ES. Podobně by
  orgánu ESMA
  měla být uložena povinnost zřídit, zveřejnit a pravidelně aktualizovat seznamy schválených prospektů a osvědčení o schválení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování ▐ (9). |
| --- | --- |

(17)

Existence jediného konsolidovaného seznamu či rejstříku pro každou kategorii finančních
  firem v Evropské unii
  , což je nyní úkolem všech příslušných vnitrostátních orgánů, zlepší transparentnost a bude lépe odrážet realitu jednotného finančního trhu.
  Orgánům ESA
  by měla být uložena povinnost zřídit, zveřejňovat a pravidelně aktualizovat rejstříky a seznamy finančních subjektů v rámci
  Evropské unie
  . To se týká seznamu povolení úvěrovým institucím udělených vnitrostátními orgány dohledu. Rovněž se to týká rejstříku všech investičních podniků a seznamu regulovaných trhů podle směrnice 2004/39/ES. Podobně by
  orgánu ESMA
  měla být uložena povinnost zřídit, zveřejnit a pravidelně aktualizovat seznamy schválených prospektů a osvědčení o schválení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování ▐ (9).

| (18) | V těch oblastech, kde mají
  orgány ESA
  povinnost připravovat návrhy technických norem, by uvedené návrhy měly být předkládány Komisi do tří let od zřízení těchto
  orgánů ESA, nebyla-li příslušným nařízením stanovena jiná lhůta
  . |
| --- | --- |

(18)

V těch oblastech, kde mají
  orgány ESA
  povinnost připravovat návrhy technických norem, by uvedené návrhy měly být předkládány Komisi do tří let od zřízení těchto
  orgánů ESA, nebyla-li příslušným nařízením stanovena jiná lhůta
  .

| (18a) | Úkoly orgánu ESMA v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (10) by se neměly dotknout pravomoci Evropského systému centrálních bank podporovat plynulé fungování platebních systémů v souladu s čl. 127 odst. 2 čtvrtou odrážkou SFEU. |
| --- | --- |

(18a)

Úkoly orgánu ESMA v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (10) by se neměly dotknout pravomoci Evropského systému centrálních bank podporovat plynulé fungování platebních systémů v souladu s čl. 127 odst. 2 čtvrtou odrážkou SFEU.

| (18b) | Technické normy, které má vytvořit orgán EIOPA v souladu s touto směrnicí a v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (11), by se neměly dotknout pravomocí členských států, pokud jde o obezřetnostní požadavky na tyto instituce podle směrnice 2003/41/ES. |
| --- | --- |

(18b)

Technické normy, které má vytvořit orgán EIOPA v souladu s touto směrnicí a v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (11), by se neměly dotknout pravomocí členských států, pokud jde o obezřetnostní požadavky na tyto instituce podle směrnice 2003/41/ES.

| (18c) | Podle čl. 13 odst. 5 směrnice 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, může příslušný orgán domovského členského státu přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu, pokud s tím tento orgán souhlasí. Čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] požaduje, aby takové dohody o delegování byly příslušnému orgánu oznámeny nejméně jeden měsíc před zahájením jejich účinnosti. S ohledem na zkušenosti z přenášení schválení podle směrnice 2003/71/ES, která zahrnuje kratší lhůty, je nicméně vhodné ustanovení čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] na tuto situaci neuplatnit. |
| --- | --- |

(18c)

Podle čl. 13 odst. 5 směrnice 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, může příslušný orgán domovského členského státu přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu, pokud s tím tento orgán souhlasí. Čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] požaduje, aby takové dohody o delegování byly příslušnému orgánu oznámeny nejméně jeden měsíc před zahájením jejich účinnosti. S ohledem na zkušenosti z přenášení schválení podle směrnice 2003/71/ES, která zahrnuje kratší lhůty, je nicméně vhodné ustanovení čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] na tuto situaci neuplatnit.

| (18d) | Orgány ESA by v této fázi neměly vytvářet návrhy technických norem týkající se stávajících požadavků na to, aby osoby, které skutečně řídí činnost investičních podniků, úvěrových institucí, SKIPCP a jejich správcovských společností, měly dostatečně dobrou pověst a dostatečné množství zkušeností, aby se zajistilo řádné a obezřetné řízení z jejich strany. S ohledem na důležitost těchto požadavků by však orgány ESA měly dát přednost tomu, aby v pokynech určily nejlepší postupy a zajistily přibližování dohledových a obezřetnostních postupů k těmto osvědčeným postupům. Měly by činit totéž i pokud jde o obezřetnostní požadavky týkající se skutečného sídla nebo správního ústředí těchto institucí. |
| --- | --- |

(18d)

Orgány ESA by v této fázi neměly vytvářet návrhy technických norem týkající se stávajících požadavků na to, aby osoby, které skutečně řídí činnost investičních podniků, úvěrových institucí, SKIPCP a jejich správcovských společností, měly dostatečně dobrou pověst a dostatečné množství zkušeností, aby se zajistilo řádné a obezřetné řízení z jejich strany. S ohledem na důležitost těchto požadavků by však orgány ESA měly dát přednost tomu, aby v pokynech určily nejlepší postupy a zajistily přibližování dohledových a obezřetnostních postupů k těmto osvědčeným postupům. Měly by činit totéž i pokud jde o obezřetnostní požadavky týkající se skutečného sídla nebo správního ústředí těchto institucí.

| (18e) | Účelem vytváření návrhů technických norem v souvislosti s přístupem založeným na interním ratingu, pokročilým přístupem k měření a na přístupech zohledňujících vnitřní model tržního rizika, jak je uvedeno v této směrnici, by mělo být zajištění kvality a robustnosti takových přístupů, jakož i důslednost jejich přezkoumávání ze strany příslušných orgánů. Tyto normy by měly příslušným orgánům umožňovat, aby institucím povolily vyvíjet rozdílné přístupy založené na jejich zkušenostech a zvláštních podmínkách, v rámci požadavků směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES a s výhradou požadavků technických norem. |
| --- | --- |

(18e)

Účelem vytváření návrhů technických norem v souvislosti s přístupem založeným na interním ratingu, pokročilým přístupem k měření a na přístupech zohledňujících vnitřní model tržního rizika, jak je uvedeno v této směrnici, by mělo být zajištění kvality a robustnosti takových přístupů, jakož i důslednost jejich přezkoumávání ze strany příslušných orgánů. Tyto normy by měly příslušným orgánům umožňovat, aby institucím povolily vyvíjet rozdílné přístupy založené na jejich zkušenostech a zvláštních podmínkách, v rámci požadavků směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES a s výhradou požadavků technických norem.

| (19) | Jelikož cílů této směrnice, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů, investorů a oprávněných osob, a tím podniků a spotřebitelů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, zachovávání stability a
  udržitelnosti
  finančního systému
  , udržování reálné ekonomiky, zajišťování veřejných financí a
  posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož cílů této směrnice, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů, investorů a oprávněných osob, a tím podniků a spotřebitelů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, zachovávání stability a
  udržitelnosti
  finančního systému
  , udržování reálné ekonomiky, zajišťování veřejných financí a
  posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné.

| (19a) | Komise by měla do 1. ledna 2014 podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, že orgány ESA předložily návrh technických norem uvedených v této směrnici a měla by předložit vhodné návrhy. |
| --- | --- |

(19a)

Komise by měla do 1. ledna 2014 podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, že orgány ESA předložily návrh technických norem uvedených v této směrnici a měla by předložit vhodné návrhy.

| (20) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (12), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu ▐ (13), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (14), směrnice 2003/41/ES ▐ (15), směrnice 2003/71/ES, směrnice 2004/39/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ▐ (16), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (17), směrnice 2006/48/ES ▐ (18), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (19) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne
  13. července 2009 o
  koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (20) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(20)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (12), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu ▐ (13), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (14), směrnice 2003/41/ES ▐ (15), směrnice 2003/71/ES, směrnice 2004/39/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ▐ (16), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (17), směrnice 2006/48/ES ▐ (18), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (19) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne
  13. července 2009 o
  koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (20) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Změny směrnice 98/26/ES

Směrnice 98/26/ES se mění takto:

| 1) | V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Členský stát uvedený v odstavci 2 okamžitě uvědomí
  Evropský výbor pro systémová rizika,
  ostatní členské státy a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č .../2010

   (21)

  (ESMA). |
| --- | --- |

1)

V článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Členský stát uvedený v odstavci 2 okamžitě uvědomí
  Evropský výbor pro systémová rizika,
  ostatní členské státy a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č .../2010

   (21)

  (ESMA).

| 2) | V čl. 10 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Členské státy určí systémy a příslušné provozovatele systémů, kteří spadají do oblasti působnosti této směrnice, oznámí je
  orgánu ESMA
  a sdělí mu, které orgány byly určeny v souladu s čl. 6 odst. 2.
  Orgán ESMA
  zveřejní tyto informace na svých internetových stránkách.“ |
| --- | --- |

2)

V čl. 10 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy určí systémy a příslušné provozovatele systémů, kteří spadají do oblasti působnosti této směrnice, oznámí je
  orgánu ESMA
  a sdělí mu, které orgány byly určeny v souladu s čl. 6 odst. 2.
  Orgán ESMA
  zveřejní tyto informace na svých internetových stránkách.“

| 2a) | Vkládá se nový článek 10a, který zní:



  „Článek 10a



  1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

2a)

Vkládá se nový článek 10a, který zní:

„Článek 10a

1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].

2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

Článek 2

Změny směrnice 2002/87/ES

Směrnice 2002/87/ES se mění takto:

| 1) | Článek 4 se mění takto:






  a) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „
  2.
     Koordinátor určený v souladu s článkem 10 informuje mateřský podnik v čele skupiny, nebo pokud mateřský podnik neexistuje, informuje regulovaný podnik s nejvyšší bilanční sumou v nejvýznamnějším finančním sektoru ve skupině o tom, že skupina byla určena za finanční konglomerát, a o určení koordinátora. Koordinátor rovněž informuje příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, a příslušné orgány členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, a Smíšený výbor evropských orgánů dohledu zřízený článkem 40 nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  a nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [ESMA]

   (22) (dále jen ‚smíšený výbor‘). |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 4 se mění takto:

a)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„
  2.
     Koordinátor určený v souladu s článkem 10 informuje mateřský podnik v čele skupiny, nebo pokud mateřský podnik neexistuje, informuje regulovaný podnik s nejvyšší bilanční sumou v nejvýznamnějším finančním sektoru ve skupině o tom, že skupina byla určena za finanční konglomerát, a o určení koordinátora. Koordinátor rovněž informuje příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, a příslušné orgány členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, a Smíšený výbor evropských orgánů dohledu zřízený článkem 40 nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  a nařízení Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [ESMA]

   (22) (dále jen ‚smíšený výbor‘).

| b) | Doplňuje se
  nový
  odstavec ▐, který zní:
  „3.   
  JCESA
  zveřejní
  na své internetové stránce
  seznam určených finančních konglomerátů a seznam aktualizuje.
  Tyto informace jsou dostupné pomocí hypertextového odkazu na internetových stránkách každého z evropských orgánů dohledu.“ |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se
  nový
  odstavec ▐, který zní:

„3.   
  JCESA
  zveřejní
  na své internetové stránce
  seznam určených finančních konglomerátů a seznam aktualizuje.
  Tyto informace jsou dostupné pomocí hypertextového odkazu na internetových stránkách každého z evropských orgánů dohledu.“

| 1a) | V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „ca) | vytvoření strategie řešení problémů, která je pravidelně aktualizována a nejméně jednou ročně přezkoumávána a která zahrnuje strukturovaný mechanismus včasné intervence, pohotová nápravná opatření a pohotovostní plán pro případ úpadku.“. |
| --- | --- | --- |

1a)

V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„ca)

vytvoření strategie řešení problémů, která je pravidelně aktualizována a nejméně jednou ročně přezkoumávána a která zahrnuje strukturovaný mechanismus včasné intervence, pohotová nápravná opatření a pohotovostní plán pro případ úpadku.“.

| 1b) | Název oddílu 3 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1b)

Název oddílu 3 se nahrazuje tímto:

| 1c) | V oddílu 3 se vkládá tento článek:



  „Článek -10



  Smíšený výbor v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] zajistí ve všech odvětvích i státech soulad s právními předpisy Evropské unie.“. |
| --- | --- |

1c)

V oddílu 3 se vkládá tento článek:

„Článek -10

Smíšený výbor v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] zajistí ve všech odvětvích i státech soulad s právními předpisy Evropské unie.“.

| 1d) | V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Pro zajištění vhodného doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu je určen jediný koordinátor příslušný pro koordinaci a výkon doplňkového dozoru z řad příslušných orgánů dotčených členských států, včetně orgánů členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost. Na internetových stránkách JCESA se zveřejní totožnost koordinátora.“. |
| --- | --- |

1d)

V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.
     
  Pro zajištění vhodného doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu je určen jediný koordinátor příslušný pro koordinaci a výkon doplňkového dozoru z řad příslušných orgánů dotčených členských států, včetně orgánů členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost. Na internetových stránkách JCESA se zveřejní totožnost koordinátora.“.

| 1e) | V čl. 11 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „V zájmu usnadnění doplňkového dozoru a jeho vybudování na širokém právním základě zavedou koordinátor a jiné dotyčné příslušné orgány a v případě potřeby ostatní dotyčné příslušné orgány vzájemné koordinační dohody. Koordinační dohody mohou koordinátorovi svěřovat další úkoly a mohou upřesňovat postupy pro dotyčné příslušné orgány při rozhodování podle článků 3 a 4, čl. 5 odst. 4, článku 6, čl. 12 odst. 2 a článků 16 a 18 a pro spolupráci s ostatními příslušnými orgány.




  V souladu s článkem 8 a s postupem stanoveným v článku 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] JCESA vytvoří pokyny zaměřené na sbližování praxe dohledu s ohledem na konzistenci koordinačních dohod o dohledu v souladu s článkem 131a směrnice 2006/48/ES a čl. 248 odst. 4 směrnice 2009/138/ES.“. |
| --- | --- |

1e)

V čl. 11 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V zájmu usnadnění doplňkového dozoru a jeho vybudování na širokém právním základě zavedou koordinátor a jiné dotyčné příslušné orgány a v případě potřeby ostatní dotyčné příslušné orgány vzájemné koordinační dohody. Koordinační dohody mohou koordinátorovi svěřovat další úkoly a mohou upřesňovat postupy pro dotyčné příslušné orgány při rozhodování podle článků 3 a 4, čl. 5 odst. 4, článku 6, čl. 12 odst. 2 a článků 16 a 18 a pro spolupráci s ostatními příslušnými orgány.

V souladu s článkem 8 a s postupem stanoveným v článku 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] JCESA vytvoří pokyny zaměřené na sbližování praxe dohledu s ohledem na konzistenci koordinačních dohod o dohledu v souladu s článkem 131a směrnice 2006/48/ES a čl. 248 odst. 4 směrnice 2009/138/ES.“.

| 1f) | V čl. 12 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:




  „Příslušné orgány si mohou rovněž vyměňovat informace, které mohou být nutné pro plnění jejich úkolů, o regulovaných podnicích ve finančním konglomerátu v souladu se sektorovými předpisy s těmito orgány: centrální banky, Evropský systém centrálních bank, Evropská centrální banka a Evropský výbor pro systémová rizika v souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB].“. |
| --- | --- |

1f)

V čl. 12 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Příslušné orgány si mohou rovněž vyměňovat informace, které mohou být nutné pro plnění jejich úkolů, o regulovaných podnicích ve finančním konglomerátu v souladu se sektorovými předpisy s těmito orgány: centrální banky, Evropský systém centrálních bank, Evropská centrální banka a Evropský výbor pro systémová rizika v souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB].“.

| 1g) | Vkládá se nový článek, který zní:



  „Článek 12a



  1.
     
  Příslušené orgány spolupracují pro účely této směrnice s JCESA v souladu s nařízením (EU) č. .../2010 [EBA], nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízením (EU) č. .../2010[ESMA].“




  2.
     
  Příslušené orgány bezodkladně poskytnou JCESA veškeré informace nezbytné k tomu, aby tyto orgány mohly plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

1g)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12a

1.
     
  Příslušené orgány spolupracují pro účely této směrnice s JCESA v souladu s nařízením (EU) č. .../2010 [EBA], nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízením (EU) č. .../2010[ESMA].“

2.
     
  Příslušené orgány bezodkladně poskytnou JCESA veškeré informace nezbytné k tomu, aby tyto orgány mohly plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 1h) | V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Členské státy zajistí, aby na jejich území neexistovaly žádné právní překážky, které by bránily fyzickým a právnickým osobám zahrnutým do doplňkového dozoru, bez ohledu na to, zda se jedná o regulované podniky či nikoli, vyměňovat si mezi sebou informace, které mohou být významné pro účely doplňkového dozoru, a vyměňovat si informace v souladu s touto směrnicí a s evropskými orgány dohledu podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v případě potřeby prostřednictvím JCESA.“. |
| --- | --- |

1h)

V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.
     
  Členské státy zajistí, aby na jejich území neexistovaly žádné právní překážky, které by bránily fyzickým a právnickým osobám zahrnutým do doplňkového dozoru, bez ohledu na to, zda se jedná o regulované podniky či nikoli, vyměňovat si mezi sebou informace, které mohou být významné pro účely doplňkového dozoru, a vyměňovat si informace v souladu s touto směrnicí a s evropskými orgány dohledu podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v případě potřeby prostřednictvím JCESA.“.

| 1i) | V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Aniž je dotčen čl. 17 odst. 2, mohou JCESA a členské státy určit, jaká opatření mohou příslušné orgány přijmout ohledně smíšených finančních holdingových společností. V souladu s článkem 8 a s postupem stanoveným v článku 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] mohou vytvořit pokyny pro opatření vztahující se k smíšeným finančním holdingovým společnostem.“. |
| --- | --- |

1i)

V článku 16 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aniž je dotčen čl. 17 odst. 2, mohou JCESA a členské státy určit, jaká opatření mohou příslušné orgány přijmout ohledně smíšených finančních holdingových společností. V souladu s článkem 8 a s postupem stanoveným v článku 42 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] mohou vytvořit pokyny pro opatření vztahující se k smíšeným finančním holdingovým společnostem.“.

| 2) | V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „Aniž jsou dotčeny sektorové předpisy, ověřují příslušné orgány v případě,
  kdy platí
  čl. 5 odst. 3, zda regulované podniky, jejichž mateřský podnik má sídlo
  ve třetí zemi
  , podléhají dozoru ze strany příslušného orgánu třetí země, který je rovnocenný dozoru stanovenému touto směrnicí pro doplňkový dozor nad regulovanými podniky uvedenými v čl. 5 odst. 2. Ověření provádí příslušný orgán, který by byl koordinátorem, kdyby se měla použít kritéria stanovená v čl. 10 odst. 2, na žádost mateřského podniku nebo kteréhokoli z regulovaných podniků povolených v
  Unii
  nebo z vlastního podnětu.
  Tento příslušný orgán konzultuje ostatní dotyčné příslušné orgány a ▐
  všechny použitelné pokyny
  , které jsou vypracovány prostřednictvím
  JCESA
  v souladu s
  články 8 a 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].
  Pro tento účel příslušný orgán věc konzultuje
  JCESA
  před přijetím rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„Aniž jsou dotčeny sektorové předpisy, ověřují příslušné orgány v případě,
  kdy platí
  čl. 5 odst. 3, zda regulované podniky, jejichž mateřský podnik má sídlo
  ve třetí zemi
  , podléhají dozoru ze strany příslušného orgánu třetí země, který je rovnocenný dozoru stanovenému touto směrnicí pro doplňkový dozor nad regulovanými podniky uvedenými v čl. 5 odst. 2. Ověření provádí příslušný orgán, který by byl koordinátorem, kdyby se měla použít kritéria stanovená v čl. 10 odst. 2, na žádost mateřského podniku nebo kteréhokoli z regulovaných podniků povolených v
  Unii
  nebo z vlastního podnětu.

Tento příslušný orgán konzultuje ostatní dotyčné příslušné orgány a ▐
  všechny použitelné pokyny
  , které jsou vypracovány prostřednictvím
  JCESA
  v souladu s
  články 8 a 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].
  Pro tento účel příslušný orgán věc konzultuje
  JCESA
  před přijetím rozhodnutí.“

| 2a) | V článku 18 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  V případě, že příslušný orgán rozhodne, že třetí země má rovnocenný dohled, na rozdíl o názoru jiného příslušného orgánu, může tento jiný příslušný orgán věc předložit JCESA, který může jednat v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

2a)

V článku 18 se vkládá nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  V případě, že příslušný orgán rozhodne, že třetí země má rovnocenný dohled, na rozdíl o názoru jiného příslušného orgánu, může tento jiný příslušný orgán věc předložit JCESA, který může jednat v souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 2b) | V článku 19 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Aniž je dotčen čl. 218 odst. 1 a 2 SFEU, posuzuje Komise, jíž je nápomocen JCESA, Evropský bankovní výbor, Evropský výbor pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Výbor pro finanční konglomeráty, výsledky jednání uvedených v odstavci 1 a výsledný stav.“. |
| --- | --- |

2b)

V článku 19 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Aniž je dotčen čl. 218 odst. 1 a 2 SFEU, posuzuje Komise, jíž je nápomocen JCESA, Evropský bankovní výbor, Evropský výbor pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Výbor pro finanční konglomeráty, výsledky jednání uvedených v odstavci 1 a výsledný stav.“.

| 3) | Název kapitoly III před článkem 20 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

3)

Název kapitoly III před článkem 20 se nahrazuje tímto:

| 4) | V čl. 20 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:


  „1.
     
  Komise přijme v souladu s články 21, 21a a 21b prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci úpravy, které budou provedeny v této směrnici, a to v následujících oblastech:










  a) | přesnější formulace definic uvedených v článku 2 s ohledem na pokrok na finančních trzích ve vztahu k uplatňování této směrnice; |
| --- | --- | --- |

4)

V čl. 20 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.
     
  Komise přijme v souladu s články 21, 21a a 21b prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci úpravy, které budou provedeny v této směrnici, a to v následujících oblastech:

a)

přesnější formulace definic uvedených v článku 2 s ohledem na pokrok na finančních trzích ve vztahu k uplatňování této směrnice;

| b) | přesnější formulace definic uvedených v článku 2 s cílem zajistit důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování této směrnice v Unii; |
| --- | --- |

b)

přesnější formulace definic uvedených v článku 2 s cílem zajistit důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování této směrnice v Unii;

| c) | sladění terminologie a úprava definic ve směrnici v souladu s následnými akty Unie o regulovaných podnicích a jiných souvisejících otázkách; |
| --- | --- |

c)

sladění terminologie a úprava definic ve směrnici v souladu s následnými akty Unie o regulovaných podnicích a jiných souvisejících otázkách;

| d) | přesnější definice metod výpočtu stanovených v příloze I beroucí v úvahu pokrok na finančních trzích a techniky finančního dohledu; |
| --- | --- |

d)

přesnější definice metod výpočtu stanovených v příloze I beroucí v úvahu pokrok na finančních trzích a techniky finančního dohledu;

| e) | koordinace předpisů přijatých podle článků 7 a 8 a přílohy II za účelem podpory důsledné harmonizace a jednotného uplatňování v rámci Unie.“. |
| --- | --- |

e)

koordinace předpisů přijatých podle článků 7 a 8 a přílohy II za účelem podpory důsledné harmonizace a jednotného uplatňování v rámci Unie.“.

| 5) | Článek 21 se mění takto:










  a) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 20 odst. 1 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 21a nezruší.“. |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 21 se mění takto:

a)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 20 odst. 1 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 21a nezruší.“.

| b) | Vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „2a.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.




  2b.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 21a a 21b.“. |
| --- | --- |

b)

Vkládají se nové odstavce, které znějí:

„2a.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

2b.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 21a a 21b.“.

| c) | Odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

c)

Odstavec 3 se zrušuje.

| d) | Odstavec 4 se nahrazuje tímto:




  „4.
     
  JCESA může poskytovat obecné pokyny ohledně toho, zda je pravděpodobné, že ujednání o doplňkovém dozoru příslušných orgánů ve třetích zemích dosahují cílů doplňkového dozoru, jak jsou vymezeny v této směrnici, ve vztahu k regulovaným podnikům ve finančním konglomerátu, v jehož čele stojí podnik se sídlem mimo Unii. JCESA tyto pokyny průběžně přezkoumává a přihlíží ke všem změnám doplňkového dozoru prováděného takovými příslušnými orgány.“. |
| --- | --- |

d)

Odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.
     
  JCESA může poskytovat obecné pokyny ohledně toho, zda je pravděpodobné, že ujednání o doplňkovém dozoru příslušných orgánů ve třetích zemích dosahují cílů doplňkového dozoru, jak jsou vymezeny v této směrnici, ve vztahu k regulovaným podnikům ve finančním konglomerátu, v jehož čele stojí podnik se sídlem mimo Unii. JCESA tyto pokyny průběžně přezkoumává a přihlíží ke všem změnám doplňkového dozoru prováděného takovými příslušnými orgány.“.

| e) | Odstavec 5
  se zrušuje
  . |
| --- | --- |

e)

Odstavec 5
  se zrušuje
  .

| 6) | Vkládají se nové články, které znějí
  :

  „Článek 21a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Přenesení pravomoci podle čl. 20 odst. 1 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 21b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.



  Článek 21c


  Technické normy

  1.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace a
  jednotné uplatňování této směrnice, mohou evropské orgány dohledu v souladu s článkem 42 nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA],
  nařízení
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  a nařízení
  (EU) č. .../2010 [ESMA]
  připravovat ▐:






  a) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 2 bod 11 pro
  upřesnění
  uplatňování článku 17 směrnice Rady 78/660/EHS (23) v kontextu této směrnice; |
| --- | --- | --- |

6)

Vkládají se nové články, které znějí
  :

„Článek 21a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci podle čl. 20 odst. 1 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 21b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.

Článek 21c

Technické normy

1.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace a
  jednotné uplatňování této směrnice, mohou evropské orgány dohledu v souladu s článkem 42 nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA],
  nařízení
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  a nařízení
  (EU) č. .../2010 [ESMA]
  připravovat ▐:

a)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 2 bod 11 pro
  upřesnění
  uplatňování článku 17 směrnice Rady 78/660/EHS (23) v kontextu této směrnice;

| b) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 2 bod 17 pro
  stanovení
  postupů nebo
  upřesnění kritérií
  pro určení ‚dotyčných příslušných orgánů‘; |
| --- | --- |

b)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 2 bod 17 pro
  stanovení
  postupů nebo
  upřesnění kritérií
  pro určení ‚dotyčných příslušných orgánů‘;

| c) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 3 odst. 5 pro
  upřesnění
  alternativních parametrů pro určení finančního konglomerátu; |
| --- | --- |

c)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 3 odst. 5 pro
  upřesnění
  alternativních parametrů pro určení finančního konglomerátu;

| d) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 6 odst. 2 k
  zajištění jednotného
  uplatňování této směrnice a upřesnění metod výpočtu uvedených v příloze I části II, avšak aniž je dotčen čl. 6 odst. 4; |
| --- | --- |

d)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 6 odst. 2 k
  zajištění jednotného
  uplatňování této směrnice a upřesnění metod výpočtu uvedených v příloze I části II, avšak aniž je dotčen čl. 6 odst. 4;

| e) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 7 odst. 2 k
  zajištění jednotného uplatňování postupů
  zahrnutí položek do rozsahu definice ‚koncentrací rizik‘ v rámci obezřetnostního dohledu uvedeného v druhém pododstavci uvedeného
  článku
  ; |
| --- | --- |

e)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 7 odst. 2 k
  zajištění jednotného uplatňování postupů
  zahrnutí položek do rozsahu definice ‚koncentrací rizik‘ v rámci obezřetnostního dohledu uvedeného v druhém pododstavci uvedeného
  článku
  ;

| f) | návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 8 odst. 2 k
  zajištění jednotného uplatňování postupů
  zahrnutí položek do rozsahu definice ‚koncentrací rizik‘ v rámci obezřetnostního dohledu uvedeného v druhém pododstavci uvedeného
  článku
  ; |
| --- | --- |

f)

návrh regulačních norem s ohledem na
  čl. 8 odst. 2 k
  zajištění jednotného uplatňování postupů
  zahrnutí položek do rozsahu definice ‚koncentrací rizik‘ v rámci obezřetnostního dohledu uvedeného v druhém pododstavci uvedeného
  článku
  ;

2.   
  Na Komisi jsou přeneseny pravomoci k přijetí návrhů regulačních norem uvedených v písm. a), b) a c) prvního odstavce postupem podle článku 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v písm. d), e) a f) prvního odstavce postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA], a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]
  .“.

Článek 3

Změny směrnice 2003/6/ES

Směrnice 2003/6/ES se mění takto:

| -1) | Článek 1 se mění takto:










  a) | Bod 5) se nahrazuje tímto:




  „5.
     
  ‚uznávanými tržními postupy‘ postupy, které se rozumně očekávají na jednom nebo více finančních trzích a jsou uznány příslušným orgánem podle obecných zásad přijatých Komisí postupem aktů v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b;




  Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 může vytvořit návrhy prováděcích technických norem s cílem zajistit jednotné podmínky uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu s prvním a třetím pododstavcem ve vztahu k uznávaným tržním postupům.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v druhém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- | --- |

-1)

Článek 1 se mění takto:

a)

Bod 5) se nahrazuje tímto:

„5.
     
  ‚uznávanými tržními postupy‘ postupy, které se rozumně očekávají na jednom nebo více finančních trzích a jsou uznány příslušným orgánem podle obecných zásad přijatých Komisí postupem aktů v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b;

Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 může vytvořit návrhy prováděcích technických norem s cílem zajistit jednotné podmínky uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu s prvním a třetím pododstavcem ve vztahu k uznávaným tržním postupům.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v druhém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| b) | Druhý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Aby se vzal v úvahu technický pokrok na finančních trzích a zajistilo jednotné uplatňování této směrnice v Unii, Komise stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci opatření týkající se bodů 1, 2 a 3 tohoto článku. Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“. |
| --- | --- |

b)

Druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Aby se vzal v úvahu technický pokrok na finančních trzích a zajistilo jednotné uplatňování této směrnice v Unii, Komise stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci opatření týkající se bodů 1, 2 a 3 tohoto článku. Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“.

| -1a) | Článek 6 se mění takto:










  a) | V odstavci 10 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“. |
| --- | --- | --- |

-1a)

Článek 6 se mění takto:

a)

V odstavci 10 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“.

| b) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „10a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování právně závazných aktů Unie přijatých Komisi v souladu s šestou odrážkou prvního pododstavce odstavce 10, může orgán EMSA vypracovat návrhy technických norem.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„10a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování právně závazných aktů Unie přijatých Komisi v souladu s šestou odrážkou prvního pododstavce odstavce 10, může orgán EMSA vypracovat návrhy technických norem.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| -1b) | Článek 8 se mění takto:










  a) | Dosavadní znění se označuje jako odstavec 1 a nahrazuje se tímto:




  „1.
     
  Zákazy stanovené v této směrnici se nevztahují na obchodování s vlastními akciemi v rámci programů ‚zpětného odkupu‘ nebo za účelem stabilizace finančního nástroje, pokud toto obchodování probíhá v souladu s prováděcími opatřeními. Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“; |
| --- | --- | --- |

-1b)

Článek 8 se mění takto:

a)

Dosavadní znění se označuje jako odstavec 1 a nahrazuje se tímto:

„1.
     
  Zákazy stanovené v této směrnici se nevztahují na obchodování s vlastními akciemi v rámci programů ‚zpětného odkupu‘ nebo za účelem stabilizace finančního nástroje, pokud toto obchodování probíhá v souladu s prováděcími opatřeními. Tato opatření se přijímají postupem platným pro akty v přenesené pravomoci podle článků 17, 17a a 17b.“;

| b) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu odstavcem 1, může orgán EMSA vypracovat návrhy prováděcích technických norem.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu odstavcem 1, může orgán EMSA vypracovat návrhy prováděcích technických norem.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| -1c) | V článku 14 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Členské státy poskytnou každoročně orgánu ESMA souhrnné informace týkající se všech administrativních opatření a sankcí uvalených v souladu s odstavci 1 a 2.




  Příslušný orgán podá současně orgánu ESMA zprávu o všech sankcích, které se zveřejní v souladu s prvním pododstavcem. V případě, kdy se zveřejněná sankce týká investiční firmy povolené v souladu se směrnicí 2004/39/ES, ESMA připojí odkaz na zveřejněnou sankci v rejstříku investičních firem zřízených podle čl. 5 odst. 3 směrnice 2004/39/ES.“. |
| --- | --- |

-1c)

V článku 14 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Členské státy poskytnou každoročně orgánu ESMA souhrnné informace týkající se všech administrativních opatření a sankcí uvalených v souladu s odstavci 1 a 2.

Příslušný orgán podá současně orgánu ESMA zprávu o všech sankcích, které se zveřejní v souladu s prvním pododstavcem. V případě, kdy se zveřejněná sankce týká investiční firmy povolené v souladu se směrnicí 2004/39/ES, ESMA připojí odkaz na zveřejněnou sankci v rejstříku investičních firem zřízených podle čl. 5 odst. 3 směrnice 2004/39/ES.“.

| -1d) | Vkládá se nový článek, který zní:



  „Článek 15a



  1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

-1d)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 15a

1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].

2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 1) | ▐
  Článek 16 se mění takto

  :









  a) | V odstavci 2
  se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aniž je dotčen
  článek 258 SFEU
  , může příslušný orgán, jehož žádosti o informace nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno nebo jehož žádost o informace byla zamítnuta, na toto zamítnutí nebo nevyhovění v přiměřené lhůtě upozornit
  orgán ESMA
  . V
  takovém případě orgán ESMAS
  může jednat v souladu s
  článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], aniž jsou dotčeny možnosti odmítnout vyhovět žádosti o informace uvedené v druhém pododstavci a možnost orgánu ESMA jednat v těchto případech v souladu s článkem 9 tohoto nařízení.“; |
| --- | --- | --- |

1)

▐
  Článek 16 se mění takto

  :

a)

V odstavci 2
  se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aniž je dotčen
  článek 258 SFEU
  , může příslušný orgán, jehož žádosti o informace nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno nebo jehož žádost o informace byla zamítnuta, na toto zamítnutí nebo nevyhovění v přiměřené lhůtě upozornit
  orgán ESMA
  . V
  takovém případě orgán ESMAS
  může jednat v souladu s
  článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], aniž jsou dotčeny možnosti odmítnout vyhovět žádosti o informace uvedené v druhém pododstavci a možnost orgánu ESMA jednat v těchto případech v souladu s článkem 9 tohoto nařízení.“;

| b) | V odstavci 4
  se pátý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aniž je dotčen
  článek 258 SFEU
  , může příslušný orgán, jehož žádosti o zahájení vyšetřování nebo žádosti o povolení pro jeho zaměstnance, aby mohli doprovázet své protějšky v příslušných orgánech jiného členského státu, není vyhověno v přiměřené lhůtě nebo jehož žádost je zamítnuta, na toto zamítnutí nebo nevyhovění v přiměřené lhůtě upozornit
  orgán ESMA
  .
  V takovém případě orgán ESMAS
  může jednat v souladu s
  článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], aniž jsou dotčeny možnosti odmítnout vyhovět žádosti o informace uvedené ve čtvrtém pododstavci čl. 16 odst. 4 a možnost orgánu ESMA jednat v těchto případech v souladu s článkem 9 tohoto nařízení.“; |
| --- | --- |

b)

V odstavci 4
  se pátý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aniž je dotčen
  článek 258 SFEU
  , může příslušný orgán, jehož žádosti o zahájení vyšetřování nebo žádosti o povolení pro jeho zaměstnance, aby mohli doprovázet své protějšky v příslušných orgánech jiného členského státu, není vyhověno v přiměřené lhůtě nebo jehož žádost je zamítnuta, na toto zamítnutí nebo nevyhovění v přiměřené lhůtě upozornit
  orgán ESMA
  .
  V takovém případě orgán ESMAS
  může jednat v souladu s
  článkem 11 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], aniž jsou dotčeny možnosti odmítnout vyhovět žádosti o informace uvedené ve čtvrtém pododstavci čl. 16 odst. 4 a možnost orgánu ESMA jednat v těchto případech v souladu s článkem 9 tohoto nařízení.“;

| c) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „
  5.
     Aby byly zajištěny jednotné
  podmínky
  uplatňování odstavců 2 a 4, může ESMA připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro
  postupy a formy
  týkající výměny informací a přeshraniční kontroly
  , jak jsou uvedeny v tomto článku
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

c)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„
  5.
     Aby byly zajištěny jednotné
  podmínky
  uplatňování odstavců 2 a 4, může ESMA připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro
  postupy a formy
  týkající výměny informací a přeshraniční kontroly
  , jak jsou uvedeny v tomto článku
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 1a) | Článek 17 se mění takto:










  a) | Odstavec 2a se nahrazuje tímto:




  „2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 1, čl. 6 odst. 10, článku 8, čl. 14 odst. 2 a čl. 16 odst. 5 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 17a nezruší.“; |
| --- | --- | --- |

1a)

Článek 17 se mění takto:

a)

Odstavec 2a se nahrazuje tímto:

„2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 1, čl. 6 odst. 10, článku 8, čl. 14 odst. 2 a čl. 16 odst. 5 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 17a nezruší.“;

| b) | Vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „2aa.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.




  2ab.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.“; |
| --- | --- |

b)

Vkládají se nové odstavce, které znějí:

„2aa.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

2ab.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 17a a 17b.“;

| c) | Odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

c)

Odstavec 3 se zrušuje.

| 1b) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 17a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Přenesení pravomoci podle článku 1, čl. 6 odst. 10, článku 8, čl.14 odst. 2 a čl. 16 odst. 5 mohou kdykoliv Evropský parlament nebo Rada zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 17b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgány, který vznesou námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“. |
| --- | --- |

1b)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 17a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci podle článku 1, čl. 6 odst. 10, článku 8, čl.14 odst. 2 a čl. 16 odst. 5 mohou kdykoliv Evropský parlament nebo Rada zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 17b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgány, který vznesou námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“.

Článek 4

Změny směrnice 2003/41/ES

Směrnice 2003/41/ES se mění takto:

| -1) | Článek 9 se mění takto:










  a) | Písmeno a) se nahrazuje tímto:










  „a) | instituce byla zapsána příslušným dozorovým orgánem ve vnitrostátním rejstříku nebo byla povolena; v případě přeshraničních činností uvedených v článku 20 se v rejstříku uvádějí také členské státy, ve kterých instituce působí; tyto informace jsou sděleny Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), který je zveřejní na svých internetových stránkách;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-1)

Článek 9 se mění takto:

a)

Písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

instituce byla zapsána příslušným dozorovým orgánem ve vnitrostátním rejstříku nebo byla povolena; v případě přeshraničních činností uvedených v článku 20 se v rejstříku uvádějí také členské státy, ve kterých instituce působí; tyto informace jsou sděleny Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), který je zveřejní na svých internetových stránkách;“;

| b) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:




  „5.
     
  V případě přeshraniční činnosti uvedené v článku 20 podléhají podmínky provozování instituce předchozímu povolení příslušnými orgány domovského členského státu. Při udělení tohoto povolení členské státy okamžitě informují EIOPA.“. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.
     
  V případě přeshraniční činnosti uvedené v článku 20 podléhají podmínky provozování instituce předchozímu povolení příslušnými orgány domovského členského státu. Při udělení tohoto povolení členské státy okamžitě informují EIOPA.“.

| 1) | Článek 13 se mění takto:






  a) | Dosavadní text se označuje jako odstavec 1. |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 13 se mění takto:

a)

Dosavadní text se označuje jako odstavec 1.

| b) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „2.   
  Orgán EIOPA
  zřízený nařízením
  (EU) č. .../2010 může připravit
  návrhy
  prováděcích norem pro formy a formáty dokumentů uvedených v odst. 1 písm. c) body i) až vi).




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„2.   
  Orgán EIOPA
  zřízený nařízením
  (EU) č. .../2010 může připravit
  návrhy
  prováděcích norem pro formy a formáty dokumentů uvedených v odst. 1 písm. c) body i) až vi).

Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 1a) | V čl. 14 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Každé rozhodnutí zakázat činnost instituce musí obsahovat přesné odůvodnění a být oznámeno dané instituci. Musí být také oznámeno orgánu EIOPA.“. |
| --- | --- |

1a)

V čl. 14 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Každé rozhodnutí zakázat činnost instituce musí obsahovat přesné odůvodnění a být oznámeno dané instituci. Musí být také oznámeno orgánu EIOPA.“.

| 1b) | V čl. 15 odst. 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Za účelem další harmonizace pravidel výpočtu technických rezerv, která může být odůvodněná zejména u úrokových sazeb a dalších předpokladů ovlivňujících úroveň technických rezerv, vydá Komise po poradě s EIOPA každé dva roky nebo na žádost členského státu zprávu o situaci ohledně vývoje přeshraničních činností.“. |
| --- | --- |

1b)

V čl. 15 odst. 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„6.
     
  Za účelem další harmonizace pravidel výpočtu technických rezerv, která může být odůvodněná zejména u úrokových sazeb a dalších předpokladů ovlivňujících úroveň technických rezerv, vydá Komise po poradě s EIOPA každé dva roky nebo na žádost členského státu zprávu o situaci ohledně vývoje přeshraničních činností.“.

| 2) | V článku 20 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „11.   ▐
  Členské státy podají zprávu orgánu EIOPA o svých vnitrostátních předpisech
  obezřetnostní povahy relevantní pro oblast plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění, na něž se nevztahuje odkaz na vnitrostátní sociální a pracovněprávní předpisy v odstavci 1. ▐


  Členské státy aktualizují tyto informace pravidelně a nejméně jednou za dva roky a orgán EIOPA dá tuto informaci k dispozici na svých internetových stránkách.




  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto odstavce, orgán EIOPA vytvoří návrhy prováděcích technických norem pro postupy, formáty a šablony, jež mají být používány příslušnými orgány členských států při předávání a aktualizaci příslušných informací pro orgán EIOPA. Orgán uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených ve
  třetím
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EIOPA].“. |
| --- | --- |

2)

V článku 20 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„11.   ▐
  Členské státy podají zprávu orgánu EIOPA o svých vnitrostátních předpisech
  obezřetnostní povahy relevantní pro oblast plánů zaměstnaneckého penzijního pojištění, na něž se nevztahuje odkaz na vnitrostátní sociální a pracovněprávní předpisy v odstavci 1. ▐

Členské státy aktualizují tyto informace pravidelně a nejméně jednou za dva roky a orgán EIOPA dá tuto informaci k dispozici na svých internetových stránkách.

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto odstavce, orgán EIOPA vytvoří návrhy prováděcích technických norem pro postupy, formáty a šablony, jež mají být používány příslušnými orgány členských států při předávání a aktualizaci příslušných informací pro orgán EIOPA. Orgán uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených ve
  třetím
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EIOPA].“.

| 2a) | Článek 21 se mění takto:










  a) | Název se nahrazuje tímto: |
| --- | --- | --- |

2a)

Článek 21 se mění takto:

a)

Název se nahrazuje tímto:

| b) | vkládá se nový odstavec, který zní:




  „2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EIOPA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EIOPA].




  Příslušné orgány neprodleně poskytnou EIOPA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EIOPA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EIOPA].

Příslušné orgány neprodleně poskytnou EIOPA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Každý členský stát informuje Komisi a orgán EIOPA o hlavních obtížích, které se vyskytnou při uplatňování této směrnice.




  Komise, orgán EIOPA a příslušné orgány daných členských států prošetří tyto obtíže co nejdříve, aby nalezly vhodné řešení.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Každý členský stát informuje Komisi a orgán EIOPA o hlavních obtížích, které se vyskytnou při uplatňování této směrnice.

Komise, orgán EIOPA a příslušné orgány daných členských států prošetří tyto obtíže co nejdříve, aby nalezly vhodné řešení.“.

Článek 5

Změny směrnice 2003/71/ES

Směrnice 2003/71/ES se mění takto:

| -1) | V článku 4 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „3a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace této směrnice, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) vypracovat návrhy technických norem po určení výjimek týkajících odst. 1 písm. a), d) a e) a odst. 2 písm. a), b), e), f), g) a h).




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7a až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

-1)

V článku 4 se vkládá nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace této směrnice, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) vypracovat návrhy technických norem po určení výjimek týkajících odst. 1 písm. a), d) a e) a odst. 2 písm. a), b), e), f), g) a h).

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7a až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| -1a) | V čl. 5 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:




  „Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, orgán ESMA připraví návrh prováděcích technických norem s cílem zajistit jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí postupem podle odstavce 5 v souvislosti s jednotnou šablonou pro prezentaci souhrnu a aby se investorům umožnilo porovnat příslušný cenný papír s dalšími relevantními produkty.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

-1a)

V čl. 5 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, orgán ESMA připraví návrh prováděcích technických norem s cílem zajistit jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí postupem podle odstavce 5 v souvislosti s jednotnou šablonou pro prezentaci souhrnu a aby se investorům umožnilo porovnat příslušný cenný papír s dalšími relevantními produkty.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| -1b) | V článku 7 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „3a.
     
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu odstavcem 1, může orgán EMSA vypracovat návrhy prováděcích technických norem.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010
  [ESMA]
  .“. |
| --- | --- |

-1b)

V článku 7 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování aktů v přenesené pravomoci přijatých Komisí v souladu odstavcem 1, může orgán EMSA vypracovat návrhy prováděcích technických norem.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010
  [ESMA]
  .“.

| 1) | V článku 8 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „5.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí v
  souladu odstavcem
  4,
  může orgán EMSA vypracovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem. Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e
  nařízení
  (EU) č.
  .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

1)

V článku 8 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„5.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí v
  souladu odstavcem
  4,
  může orgán EMSA vypracovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem. Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e
  nařízení
  (EU) č.
  .../2010 [ESMA].“.

| 2) | Článek 13 se mění takto:






  a) | V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Příslušný orgán oznámí
  orgánu ESMA
  schválení prospektu a
  dodatku k tomuto prospektu
  v témže okamžiku, kdy je toto schválení oznámeno emitentovi, předkladateli nabídky nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.
  Příslušné orgány informují v témže okamžiku orgán ESMA a poskytnou mu kopii uvedeného prospektu a dodatku k tomuto prospektu.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 13 se mění takto:

a)

V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Příslušný orgán oznámí
  orgánu ESMA
  schválení prospektu a
  dodatku k tomuto prospektu
  v témže okamžiku, kdy je toto schválení oznámeno emitentovi, předkladateli nabídky nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.
  Příslušné orgány informují v témže okamžiku orgán ESMA a poskytnou mu kopii uvedeného prospektu a dodatku k tomuto prospektu.“

| b) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Příslušný orgán domovského členského státu může přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu po předchozím oznámení
  orgánu ESMA
  a po dohodě s příslušným orgánem. Toto přenesení se oznámí emitentovi, předkladateli nabídky nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, do tří pracovních dnů ode dne rozhodnutí, které přijme příslušný orgán domovského členského státu. Lhůta uvedená v odstavci 2 začne běžet od uvedeného dne.
  Čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] se nepoužije na přenesení schvalování prospektu podle tohoto odstavce.




  Pro zajištění jednotného uplatňování této směrnice a pro usnadnění komunikace mezi orgány dohledu a orgánem ESMA může orgán ESMA vytvořit návrhy prováděcích technických norem pro zavedení standardních formulářů, šablon a postupů pro oznamování uvedené v tomto odstavci.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v druhém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Příslušný orgán domovského členského státu může přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu po předchozím oznámení
  orgánu ESMA
  a po dohodě s příslušným orgánem. Toto přenesení se oznámí emitentovi, předkladateli nabídky nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, do tří pracovních dnů ode dne rozhodnutí, které přijme příslušný orgán domovského členského státu. Lhůta uvedená v odstavci 2 začne běžet od uvedeného dne.
  Čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] se nepoužije na přenesení schvalování prospektu podle tohoto odstavce.

Pro zajištění jednotného uplatňování této směrnice a pro usnadnění komunikace mezi orgány dohledu a orgánem ESMA může orgán ESMA vytvořit návrhy prováděcích technických norem pro zavedení standardních formulářů, šablon a postupů pro oznamování uvedené v tomto odstavci.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v druhém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“

| 3) | Článek 14 se mění takto:










  a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Jakmile je prospekt schválen, uloží jej emitent, předkladatel nabídky nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, u příslušného orgánu domovského členského státu, který jej zpřístupní orgánu ESMA, a zveřejní jej co nejdříve, v každém případě přiměřenou dobu před veřejnou nabídkou dotyčných cenných papírů nebo jejich přijetím k obchodování, nejpozději na počátku této nabídky či obchodování. Kromě toho v případě počáteční veřejné nabídky třídy akcií dosud nepřijaté k obchodování na regulovaném trhu, která má být poprvé přijata k obchodování, bude prospekt k dispozici nejméně šest pracovních dnů před koncem nabídky.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 14 se mění takto:

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Jakmile je prospekt schválen, uloží jej emitent, předkladatel nabídky nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, u příslušného orgánu domovského členského státu, který jej zpřístupní orgánu ESMA, a zveřejní jej co nejdříve, v každém případě přiměřenou dobu před veřejnou nabídkou dotyčných cenných papírů nebo jejich přijetím k obchodování, nejpozději na počátku této nabídky či obchodování. Kromě toho v případě počáteční veřejné nabídky třídy akcií dosud nepřijaté k obchodování na regulovaném trhu, která má být poprvé přijata k obchodování, bude prospekt k dispozici nejméně šest pracovních dnů před koncem nabídky.“

| b) | Vkládá se odstavec ▐, který zní:
  „4a.   
  Orgán ESMA
  na svých internetových stránkách zveřejní seznam prospektů schválených v souladu s článkem 13, případně včetně hypertextového odkazu na prospekty zveřejněné na internetových stránkách příslušného orgánu domovského členského státu, na internetových stránkách emitenta nebo na internetových stránkách regulovaného trhu. Zveřejněný seznam je aktualizován a
  každá položka seznamu
  zůstává na internetových stránkách po dobu nejméně 12 měsíců.“ |
| --- | --- |

b)

Vkládá se odstavec ▐, který zní:

„4a.   
  Orgán ESMA
  na svých internetových stránkách zveřejní seznam prospektů schválených v souladu s článkem 13, případně včetně hypertextového odkazu na prospekty zveřejněné na internetových stránkách příslušného orgánu domovského členského státu, na internetových stránkách emitenta nebo na internetových stránkách regulovaného trhu. Zveřejněný seznam je aktualizován a
  každá položka seznamu
  zůstává na internetových stránkách po dobu nejméně 12 měsíců.“

| 4) | V článku 16 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „3.   Aby se
  zajistila soudržná harmonizace, upřesnily požadavky stanovené v tomto článku a zohlednil
  technický vývoj na finančních trzích,
  orgán ESMA vypracuje
  návrhy
  regulačních
  norem s cílem upřesnit situace, kdy si významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo nepřesnost týkající se údajů uvedených v prospektu vyžadují zveřejnění dodatku k prospektu. Orgán
  ESMA
  předloží uvedené návrhy
  regulačních
  norem Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

4)

V článku 16 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„3.   Aby se
  zajistila soudržná harmonizace, upřesnily požadavky stanovené v tomto článku a zohlednil
  technický vývoj na finančních trzích,
  orgán ESMA vypracuje
  návrhy
  regulačních
  norem s cílem upřesnit situace, kdy si významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo nepřesnost týkající se údajů uvedených v prospektu vyžadují zveřejnění dodatku k prospektu. Orgán
  ESMA
  předloží uvedené návrhy
  regulačních
  norem Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010
  [ESMA].“.

| 5) | Článek 17 se mění takto

  :









  a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Aniž je dotčen článek 23, jestliže se veřejná nabídka nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu provádí v jednom členském státě nebo více členských státech nebo v členském státě jiném nežli domovském členském státu, je prospekt schválený domovským členským státem s veškerými dodatky platný pro veřejnou nabídku nebo přijetí k obchodování v jakémkoli počtu hostitelských členských států za předpokladu, že
  orgán ESMA a
  příslušný orgán každého hostitelského členského státu obdrží oznámení v souladu s článkem 18. Příslušné orgány hostitelských členských států neprovádějí žádné schvalovací nebo správní řízení týkající se prospektů.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 17 se mění takto

  :

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Aniž je dotčen článek 23, jestliže se veřejná nabídka nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu provádí v jednom členském státě nebo více členských státech nebo v členském státě jiném nežli domovském členském státu, je prospekt schválený domovským členským státem s veškerými dodatky platný pro veřejnou nabídku nebo přijetí k obchodování v jakémkoli počtu hostitelských členských států za předpokladu, že
  orgán ESMA a
  příslušný orgán každého hostitelského členského státu obdrží oznámení v souladu s článkem 18. Příslušné orgány hostitelských členských států neprovádějí žádné schvalovací nebo správní řízení týkající se prospektů.“

| b) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Pokud po schválení prospektu vyvstanou významné nové skutečnosti, podstatné chyby nebo nepřesnosti uvedené v článku 16, požaduje příslušný orgán domovského členského státu zveřejnění dodatku, který musí být schválen v souladu s čl. 13 odst. 1. Orgán ESMA a příslušný orgán hostitelského členského státu mohou příslušný orgán domovského členského státu informovat o potřebě nových údajů.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Pokud po schválení prospektu vyvstanou významné nové skutečnosti, podstatné chyby nebo nepřesnosti uvedené v článku 16, požaduje příslušný orgán domovského členského státu zveřejnění dodatku, který musí být schválen v souladu s čl. 13 odst. 1. Orgán ESMA a příslušný orgán hostitelského členského státu mohou příslušný orgán domovského členského státu informovat o potřebě nových údajů.“

| 6) | V článku 18 se doplňují nové odstavce ▐, které znějí:
  „3.   Příslušný orgán domovského členského státu oznámí
  orgánu ESMA
  osvědčení o schválení prospektu v témže okamžiku jako příslušnému orgánu hostitelského členského státu.


  Orgán ESMA a
  příslušný orgán hostitelského členského státu na svých internetových stránkách zveřejní seznam osvědčení o schválení
  prospektů (včetně případně dodatků k těmto prospektům)
  oznámených v souladu s tímto článkem, případně včetně hypertextového odkazu na
  tyto položky
  zveřejněné na internetových stránkách příslušného orgánu domovského členského státu, na internetových stránkách
  emitenta
  nebo na internetových stránkách regulovaného trhu. Zveřejněný seznam je aktualizován a
  každá položka seznamu
  zůstává na internetových stránkách po dobu nejméně 12 měsíců.
  4.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice a aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích, může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  norem
  pro zavedení standardních formulářů, šablon a postupů
  oznamování osvědčení o schválení, kopií prospektů, překladu souhrnu a jakéhokoli dodatku prospektu.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

6)

V článku 18 se doplňují nové odstavce ▐, které znějí:

„3.   Příslušný orgán domovského členského státu oznámí
  orgánu ESMA
  osvědčení o schválení prospektu v témže okamžiku jako příslušnému orgánu hostitelského členského státu.

Orgán ESMA a
  příslušný orgán hostitelského členského státu na svých internetových stránkách zveřejní seznam osvědčení o schválení
  prospektů (včetně případně dodatků k těmto prospektům)
  oznámených v souladu s tímto článkem, případně včetně hypertextového odkazu na
  tyto položky
  zveřejněné na internetových stránkách příslušného orgánu domovského členského státu, na internetových stránkách
  emitenta
  nebo na internetových stránkách regulovaného trhu. Zveřejněný seznam je aktualizován a
  každá položka seznamu
  zůstává na internetových stránkách po dobu nejméně 12 měsíců.

4.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice a aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích, může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  norem
  pro zavedení standardních formulářů, šablon a postupů
  oznamování osvědčení o schválení, kopií prospektů, překladu souhrnu a jakéhokoli dodatku prospektu.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 7) | Článek 21 se mění takto:










  a) | Vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „1a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].




  1b.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 21 se mění takto:

a)

Vkládají se nové odstavce, které znějí:

„1a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].

1b.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| b) | V odstavci 2
  se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Členské státy uvědomí Komisi,
  orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních členských států o všech ujednáních uzavřených v souvislosti s přenesením úkolů, včetně přesných podmínek tohoto přenesení.“; |
| --- | --- |

b)

V odstavci 2
  se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy uvědomí Komisi,
  orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních členských států o všech ujednáních uzavřených v souvislosti s přenesením úkolů, včetně přesných podmínek tohoto přenesení.“;

| c) | V odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Orgán se může účastnit kontrol na místě podle písmene d) prováděných společně dvěma či více příslušnými orgány.“ |
| --- | --- |

c)

V odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Orgán se může účastnit kontrol na místě podle písmene d) prováděných společně dvěma či více příslušnými orgány.“

| 8) | Článek 22 se mění takto:






  a) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům ve výměně důvěrných informací či v předávání důvěrných informací orgánu
  ESMA
  nebo Evropskému výboru pro systémová rizika, s
  výhradou omezení, která se týkají informací o konkrétních firmách a o působení na třetí země, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB].
  Informace vyměněné mezi příslušnými orgány a orgánem
  ESMA
  nebo Evropským výborem pro systémová rizika podléhají povinnosti zachování profesního tajemství, která platí pro osoby zaměstnané nebo dříve zaměstnané u příslušných orgánů, které informace získají.“ |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 22 se mění takto:

a)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům ve výměně důvěrných informací či v předávání důvěrných informací orgánu
  ESMA
  nebo Evropskému výboru pro systémová rizika, s
  výhradou omezení, která se týkají informací o konkrétních firmách a o působení na třetí země, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB].
  Informace vyměněné mezi příslušnými orgány a orgánem
  ESMA
  nebo Evropským výborem pro systémová rizika podléhají povinnosti zachování profesního tajemství, která platí pro osoby zaměstnané nebo dříve zaměstnané u příslušných orgánů, které informace získají.“

| b) | Doplňuje se
  nový
  odstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby se
  zajistila soudržná harmonizace podle tohoto článku a zohlednil
  technický vývoj na finančních trzích,
  orgán ESMA vypracuje
  návrhy
  regulačních
  norem s cílem
  upřesnit informace, jež stanoví odstavec 2.




  Na Komisi se přenáší pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci
  postupem podle článků 7 až 7d nařízení
  (
  EU) č. .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se
  nový
  odstavec ▐, který zní:

„4.   Aby se
  zajistila soudržná harmonizace podle tohoto článku a zohlednil
  technický vývoj na finančních trzích,
  orgán ESMA vypracuje
  návrhy
  regulačních
  norem s cílem
  upřesnit informace, jež stanoví odstavec 2.

Na Komisi se přenáší pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci
  postupem podle článků 7 až 7d nařízení
  (
  EU) č. .../2010
  [ESMA].“.

| 8a) | Článek 23 se nahrazuje tímto:



  „Článek 23


  Bezpečnostní opatření



  1.
     
  Jestliže příslušný orgán hostitelského členského státu zjistí, že se emitent nebo finanční instituce pověřené veřejnou nabídkou dopustili protiprávního činu nebo že došlo k porušení povinností emitenta z důvodu skutečnosti, že cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, sdělí svá zjištění příslušnému orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA.




  2.
     
  Pokud i přes opatření přijatá příslušným orgánem domovského členského státu nebo z důvodu toho, že se tato opatření ukážou jako nedostatečná, emitent nebo finanční instituce pověřená veřejnou nabídkou nadále porušuje příslušné právní předpisy, příslušný orgán hostitelského členského státu po informování příslušného orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA přijme veškerá vhodná opatření k ochraně investorů a co nejdříve o tom informuje Komisi a orgán ESMA.“. |
| --- | --- |

8a)

Článek 23 se nahrazuje tímto:

„Článek 23

Bezpečnostní opatření

1.
     
  Jestliže příslušný orgán hostitelského členského státu zjistí, že se emitent nebo finanční instituce pověřené veřejnou nabídkou dopustili protiprávního činu nebo že došlo k porušení povinností emitenta z důvodu skutečnosti, že cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, sdělí svá zjištění příslušnému orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA.

2.
     
  Pokud i přes opatření přijatá příslušným orgánem domovského členského státu nebo z důvodu toho, že se tato opatření ukážou jako nedostatečná, emitent nebo finanční instituce pověřená veřejnou nabídkou nadále porušuje příslušné právní předpisy, příslušný orgán hostitelského členského státu po informování příslušného orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA přijme veškerá vhodná opatření k ochraně investorů a co nejdříve o tom informuje Komisi a orgán ESMA.“.

Článek 6

Změny směrnice 2004/39/ES

Směrnice 2004/39/ES se mění takto:

| -1) | V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a zajištění jednotného uplatňování této směrnice vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b ve věci výjimek uvedených v písmenech c), i) a k) kritéria k určení toho, kdy má být činnost považována na úrovni skupiny za doplňkovou k hlavní činnosti, a určení toho, kdy je činnost prováděna příležitostně.“. |
| --- | --- |

-1)

V článku 2 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a zajištění jednotného uplatňování této směrnice vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b ve věci výjimek uvedených v písmenech c), i) a k) kritéria k určení toho, kdy má být činnost považována na úrovni skupiny za doplňkovou k hlavní činnosti, a určení toho, kdy je činnost prováděna příležitostně.“.

| -1a) | V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění jednotného uplatňování této směrnice, upřesní Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b definice uvedené v odstavci 1 tohoto článku.“. |
| --- | --- |

-1a)

V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění jednotného uplatňování této směrnice, upřesní Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b definice uvedené v odstavci 1 tohoto článku.“.

| 1) | V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Členské státy vytvoří rejstřík všech investičních podniků. Rejstřík je veřejně přístupný a obsahuje údaje o službách nebo činnostech, pro něž má investiční podnik povolení. Rejstřík se pravidelně aktualizuje.
  Každé vydané povolení musí být oznámeno Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).




  Orgán ESMA
  vytvoří seznam všech investičních podniků v
  Unii
  .
  Seznam obsahuje údaje o službách nebo činnostech, pro něž má investiční podnik povolení, a je pravidelně aktualizován. Orgán ESMA
  zveřejňuje
  tento seznam na svých internetových stránkách
  a aktualizuje jej.


  Pokud příslušný orgán v souladu s čl. 8 písm. b) až d) povolení odejme, informace o tomto odejmutí se v seznamu zveřejní po dobu pěti let.“. |
| --- | --- |

1)

V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy vytvoří rejstřík všech investičních podniků. Rejstřík je veřejně přístupný a obsahuje údaje o službách nebo činnostech, pro něž má investiční podnik povolení. Rejstřík se pravidelně aktualizuje.
  Každé vydané povolení musí být oznámeno Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA).

Orgán ESMA
  vytvoří seznam všech investičních podniků v
  Unii
  .
  Seznam obsahuje údaje o službách nebo činnostech, pro něž má investiční podnik povolení, a je pravidelně aktualizován. Orgán ESMA
  zveřejňuje
  tento seznam na svých internetových stránkách
  a aktualizuje jej.

Pokud příslušný orgán v souladu s čl. 8 písm. b) až d) povolení odejme, informace o tomto odejmutí se v seznamu zveřejní po dobu pěti let.“.

| 2) | V článku 7 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby byla zajištěna
  důsledná harmonizace
  tohoto článku a
  čl. 9 odst. 2 až 4, čl. 10 odst. 1 a 2 a článku 12, orgán ESMA připraví
  návrhy
  regulačních
  norem s
  cílem:










  a) | upřesnit údaje, které mají být poskytnuty příslušným orgánům podle čl. 7 odst. 2, včetně plánu činností; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 7 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„4.   Aby byla zajištěna
  důsledná harmonizace
  tohoto článku a
  čl. 9 odst. 2 až 4, čl. 10 odst. 1 a 2 a článku 12, orgán ESMA připraví
  návrhy
  regulačních
  norem s
  cílem:

a)

upřesnit údaje, které mají být poskytnuty příslušným orgánům podle čl. 7 odst. 2, včetně plánu činností;

| b) | upřesnit požadavky na vedení investičních podniků podle čl. 9 odst. 4 a informace pro oznamování předpokládané v čl. 9 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

upřesnit požadavky na vedení investičních podniků podle čl. 9 odst. 4 a informace pro oznamování předpokládané v čl. 9 odst. 2;

| c) | upřesnit požadavky na akcionáře a členy s kvalifikovanou účastí a překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu podle čl. 10 odst. 1 a 2. |
| --- | --- |

c)

upřesnit požadavky na akcionáře a členy s kvalifikovanou účastí a překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu podle čl. 10 odst. 1 a 2.

Orgán Komisi předloží návrhy technických norem uvedené v písmenech a) a b) do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních technických norem uvedených v písmenech a), b) a c) podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění čl. 7 odst 2 a čl. 9 odst. 2 vypracuje orgán ESMA návrh prováděcích technických norem k určení standardních formulářů, šablon a postupů pro oznamování či poskytování informací podle těchto ustanovení.

Orgán návrhy prováděcích technických regulačních norem uvedené ve čtvrtém pododstavci předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve čtvrtém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 2a) | V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „Každé odejmutí povolení se oznamuje orgánu ESMA.“. |
| --- | --- |

2a)

V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Každé odejmutí povolení se oznamuje orgánu ESMA.“.

| 3) | V článku 10a se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

  „8.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  orgán ESMA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem
  ke stanovení vyčerpávajícího seznamu informací uvedených v odstavci 4, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 10a odst. 2.




  Orgán uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování článků 10, 10a a 10b, vypracuje orgán ESMA návrh prováděcích technických norem k určení standardních formulářů, šablon a postupů pro
  konzultační proces mezi příslušnými orgány podle čl. 10 odst. 4.


  Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijímat návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve třetím pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010 [ESMA]
  .“. |
| --- | --- |

3)

V článku 10a se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„8.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  orgán ESMA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem
  ke stanovení vyčerpávajícího seznamu informací uvedených v odstavci 4, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 10a odst. 2.

Orgán uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování článků 10, 10a a 10b, vypracuje orgán ESMA návrh prováděcích technických norem k určení standardních formulářů, šablon a postupů pro
  konzultační proces mezi příslušnými orgány podle čl. 10 odst. 4.

Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijímat návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve třetím pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010 [ESMA]
  .“.

| 3a) | V čl. 10b odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Aby byl zohledněn vývoj na finančních trzích a bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která upraví kritéria stanovená v prvním pododstavci tohoto odstavce.“. |
| --- | --- |

3a)

V čl. 10b odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aby byl zohledněn vývoj na finančních trzích a bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která upraví kritéria stanovená v prvním pododstavci tohoto odstavce.“.

| 3b) | V článku 13 se odstavec 10 nahrazuje tímto:




  „K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění jednotného uplatňování odstavců 2 až 9, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b prováděcí opatření upřesňující konkrétní organizační požadavky kladené na investiční podniky, které poskytují různé investiční služby nebo vykonávají různé investiční činnosti a poskytují doplňkové služby nebo jejich kombinaci.“. |
| --- | --- |

3b)

V článku 13 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

„K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění jednotného uplatňování odstavců 2 až 9, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b prováděcí opatření upřesňující konkrétní organizační požadavky kladené na investiční podniky, které poskytují různé investiční služby nebo vykonávají různé investiční činnosti a poskytují doplňkové služby nebo jejich kombinaci.“.

| 3c) | Článek 15 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Členské státy uvědomí Komisi a orgán ESMA o veškerých potížích obecné povahy, s nimiž se jejich investiční podniky potýkají při svém usazování nebo poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve třetích zemích.“; |
| --- | --- | --- |

3c)

Článek 15 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Členské státy uvědomí Komisi a orgán ESMA o veškerých potížích obecné povahy, s nimiž se jejich investiční podniky potýkají při svém usazování nebo poskytování investičních služeb nebo provádění investičních činností ve třetích zemích.“;

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Pokud Komise na základě informací, které jí byly předány podle odstavce 1, shledá, že určitá třetí země neumožňuje investičním podnikům z Unie účinný přístup na trh srovnatelný s přístupem, který Unie umožňuje investičním podnikům dotyčné třetí země, předloží Radě návrhy zohledňující pokyny vydané Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a požadující, aby jí bylo uděleno odpovídající zmocnění pro jednání za účelem získání srovnatelných podmínek hospodářské soutěže pro investiční podniky z Unie. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou.




  V souladu s článkem 217 SFEU je Evropský parlament neprodleně a plně informován ve všech stádiích tohoto postupu.




  Pro účely tohoto článku je orgán Komisi nápomocen.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Pokud Komise na základě informací, které jí byly předány podle odstavce 1, shledá, že určitá třetí země neumožňuje investičním podnikům z Unie účinný přístup na trh srovnatelný s přístupem, který Unie umožňuje investičním podnikům dotyčné třetí země, předloží Radě návrhy zohledňující pokyny vydané Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a požadující, aby jí bylo uděleno odpovídající zmocnění pro jednání za účelem získání srovnatelných podmínek hospodářské soutěže pro investiční podniky z Unie. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou.

V souladu s článkem 217 SFEU je Evropský parlament neprodleně a plně informován ve všech stádiích tohoto postupu.

Pro účely tohoto článku je orgán Komisi nápomocen.“.

| 3d) | V čl. 16 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může vypracovat pokyny pro metody sledování uvedené v tomto článku.“. |
| --- | --- |

3d)

V čl. 16 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může vypracovat pokyny pro metody sledování uvedené v tomto článku.“.

| 3e) | V čl. 18 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“. |
| --- | --- |

3e)

V čl. 18 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“.

| 3f) | V čl. 19 odst. 6 se první odrážka nahrazuje tímto:










  „– | výše uvedené služby se týkají akcií přijatých k obchodování na regulovaném trhu nebo na rovnocenném trhu třetí země, nástrojů peněžního trhu, dluhopisů nebo jiných forem dluhových cenných papírů (kromě dluhopisů nebo cenných papírů zahrnujících derivátový nástroj), SKIPCP a jiných nekomplexních finančních nástrojů. Trh třetí země se považuje za rovnocenný regulovanému trhu, pokud splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě III. Komise a orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam trhů, které jsou považovány za rovnocenné. Tento seznam se pravidelně aktualizuje. Orgán ESMA napomáhá Komisi v tomto hodnocení trhů třetích zemí;“. |
| --- | --- | --- |

3f)

V čl. 19 odst. 6 se první odrážka nahrazuje tímto:

„–

výše uvedené služby se týkají akcií přijatých k obchodování na regulovaném trhu nebo na rovnocenném trhu třetí země, nástrojů peněžního trhu, dluhopisů nebo jiných forem dluhových cenných papírů (kromě dluhopisů nebo cenných papírů zahrnujících derivátový nástroj), SKIPCP a jiných nekomplexních finančních nástrojů. Trh třetí země se považuje za rovnocenný regulovanému trhu, pokud splňuje požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě III. Komise a orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam trhů, které jsou považovány za rovnocenné. Tento seznam se pravidelně aktualizuje. Orgán ESMA napomáhá Komisi v tomto hodnocení trhů třetích zemí;“.

| 3g) | V čl. 19 odst. 10 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „10.
     
  K zajištění nutné ochrany investorů a jednotného uplatňování odstavců 1 až 8 Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b zajistí, aby investiční podniky jednaly při poskytování investičních nebo doplňkových služeb svým klientům v souladu se zásadami stanovenými v uvedených ustanoveních. Tato opatření přihlédnou k:“. |
| --- | --- |

3g)

V čl. 19 odst. 10 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„10.
     
  K zajištění nutné ochrany investorů a jednotného uplatňování odstavců 1 až 8 Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b zajistí, aby investiční podniky jednaly při poskytování investičních nebo doplňkových služeb svým klientům v souladu se zásadami stanovenými v uvedených ustanoveních. Tato opatření přihlédnou k:“.

| 3h) | V čl. 21 odst. 6 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „6.
     
  K zajištění nezbytné ochrany investorů, spravedlivého a řádného fungování trhů a jednotného uplatňování odstavců 1, 3 a 4 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“. |
| --- | --- |

3h)

V čl. 21 odst. 6 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„6.
     
  K zajištění nezbytné ochrany investorů, spravedlivého a řádného fungování trhů a jednotného uplatňování odstavců 1, 3 a 4 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“.

| 3i) | V čl. 22 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zajištění toho, aby opatření na ochranu investorů a zaručení spravedlivého a řádného fungování trhů zohledňovala technický vývoj na finančních trzích a jednotné uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b stanoví opatření, která vymezí:“. |
| --- | --- |

3i)

V čl. 22 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zajištění toho, aby opatření na ochranu investorů a zaručení spravedlivého a řádného fungování trhů zohledňovala technický vývoj na finančních trzích a jednotné uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b stanoví opatření, která vymezí:“.

| 3j) | V čl. 23 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Členské státy, které rozhodnou, že investičním podnikům povolí využívat smluvní zástupce, zřídí veřejný rejstřík. Smluvní zástupci se zapisují do veřejného rejstříku v členském státě, v němž jsou usazeni. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách odkazy/hyperlinky na veřejné rejstříky zřízené na základě tohoto článku členskými státy, které rozhodly, že investičním podnikům povolí využívat smluvní zástupce.“. |
| --- | --- |

3j)

V čl. 23 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„3.
     
  Členské státy, které rozhodnou, že investičním podnikům povolí využívat smluvní zástupce, zřídí veřejný rejstřík. Smluvní zástupci se zapisují do veřejného rejstříku v členském státě, v němž jsou usazeni. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách odkazy/hyperlinky na veřejné rejstříky zřízené na základě tohoto článku členskými státy, které rozhodly, že investičním podnikům povolí využívat smluvní zástupce.“.

| 3k) | V čl. 24 odst. 5 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „5.
     
  K zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 2, 3 a 4 s ohledem na měnící se tržní praxi a k usnadnění účinného fungování jednotného trhu vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“. |
| --- | --- |

3k)

V čl. 24 odst. 5 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„5.
     
  K zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 2, 3 a 4 s ohledem na měnící se tržní praxi a k usnadnění účinného fungování jednotného trhu vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“.

| 3l) | Článek 25 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Aniž je dotčeno rozdělení odpovědnosti za kontrolu dodržování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu), zajistí členské státy, které v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] koordinuje orgán ESMA, přijetí vhodných opatření umožňujících příslušnému orgánu sledovat činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, spravedlivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.“. |
| --- | --- | --- |

3l)

Článek 25 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Aniž je dotčeno rozdělení odpovědnosti za kontrolu dodržování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu), zajistí členské státy, které v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] koordinuje orgán ESMA, přijetí vhodných opatření umožňujících příslušnému orgánu sledovat činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, spravedlivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.“.

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Členské státy vyžadují, aby investiční podniky uchovávaly nejméně po dobu pěti let pro příslušný orgán relevantní údaje týkající se všech transakcí s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo jménem klienta. V případě transakcí provedených jménem klientů obsahují záznamy všechny informace o totožnosti klienta a informace požadované podle směrnice Rady 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz.




  Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Členské státy vyžadují, aby investiční podniky uchovávaly nejméně po dobu pěti let pro příslušný orgán relevantní údaje týkající se všech transakcí s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo jménem klienta. V případě transakcí provedených jménem klientů obsahují záznamy všechny informace o totožnosti klienta a informace požadované podle směrnice Rady 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz.

Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“.

| c) | odstavec 7 se nahrazuje tímto:




  „7.
     
  „ K zajištění toho, že opatření na ochranu integrity trhu budou upravována způsobem zohledňujícím technický vývoj na finančních trzích, a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 až 5 Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b vymezí metody a opatření pro ohlašování finančních transakcí, formu a obsah těchto hlášení a kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 3.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 7 se nahrazuje tímto:

„7.
     
  „ K zajištění toho, že opatření na ochranu integrity trhu budou upravována způsobem zohledňujícím technický vývoj na finančních trzích, a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 až 5 Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b vymezí metody a opatření pro ohlašování finančních transakcí, formu a obsah těchto hlášení a kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 3.“.

| 3m) | Článek 27 se mění takto:










  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 25 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot příkazů provedených na trhu pro danou akcii třídu akcií, ke které daná akcie přísluší. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní tyto informace na svých internetových stránkách.“; |
| --- | --- | --- |

3m)

Článek 27 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 25 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot příkazů provedených na trhu pro danou akcii třídu akcií, ke které daná akcie přísluší. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní tyto informace na svých internetových stránkách.“;

| b) | v odstavci 7 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „7.
     
  „K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 až 6 způsobem, který podporuje efektivní oceňování akcií a maximalizuje možnost investičních podniků dosáhnout pro jejich klienty nejlepších podmínek, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která:“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 7 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„7.
     
  „K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 až 6 způsobem, který podporuje efektivní oceňování akcií a maximalizuje možnost investičních podniků dosáhnout pro jejich klienty nejlepších podmínek, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která:“.

| 3n) | V čl. 28 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zajištění transparentního a řádného fungování trhů a jednotného uplatňování odstavce 1 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která:“. |
| --- | --- |

3n)

V čl. 28 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zajištění transparentního a řádného fungování trhů a jednotného uplatňování odstavce 1 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření, která:“.

| 3o) | V čl. 29 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  „K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“. |
| --- | --- |

3o)

V čl. 29 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  „K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2 přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“.

| 3p) | V čl. 30 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zajištění účinného a řádného fungování finančních trhů a k zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“. |
| --- | --- |

3p)

V čl. 30 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zajištění účinného a řádného fungování finančních trhů a k zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“.

| 4) | Článek 31 se mění takto:










  a) | v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Pokud investiční podnik hodlá využívat smluvní zástupce, sdělí příslušný orgán domovského členského státu investičního podniku na žádost příslušného orgánu hostitelského členského státu a v přiměřené lhůtě totožnost smluvních zástupců, které hodlá investiční podnik v tomto členském státě využívat. Hostitelský členský stát může tyto informace zveřejnit. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 31 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud investiční podnik hodlá využívat smluvní zástupce, sdělí příslušný orgán domovského členského státu investičního podniku na žádost příslušného orgánu hostitelského členského státu a v přiměřené lhůtě totožnost smluvních zástupců, které hodlá investiční podnik v tomto členském státě využívat. Hostitelský členský stát může tyto informace zveřejnit. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“.

| b) | doplňuje se odstavec 7, který zní:
  „7.   Aby byla zajištěna
  jednotná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vypracovat návrh
  regulačních
  norem k
  upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 2, 4 a 6
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijímat návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle
  článků
  7
  až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010 [ESMA].




  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vypracovat návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3, 4 a 6.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

b)

doplňuje se odstavec 7, který zní:

„7.   Aby byla zajištěna
  jednotná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vypracovat návrh
  regulačních
  norem k
  upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 2, 4 a 6
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijímat návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle
  článků
  7
  až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010 [ESMA].

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vypracovat návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3, 4 a 6.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 5) | V článku 32 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „10.   Aby byla zajištěna
  jednotná harmonizace
  tohoto článku ▐, může
  orgán ESMA vypracovat návrh regulačních
  norem k
  upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v
  souladu s odstavci 2
  , 4 a 9
  .


  Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vypracovat návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3 a 9.


  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle
  článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.
  ▐ “. |
| --- | --- |

5)

V článku 32 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„10.   Aby byla zajištěna
  jednotná harmonizace
  tohoto článku ▐, může
  orgán ESMA vypracovat návrh regulačních
  norem k
  upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v
  souladu s odstavci 2
  , 4 a 9
  .

Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vypracovat návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3 a 9.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle
  článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.
  ▐ “.

| 5a) | V článku 36 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „5a.
     
  „Každé odejmutí povolení se oznamuje orgánu ESMA.“. |
| --- | --- |

5a)

V článku 36 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5a.
     
  „Každé odejmutí povolení se oznamuje orgánu ESMA.“.

| 5b) | V článku 39 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích a byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje orgán ESMA návrhy prováděcích technických norem pro určení podmínek uplatňování písmene d). Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

5b)

V článku 39 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích a byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje orgán ESMA návrhy prováděcích technických norem pro určení podmínek uplatňování písmene d). Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 5c) | V čl. 40 odst. 6 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování odstavců 1 až 5, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“. |
| --- | --- |

5c)

V čl. 40 odst. 6 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„6.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování odstavců 1 až 5, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b:“.

| 5d) | V článku 41 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Příslušný orgán, který požaduje pozastavení obchodování s finančním nástrojem nebo stažení finančního nástroje z obchodování na jednom nebo více regulovaných trzích, své rozhodnutí ihned zveřejní a uvědomí o něm Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států. S výjimkou případů, kdy by to mohlo závažně poškodit zájmy investorů nebo řádné fungování trhu, požádají příslušné orgány ostatních členských států o pozastavení obchodování s tímto finančním nástrojem nebo stažení tohoto finančního nástroje z obchodování na regulovaných trzích a MTF, jež jsou provozovány pod jejich dohledem.“. |
| --- | --- |

5d)

V článku 41 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Příslušný orgán, který požaduje pozastavení obchodování s finančním nástrojem nebo stažení finančního nástroje z obchodování na jednom nebo více regulovaných trzích, své rozhodnutí ihned zveřejní a uvědomí o něm Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států. S výjimkou případů, kdy by to mohlo závažně poškodit zájmy investorů nebo řádné fungování trhu, požádají příslušné orgány ostatních členských států o pozastavení obchodování s tímto finančním nástrojem nebo stažení tohoto finančního nástroje z obchodování na regulovaných trzích a MTF, jež jsou provozovány pod jejich dohledem.“.

| 5e) | Článek 42 se mění takto:










  a) | v odstavci 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Regulovaný trh sdělí příslušnému orgánu svého domovského členského státu, ve kterém členském státě hodlá takové systémy vytvořit. Příslušný orgán domovského členského státu tuto informaci sdělí do jednoho měsíce členskému státu, ve kterém daný regulovaný trh hodlá takové systémy vytvořit. Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“; |
| --- | --- | --- |

5e)

Článek 42 se mění takto:

a)

v odstavci 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Regulovaný trh sdělí příslušnému orgánu svého domovského členského státu, ve kterém členském státě hodlá takové systémy vytvořit. Příslušný orgán domovského členského státu tuto informaci sdělí do jednoho měsíce členskému státu, ve kterém daný regulovaný trh hodlá takové systémy vytvořit. Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 20 nařízení (EU) č. .../2010.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „7a.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích a byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje orgán ESMA návrhy technických norem pro určení podmínek uplatňování odstavce 1. Orgán uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„7a.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích a byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje orgán ESMA návrhy technických norem pro určení podmínek uplatňování odstavce 1. Orgán uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 5f) | V čl. 44 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b přijme opatření týkající se:“. |
| --- | --- |

5f)

V čl. 44 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zohlednění vývoje na finančních trzích a k zajištění důsledné harmonizace a jednotného uplatňování odstavců 1 a 2, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b přijme opatření týkající se:“.

| 5g) | V čl. 45 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „3.
     
  K zajištění účinného a řádného fungování finančních trhů s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích a zajistit důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování tohoto článku přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“. |
| --- | --- |

5g)

V čl. 45 odst. 3 se návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„3.
     
  K zajištění účinného a řádného fungování finančních trhů s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích a zajistit důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování tohoto článku přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b opatření týkající se:“.

| 6) | Článek 47 se nahrazuje tímto:

  „Článek 47


  Seznam regulovaných trhů

  Každý členský stát vypracuje seznam regulovaných trhů, pro které je domovským členským státem, a předá tento seznam ostatním členským státům a
  orgánu ESMA
  . Podobné sdělení se uskuteční při každé změně uvedeného seznamu.
  Orgán ESMA
  seznam všech regulovaných trhů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“. |
| --- | --- |

6)

Článek 47 se nahrazuje tímto:

„Článek 47

Seznam regulovaných trhů

Každý členský stát vypracuje seznam regulovaných trhů, pro které je domovským členským státem, a předá tento seznam ostatním členským státům a
  orgánu ESMA
  . Podobné sdělení se uskuteční při každé změně uvedeného seznamu.
  Orgán ESMA
  seznam všech regulovaných trhů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“.

| 7) | Článek 48 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Každý členský stát určí příslušné orgány pověřené plněním každého z úkolů stanovených touto směrnicí. Členské státy sdělí Komisi,
  orgánu ESMA
  a příslušným orgánům ostatních členských států, které příslušné orgány jsou pověřené plněním těchto úkolů a případné rozdělení těchto úkolů.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 48 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Každý členský stát určí příslušné orgány pověřené plněním každého z úkolů stanovených touto směrnicí. Členské státy sdělí Komisi,
  orgánu ESMA
  a příslušným orgánům ostatních členských států, které příslušné orgány jsou pověřené plněním těchto úkolů a případné rozdělení těchto úkolů.“;

| b) | V odstavci 2
  se
  třetí
  pododstavec nahrazuje tímto:
  „Členské státy uvědomí Komisi,
  orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních členských států o všech ujednáních uzavřených v souvislosti s přenesením úkolů, včetně přesných podmínek tohoto přenesení.“; |
| --- | --- |

b)

V odstavci 2
  se
  třetí
  pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy uvědomí Komisi,
  orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních členských států o všech ujednáních uzavřených v souvislosti s přenesením úkolů, včetně přesných podmínek tohoto přenesení.“;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   
  Orgán ESMA
  seznam všech příslušných orgánů podle odstavců 1 a 2 zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   
  Orgán ESMA
  seznam všech příslušných orgánů podle odstavců 1 a 2 zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“.

| 7a) | V článku 51 se vkládají nové odstavce, které znějí:




  „Členské státy poskytnou každoročně Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy souhrnné informace týkající se všech administrativních opatření a sankcí uvalených v souladu s odstavci 1 a 2.




  Příslušný orgán podá současně orgánu ESMA zprávu o všech sankcích, které se zveřejní v souladu s předchozím pododstavcem. V případě, že se zveřejněná sankce týká investičního podniku povoleného v souladu s touto směrnicí, připojí orgán ESMA odkaz na zveřejněnou sankci v rejstříku investičních podniků zřízeným podle čl. 5 odst. 3 této směrnice.“. |
| --- | --- |

7a)

V článku 51 se vkládají nové odstavce, které znějí:

„Členské státy poskytnou každoročně Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy souhrnné informace týkající se všech administrativních opatření a sankcí uvalených v souladu s odstavci 1 a 2.

Příslušný orgán podá současně orgánu ESMA zprávu o všech sankcích, které se zveřejní v souladu s předchozím pododstavcem. V případě, že se zveřejněná sankce týká investičního podniku povoleného v souladu s touto směrnicí, připojí orgán ESMA odkaz na zveřejněnou sankci v rejstříku investičních podniků zřízeným podle čl. 5 odst. 3 této směrnice.“.

| 8) | V článku 53 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „3.   Příslušné orgány oznámí orgánu
  ESMA postupy vyřizování stížností a zjednávání nápravy
  podle odstavce 1, které
  jsou dostupné
  v jejich jurisdikci.


  Orgán ESMA
  seznam všech mimosoudních mechanismů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“. |
| --- | --- |

8)

V článku 53 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„3.   Příslušné orgány oznámí orgánu
  ESMA postupy vyřizování stížností a zjednávání nápravy
  podle odstavce 1, které
  jsou dostupné
  v jejich jurisdikci.

Orgán ESMA
  seznam všech mimosoudních mechanismů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“.

| 8a) | Název kapitoly II se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

8a)

Název kapitoly II se nahrazuje tímto:

| 8b) | V čl. 56 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:




  „K usnadnění a urychlení spolupráce, a zejména výměny informací, určí členské státy jediný příslušný orgán jako kontaktní místo pro účely této směrnice. Členské státy sdělí Komisi, orgánu ESMA a ostatním členským státům názvy orgánů, které určí k přijímání žádostí o výměnu informací nebo o spolupráci podle tohoto odstavce. Orgán ESMA seznam těchto orgánů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“. |
| --- | --- |

8b)

V čl. 56 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„K usnadnění a urychlení spolupráce, a zejména výměny informací, určí členské státy jediný příslušný orgán jako kontaktní místo pro účely této směrnice. Členské státy sdělí Komisi, orgánu ESMA a ostatním členským státům názvy orgánů, které určí k přijímání žádostí o výměnu informací nebo o spolupráci podle tohoto odstavce. Orgán ESMA seznam těchto orgánů zveřejňuje na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.“.

| 8c) | V článku 56 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „Pokud má příslušný orgán závažné důvody se domnívat, že subjekty, které nespadají pod jeho dohled, na území jiného členského státu jednají nebo jednaly v rozporu s touto směrnicí, informuje o tom co nejkonkrétněji příslušný orgán jiného členského státu a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy. Tento orgán přijme příslušná opatření. Vyrozumí rovněž informující příslušný orgán a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o výsledku opatření a v rámci možností o významném vývoji, k němuž došlo v mezidobí. Tímto odstavcem není dotčena příslušnost příslušného orgánu, který informace předal.“. |
| --- | --- |

8c)

V článku 56 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„Pokud má příslušný orgán závažné důvody se domnívat, že subjekty, které nespadají pod jeho dohled, na území jiného členského státu jednají nebo jednaly v rozporu s touto směrnicí, informuje o tom co nejkonkrétněji příslušný orgán jiného členského státu a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy. Tento orgán přijme příslušná opatření. Vyrozumí rovněž informující příslušný orgán a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o výsledku opatření a v rámci možností o významném vývoji, k němuž došlo v mezidobí. Tímto odstavcem není dotčena příslušnost příslušného orgánu, který informace předal.“.

| 8d) | V článku 56 se odstavec 5 nahrazuje tímto:




  „5.
     
  K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2 vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b podobu spolupráce příslušných orgánů a kritéria, podle nichž by bylo možné považovat činnost regulovaného trhu v hostitelském členském státě za činnost se značným významem pro fungování trhů cenných papírů, a stanoví ochranu investorů v tomto hostitelském členském státě.“. |
| --- | --- |

8d)

V článku 56 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.
     
  K zajištění jednotného uplatňování odstavců 1 a 2 vymezí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 64, 64a a 64b podobu spolupráce příslušných orgánů a kritéria, podle nichž by bylo možné považovat činnost regulovaného trhu v hostitelském členském státě za činnost se značným významem pro fungování trhů cenných papírů, a stanoví ochranu investorů v tomto hostitelském členském státě.“.

| 9) | V článku 56 se doplňuje nový odstavec 6, který zní:
  „6.   Pro zajištění jednotných
  podmínek pro
  uplatňování
  tohoto článku může orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem s
  cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro dohody o spolupráci uvedené v odstavci 2.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

9)

V článku 56 se doplňuje nový odstavec 6, který zní:

„6.   Pro zajištění jednotných
  podmínek pro
  uplatňování
  tohoto článku může orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem s
  cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro dohody o spolupráci uvedené v odstavci 2.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku
  7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 10) | Článek 57 se mění takto:






  a) | Dosavadní znění se označuje jako odstavec 1. |
| --- | --- | --- |

10)

Článek 57 se mění takto:

a)

Dosavadní znění se označuje jako odstavec 1.

| aa) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  Aby bylo dosaženo sbližování postupů dohledu, může se orgán podílet na činnosti kolegií orgánů dohledu, včetně šetření na místě, které společně provádí dva nebo více příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

aa)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Aby bylo dosaženo sbližování postupů dohledu, může se orgán podílet na činnosti kolegií orgánů dohledu, včetně šetření na místě, které společně provádí dva nebo více příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| b) | Doplňuje se odstavec 2, který zní:
  „2.   Pro zajištění
  důsledné harmonizace
  odstavce 1 může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  regulačních
  norem
  upřesňující, jaké údaje si vyměňují příslušné orgány v rámci své spolupráce
  při dohledu, kontrole na místě a vyšetřování.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [ESMA].


  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování odstavce 1 může orgán ESMA vypracovat návrhy prováděcích technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro spolupráci příslušných orgánů při dohledu, kontrole na místě a vyšetřování.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se odstavec 2, který zní:

„2.   Pro zajištění
  důsledné harmonizace
  odstavce 1 může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  regulačních
  norem
  upřesňující, jaké údaje si vyměňují příslušné orgány v rámci své spolupráce
  při dohledu, kontrole na místě a vyšetřování.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [ESMA].

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování odstavce 1 může orgán ESMA vypracovat návrhy prováděcích technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro spolupráci příslušných orgánů při dohledu, kontrole na místě a vyšetřování.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 11) | Článek 58 se mění takto:






  a) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Pro zajištění
  jednotných podmínek
  uplatňování odstavců 1 a 2 může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem s
  cílem zavést
  standardní formuláře, šablony a
  postupy pro výměnu informací
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 58 se mění takto:

a)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Pro zajištění
  jednotných podmínek
  uplatňování odstavců 1 a 2 může
  orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem s
  cílem zavést
  standardní formuláře, šablony a
  postupy pro výměnu informací
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010.“;

| b) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:


  „5.
     Články 54, 58 a 63 nebrání příslušnému orgánu, aby předával
  orgánu ESMA
  , Evropskému výboru pro systémová rizika zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č.
  .../
  2010
  , centrálním bankám, Evropskému systému centrálních bank a Evropské centrální bance jako měnovým orgánům a případně jiným orgánům veřejné moci příslušným pro dohled nad platebními systémy a systémy vypořádání důvěrné informace určené k plnění jejich úkolů; podobně mohou tyto orgány nebo instituce předávat příslušným orgánům informace, které mohou příslušné orgány potřebovat pro účely plnění svých funkcí podle této směrnice.“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.
     Články 54, 58 a 63 nebrání příslušnému orgánu, aby předával
  orgánu ESMA
  , Evropskému výboru pro systémová rizika zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č.
  .../
  2010
  , centrálním bankám, Evropskému systému centrálních bank a Evropské centrální bance jako měnovým orgánům a případně jiným orgánům veřejné moci příslušným pro dohled nad platebními systémy a systémy vypořádání důvěrné informace určené k plnění jejich úkolů; podobně mohou tyto orgány nebo instituce předávat příslušným orgánům informace, které mohou příslušné orgány potřebovat pro účely plnění svých funkcí podle této směrnice.“.

| 11a) | V článku 59 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  V případě takového odmítnutí o něm příslušný orgán vyrozumí dožadující orgán a orgán ESMA a poskytne co nejpodrobnější informace.“. |
| --- | --- |

11a)

V článku 59 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  V případě takového odmítnutí o něm příslušný orgán vyrozumí dožadující orgán a orgán ESMA a poskytne co nejpodrobnější informace.“.

| 12) | V článku 60 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „4.   V zájmu zajištění
  jednotných podmínek
  uplatňování
  odstavců 1 a 2 může orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem
  pro zavedení
  standardních formulářů
  ,
  šablon a
  postupů pro konzultace dalších příslušných orgánů před udělením povolení
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci ▐ podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

12)

V článku 60 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„4.   V zájmu zajištění
  jednotných podmínek
  uplatňování
  odstavců 1 a 2 může orgán ESMA
  vypracovat návrhy
  prováděcích
  technických norem
  pro zavedení
  standardních formulářů
  ,
  šablon a
  postupů pro konzultace dalších příslušných orgánů před udělením povolení
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci ▐ podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 13) | Článek 62 se mění takto:






  a) | v odst. 1 druhém pododstavci se třetí věta nahrazuje tímto:
  „Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

Článek 62 se mění takto:

a)

v odst. 1 druhém pododstavci se třetí věta nahrazuje tímto:

„Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  ;

| b) | v odst. 2 třetím pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:
  „Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  ; |
| --- | --- |

b)

v odst. 2 třetím pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

„Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  ;

| c) | V odst. 3 druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:
  „Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  . |
| --- | --- |

c)

V odst. 3 druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

„Komise a
  orgán ESMA
  jsou o těchto opatřeních neprodleně informovány.“
  .

| 13a) | Vkládá se nový článek, který zní:



  „Článek 62a



  1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“. |
| --- | --- |

13a)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 62a

1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].

2.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“.

| 14) | V článku 63 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou v
  souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]
  uzavírat s příslušnými orgány třetích zemí dohody o spolupráci upravující výměnu informací pouze tehdy, pokud je s ohledem na sdělované informace zaručena ochrana služebního tajemství alespoň na stejné úrovni jako podle článku 54. Tato výměna informací musí být určena k plnění úkolů uvedených příslušných orgánů.
  Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou do třetí země předávat osobní údaje v souladu s kapitolou IV směrnice 95/46/ES.
  Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou dohody o spolupráci upravující výměnu informací uzavírat rovněž s orgány, subjekty a fyzickými nebo právnickými osobami třetích zemí příslušnými pro
  jeden nebo několik z následujících úkolů:








  a) | dohled nad úvěrovými institucemi, jinými finančními institucemi, pojišťovnami a finančními trhy; |
| --- | --- | --- |

14)

V článku 63 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou v
  souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]
  uzavírat s příslušnými orgány třetích zemí dohody o spolupráci upravující výměnu informací pouze tehdy, pokud je s ohledem na sdělované informace zaručena ochrana služebního tajemství alespoň na stejné úrovni jako podle článku 54. Tato výměna informací musí být určena k plnění úkolů uvedených příslušných orgánů.

Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou do třetí země předávat osobní údaje v souladu s kapitolou IV směrnice 95/46/ES.

Členské státy a orgán
  ESMA
  mohou dohody o spolupráci upravující výměnu informací uzavírat rovněž s orgány, subjekty a fyzickými nebo právnickými osobami třetích zemí příslušnými pro
  jeden nebo několik z následujících úkolů:

a)

dohled nad úvěrovými institucemi, jinými finančními institucemi, pojišťovnami a finančními trhy;

| b) | likvidaci a konkurs investičních podniků a jiná podobná řízení; |
| --- | --- |

b)

likvidaci a konkurs investičních podniků a jiná podobná řízení;

| c) | provádění povinných auditů účetnictví investičních podniků a jiných finančních institucí, úvěrových institucí a pojišťoven při výkonu dohledu nebo při plnění jejich úkolů v oblasti správy systémů odškodnění; |
| --- | --- |

c)

provádění povinných auditů účetnictví investičních podniků a jiných finančních institucí, úvěrových institucí a pojišťoven při výkonu dohledu nebo při plnění jejich úkolů v oblasti správy systémů odškodnění;

| d) | dozor nad orgány, které se účastní likvidace a konkursu investičních podniků a podobných řízení; |
| --- | --- |

d)

dozor nad orgány, které se účastní likvidace a konkursu investičních podniků a podobných řízení;

| e) | dozor nad osobami pověřenými výkonem povinných auditů pojišťoven, úvěrových institucí, investičních podniků a jiných finančních institucí. |
| --- | --- |

e)

dozor nad osobami pověřenými výkonem povinných auditů pojišťoven, úvěrových institucí, investičních podniků a jiných finančních institucí.

Dohody o spolupráci uvedené ve třetím pododstavci mohou být uzavírány pouze tehdy, pokud je s ohledem na sdělované informace zaručena ochrana služebního tajemství alespoň na stejné úrovni jako podle článku 54. Výměna informací
  je
  určena k plnění úkolů uvedených orgánů či subjektů nebo fyzických či právnických osob.“.

| 14a) | Článek 64 se mění takto:










  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 2, článku 4, čl. 10b odst. 1, čl. 13 odst. 10, článcích 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 a čl. 56 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu čtyř let po vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 64c nezruší.“; |
| --- | --- | --- |

14a)

Článek 64 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 2, článku 4, čl. 10b odst. 1, čl. 13 odst. 10, článcích 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 a čl. 56 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu čtyř let po vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 64c nezruší.“;

| b) | Vkládají se nové odstavce, které znějí:










  „-2a. | Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament a Radu. |
| --- | --- | --- |

b)

Vkládají se nové odstavce, které znějí:

„-2a.

Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament a Radu.

| -2b. | Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 64a a 64b.“; |
| --- | --- |

-2b.

Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 64a a 64b.“;

| c) | odstavec 2a se nahrazuje tímto:




  „2a.
     
  Žádný z aktů v přenesené pravomoci nesmí měnit základní ustanovení této směrnice.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 2a se nahrazuje tímto:

„2a.
     
  Žádný z aktů v přenesené pravomoci nesmí měnit základní ustanovení této směrnice.“;

| d) | odstavec 4 se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

odstavec 4 se zrušuje.

| 14b) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 64a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou kdykoli zrušit přenesení pravomocí uvedené v článcích 2, 4, čl. 10b odst. 1, čl. 13 odst. 10, článcích 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 a čl. 56 odst. 2.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 64b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud jak Evropský parlament, tak i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“. |
| --- | --- |

14b)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 64a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou kdykoli zrušit přenesení pravomocí uvedené v článcích 2, 4, čl. 10b odst. 1, čl. 13 odst. 10, článcích 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 a čl. 56 odst. 2.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm uveden. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 64b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud jak Evropský parlament, tak i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví proti aktu v přenesené pravomoci námitky, nevstoupí tento akt v platnost. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“.

Článek 7

Změny směrnice 2004/109/ES

Směrnice 2004/109/ES se mění takto:

| -1) | Ustanovení čl. 2 odst. 3 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích, byla zajištěna důsledná harmonizace a upřesněny požadavky odstavce 1, přijme Komise v souladu s postupy stanovenými v čl. 27 odst. 2 a 2a akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření týkající se definic uvedených v odstavci 1.“; |
| --- | --- | --- |

-1)

Ustanovení čl. 2 odst. 3 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích, byla zajištěna důsledná harmonizace a upřesněny požadavky odstavce 1, přijme Komise v souladu s postupy stanovenými v čl. 27 odst. 2 a 2a akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření týkající se definic uvedených v odstavci 1.“;

| b) | třetí pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Opatření uvedená v písmenech a) a b) druhého pododstavce se stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.“. |
| --- | --- |

b)

třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

„Opatření uvedená v písmenech a) a b) druhého pododstavce se stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.“.

| -1a) | Článek 4 se mění takto:










  a) | v odstavci 2 se vkládá nové písmeno, které zní:










  „aa) | přílohu obsahující shrnutí ročních účetních závěrek podle zemí;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-1a)

Článek 4 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se vkládá nové písmeno, které zní:

„aa)

přílohu obsahující shrnutí ročních účetních závěrek podle zemí;“;

| b) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1. Komise zejména specifikuje technické podmínky, za nichž má zveřejněná výroční finanční zpráva, včetně auditorské zprávy, zůstat veřejně přístupná. Komise může případně rovněž upravit dobu pěti let uvedenou v odstavci 1.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1. Komise zejména specifikuje technické podmínky, za nichž má zveřejněná výroční finanční zpráva, včetně auditorské zprávy, zůstat veřejně přístupná. Komise může případně rovněž upravit dobu pěti let uvedenou v odstavci 1.“;

| -1b) | V článku 5 se odstavec 6 mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Aby vzala v úvahu technický vývoj na finančních trzích, zajistila důslednou harmonizaci a upřesnila příslušné požadavky odstavců 1 až 5 tohoto článku a zaručila jejich jednotné uplatňování, přijme Komise postupem stanoveným v čl. 27 odst. 2 a 2a příslušná opatření.“; |
| --- | --- | --- |

-1b)

V článku 5 se odstavec 6 mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Aby vzala v úvahu technický vývoj na finančních trzích, zajistila důslednou harmonizaci a upřesnila příslušné požadavky odstavců 1 až 5 tohoto článku a zaručila jejich jednotné uplatňování, přijme Komise postupem stanoveným v čl. 27 odst. 2 a 2a příslušná opatření.“;

| b) | třetí pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Opatření uvedená v písmenu a) se přijímají regulativním postupem uvedeným v čl. 27 odst. 2. Opatření uvedená v písm. b) a c) se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.“; |
| --- | --- |

b)

třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

„Opatření uvedená v písmenu a) se přijímají regulativním postupem uvedeným v čl. 27 odst. 2. Opatření uvedená v písm. b) a c) se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.“;

| c) | čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „V případě potřeby může Komise upravit dobu pěti let uvedenou v odstavci 1 prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci podle článků 27, 27a a 27b.“. |
| --- | --- |

c)

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„V případě potřeby může Komise upravit dobu pěti let uvedenou v odstavci 1 prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci podle článků 27, 27a a 27b.“.

| -1c) | Ustanovení čl. 9 odst. 7 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „7.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 2, 4 a 5.“; |
| --- | --- | --- |

-1c)

Ustanovení čl. 9 odst. 7 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„7.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 2, 4 a 5.“;

| b) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s čl. 27, 27a a 27b specifikuje maximální délku ‚krátkého vypořádacího cyklu‘ uvedeného v odstavci 4 tohoto článku, jakož i vhodné kontrolní mechanismy příslušného orgánu domovského členského státu.“ |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s čl. 27, 27a a 27b specifikuje maximální délku ‚krátkého vypořádacího cyklu‘ uvedeného v odstavci 4 tohoto článku, jakož i vhodné kontrolní mechanismy příslušného orgánu domovského členského státu.“

| 1) | Článek 12 se mění takto:






  a) | v odstavci 8
  :










  i) | návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:




  „8.
     
  Aby vzala v úvahu technický vývoj na finančních trzích, zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavcích 1, 2, 4, 5 a 6 tohoto článku, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření:“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Článek 12 se mění takto:

a)

v odstavci 8
  :

i)

návětí prvního pododstavce nahrazuje tímto:

„8.
     
  Aby vzala v úvahu technický vývoj na finančních trzích, zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavcích 1, 2, 4, 5 a 6 tohoto článku, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření:“;

| ii) | písmeno a) se zrušuje; |
| --- | --- |

ii)

písmeno a) se zrušuje;

| iii) | druhý pododstavec se zrušuje; |
| --- | --- |

iii)

druhý pododstavec se zrušuje;

| b) | doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:
  „9.   Aby zajistil jednotné
  podmínky
  uplatňování ▐ tohoto článku a vzal v úvahu technický vývoj na finančních trzích,
  může ESMA
  ▐
  připravovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro stanovení ▐ standardního formuláře
  , šablon a postupů, které se použijí
  pro oznamování požadovaných informací emitentovi podle odstavce 1 nebo při podávání informací podle čl. 19 odst. 3.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:

„9.   Aby zajistil jednotné
  podmínky
  uplatňování ▐ tohoto článku a vzal v úvahu technický vývoj na finančních trzích,
  může ESMA
  ▐
  připravovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro stanovení ▐ standardního formuláře
  , šablon a postupů, které se použijí
  pro oznamování požadovaných informací emitentovi podle odstavce 1 nebo při podávání informací podle čl. 19 odst. 3.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“

| 2) | Článek 13 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 ▐:








  i) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1. Zejména určí:“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Článek 13 se mění takto:

a)

v odstavci 2 ▐:

i)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1. Zejména určí:“;

| ii) | písmeno
  c) se
  nahrazuje tímto:






  „c) | obsah oznámení, které má být provedeno,“; |
| --- | --- | --- |

ii)

písmeno
  c) se
  nahrazuje tímto:

„c)

obsah oznámení, které má být provedeno,“;

| iii) | druhý pododstavec se zrušuje; |
| --- | --- |

iii)

druhý pododstavec se zrušuje;

| b) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „3.   Aby zajistil jednotné
  podmínky
  uplatňování ▐ tohoto článku a vzal v úvahu technický vývoj na finančních trzích,
  může ESMA
  ▐
  připravovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro stanovení ▐ standardního formuláře
  , šablon a postupů, které se použijí
  pro oznamování požadovaných informací emitentovi podle odstavce 1
  tohoto článku
  nebo při podávání informací podle čl. 19 odst. 3.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Aby zajistil jednotné
  podmínky
  uplatňování ▐ tohoto článku a vzal v úvahu technický vývoj na finančních trzích,
  může ESMA
  ▐
  připravovat
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro stanovení ▐ standardního formuláře
  , šablon a postupů, které se použijí
  pro oznamování požadovaných informací emitentovi podle odstavce 1
  tohoto článku
  nebo při podávání informací podle čl. 19 odst. 3.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“

| 2a) | V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1.“ |
| --- | --- |

2a)

V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavci 1.“

| 2b) | V článku 17 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3. Zejména specifikuje druhy finančních institucí, jejichž prostřednictvím může akcionář vykonávat finanční práva podle odst. 2 písm. c).“ |
| --- | --- |

2b)

V článku 17 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3. Zejména specifikuje druhy finančních institucí, jejichž prostřednictvím může akcionář vykonávat finanční práva podle odst. 2 písm. c).“

| 2c) | V článku 18 se odstavec 5 nahrazuje tímto:




  „5.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1 až 4. Zejména specifikuje druhy finančních institucí, jejichž prostřednictvím může držitel dluhového cenného papíru vykonávat finanční práva stanovená v odst. 2 písm. c).“ |
| --- | --- |

2c)

V článku 18 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.
     
  Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a zajistit důslednou harmonizaci a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1 až 4. Zejména specifikuje druhy finančních institucí, jejichž prostřednictvím může držitel dluhového cenného papíru vykonávat finanční práva stanovená v odst. 2 písm. c).“

| 2d) | V článku 19 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a3, přijímá Komise opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s čl. 27, 27a a 27b.




  Komise zejména specifikuje postup, kterým emitent, držitel akcií či jiných finančních nástrojů nebo osoba uvedená v článku 10 musí podat informace u příslušného orgánu domovského členského státu podle odstavců 1 nebo 3, aby:










  a) | umožnila podání elektronickými prostředky v domovském členském státě; |
| --- | --- | --- |

2d)

V článku 19 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a3, přijímá Komise opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s čl. 27, 27a a 27b.

Komise zejména specifikuje postup, kterým emitent, držitel akcií či jiných finančních nástrojů nebo osoba uvedená v článku 10 musí podat informace u příslušného orgánu domovského členského státu podle odstavců 1 nebo 3, aby:

a)

umožnila podání elektronickými prostředky v domovském členském státě;

| b) | koordinovala podání výroční finanční zprávy uvedené v článku 4 této směrnice s podáním ročních informací uvedených v článku 10 směrnice 2003/71/ES.“. |
| --- | --- |

b)

koordinovala podání výroční finanční zprávy uvedené v článku 4 této směrnice s podáním ročních informací uvedených v článku 10 směrnice 2003/71/ES.“.

| 2e) | V článku 21 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  S cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3, přijímá Komise opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.




  Komise zejména specifikuje:










  a) | minimální standardy pro šíření regulovaných informací podle odstavce 1; |
| --- | --- | --- |

2e)

V článku 21 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  S cílem zohlednit technický vývoj na finančních trzích, přihlédnout k vývoji informačních a komunikačních technologií a specifikovat požadavky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3, přijímá Komise opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b.

Komise zejména specifikuje:

a)

minimální standardy pro šíření regulovaných informací podle odstavce 1;

| b) | minimální standardy pro mechanismus centrálního ukládání podle odstavce 2. |
| --- | --- |

b)

minimální standardy pro mechanismus centrálního ukládání podle odstavce 2.

Komise může rovněž určit a aktualizovat seznam médií pro šíření informací k veřejnosti.“.

| 2f) | V článku 22 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Orgán ESMA vypracuje pokyny v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] pro další usnadnění přístupu veřejnosti k informacím zveřejňovaným podle směrnice 2003/6/ES, směrnice 2003/71/ES a této směrnice.“. |
| --- | --- |

2f)

V článku 22 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.
     
  Orgán ESMA vypracuje pokyny v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] pro další usnadnění přístupu veřejnosti k informacím zveřejňovaným podle směrnice 2003/6/ES, směrnice 2003/71/ES a této směrnice.“.

| 2g) | Článek 23 se mění takto:










  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Pokud je sídlo emitenta ve třetí zemi, může příslušný orgán domovského členského státu osvobodit emitenta od povinností podle článků 4 až 7 a čl. 12 odst. 6, článků 14, 15 a 16 až 18 za předpokladu, že právní předpisy dané třetí země stanoví rovnocenné požadavky nebo takový emitent splní požadavky právních předpisů třetí země, které příslušný orgán domovského členského státu považuje za rovnocenné.




  Příslušný orgán poté informuje ESMA o udělené výjimce.“ |
| --- | --- | --- |

2g)

Článek 23 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Pokud je sídlo emitenta ve třetí zemi, může příslušný orgán domovského členského státu osvobodit emitenta od povinností podle článků 4 až 7 a čl. 12 odst. 6, článků 14, 15 a 16 až 18 za předpokladu, že právní předpisy dané třetí země stanoví rovnocenné požadavky nebo takový emitent splní požadavky právních předpisů třetí země, které příslušný orgán domovského členského státu považuje za rovnocenné.

Příslušný orgán poté informuje ESMA o udělené výjimce.“

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování odstavce 1, přijme Komise postupem stanoveným v čl. 27 odst. 2 prováděcí opatření:










  i) | která stanoví mechanismus zajišťující určení rovnocennosti informací vyžadovaných podle této směrnice, včetně účetní závěrky, a informací, včetně účetní závěrky, vyžadovaných podle právních a správních předpisů třetí země; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a jednotné uplatňování odstavce 1, přijme Komise postupem stanoveným v čl. 27 odst. 2 prováděcí opatření:

i)

která stanoví mechanismus zajišťující určení rovnocennosti informací vyžadovaných podle této směrnice, včetně účetní závěrky, a informací, včetně účetní závěrky, vyžadovaných podle právních a správních předpisů třetí země;

| ii) | která stanoví, že na základě svých právních a správních předpisů nebo praxe a postupů založených na mezinárodních standardech stanovených mezinárodními organizacemi, zajišťuje třetí země, ve které je emitent registrován, rovnocennost požadavků na informace stanovených v této směrnici. |
| --- | --- |

ii)

která stanoví, že na základě svých právních a správních předpisů nebo praxe a postupů založených na mezinárodních standardech stanovených mezinárodními organizacemi, zajišťuje třetí země, ve které je emitent registrován, rovnocennost požadavků na informace stanovených v této směrnici.

V souvislosti s prvním pododstavcem bodem ii) rovněž Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření týkající se hodnocení standardů platných pro emitenty z více než jedné země.

Komise postupem stanoveným v čl. 27 odst. 2 přijme nutná rozhodnutí o rovnocennosti účetních standardů užívaných emitenty ze třetí země za podmínek stanovených v čl. 30 odst. 3 nejpozději do pěti let po datu uvedeném v článku 31. Pokud Komise rozhodne, že účetní standardy třetí země nejsou rovnocenné, může dotčeným emitentům povolit, aby po vhodné přechodné období tyto účetní standardy nadále používali.

V souvislosti s třetím pododstavcem rovněž Komise přijímá prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření s cílem stanovit obecná kritéria rovnocennosti pro účetní standardy platné pro emitenty z více než jedné země.

Návrh aktu v přenesené pravomoci vypracuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.“

| c) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto:




  „5.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavci 2, může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření definující druh informací zveřejňovaných ve třetí zemi, který je důležitý pro veřejnost v Unii.“ |
| --- | --- |

c)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.
     
  Aby zajistila důslednou harmonizaci a specifikovala požadavky stanovené v odstavci 2, může Komise přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření definující druh informací zveřejňovaných ve třetí zemi, který je důležitý pro veřejnost v Unii.“

| d) | V odstavci 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Komise rovněž přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření na zavedení obecných kritérií pro posouzení rovnocennosti pro účely prvního pododstavce.“. |
| --- | --- |

d)

V odstavci 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Komise rovněž přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 27, 27a a 27b opatření na zavedení obecných kritérií pro posouzení rovnocennosti pro účely prvního pododstavce.“.

| e) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „7a.
     
  Orgán ESMA je nápomocen Komisi při provádění úkolů podle tohoto článku v souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]“ |
| --- | --- |

e)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„7a.
     
  Orgán ESMA je nápomocen Komisi při provádění úkolů podle tohoto článku v souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]“

| 2h) | Článek 24 se mění takto:










  a) | V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Každý členský stát určí ústřední orgán uvedený v čl. 21 odst. 1 směrnice 2003/71/ES jako příslušný ústřední správní orgán, který plní povinnosti stanovené v této směrnici a zajišťuje uplatňování ustanovení přijatých podle této směrnice. Členské státy o tom odpovídajícím způsobem uvědomí Komisi a ESMA.“. |
| --- | --- | --- |

2h)

Článek 24 se mění takto:

a)

V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.
     
  Každý členský stát určí ústřední orgán uvedený v čl. 21 odst. 1 směrnice 2003/71/ES jako příslušný ústřední správní orgán, který plní povinnosti stanovené v této směrnici a zajišťuje uplatňování ustanovení přijatých podle této směrnice. Členské státy o tom odpovídajícím způsobem uvědomí Komisi a ESMA.“.

| b) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Členské státy uvědomí Komisi, ESMA v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010[ESMA] a příslušné orgány jiných členských států o jakékoli přijaté úpravě týkající se delegování úkolů, včetně přesných podmínek upravujících toto delegování.“. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Členské státy uvědomí Komisi, ESMA v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. .../2010[ESMA] a příslušné orgány jiných členských států o jakékoli přijaté úpravě týkající se delegování úkolů, včetně přesných podmínek upravujících toto delegování.“.

| 3) | ▐
  Článek
  25
  se mění takto:










  a) | vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].




  2b.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení.“; |
| --- | --- | --- |

3)

▐
  Článek
  25
  se mění takto:

a)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s ESMA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [ESMA].

2b.
     
  Příslušné orgány neprodleně poskytnou ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení.“;

| b) | v odstavci 3
  se první věta nahrazuje tímto:
  „Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům, aby si vyměňovaly důvěrné informace s
  orgánem ESMA
  a
  Evropským výborem
  pro systémová rizika
  (ESRB) zřízeným
  nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010
  .“.nebo je
  těmto orgánům
  předávaly.“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3
  se první věta nahrazuje tímto:

„Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům, aby si vyměňovaly důvěrné informace s
  orgánem ESMA
  a
  Evropským výborem
  pro systémová rizika
  (ESRB) zřízeným
  nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010
  .“.nebo je
  těmto orgánům
  předávaly.“.

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Členské státy a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy podle článku 18 nařízení (.../...ESMA) mohou uzavírat dohody o spolupráci stanovící výměnu informací s příslušnými orgány nebo subjekty třetích zemí, kterým jejich příslušné právní předpisy povolují plnit jakýkoliv z úkolů, které tato směrnice ukládá příslušným orgánům, v souladu s článkem 24. V případě, že členské státy uzavírají dohody o spolupráci, uvědomí o tom ESMA. Tato výměna informací podléhá zárukám úředního tajemství nejméně na úrovni uvedené v tomto článku. Cílem takové výměny informací je výkon funkce dohledu uvedených orgánů nebo subjektů. Pocházejí-li informace z jiného členského státu, nesmějí být sděleny bez výslovného souhlasu příslušných orgánů, které je poskytly, a případně výhradně pro účely, ke kterým tyto orgány daly souhlas.“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.
     
  Členské státy a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy podle článku 18 nařízení (.../...ESMA) mohou uzavírat dohody o spolupráci stanovící výměnu informací s příslušnými orgány nebo subjekty třetích zemí, kterým jejich příslušné právní předpisy povolují plnit jakýkoliv z úkolů, které tato směrnice ukládá příslušným orgánům, v souladu s článkem 24. V případě, že členské státy uzavírají dohody o spolupráci, uvědomí o tom ESMA. Tato výměna informací podléhá zárukám úředního tajemství nejméně na úrovni uvedené v tomto článku. Cílem takové výměny informací je výkon funkce dohledu uvedených orgánů nebo subjektů. Pocházejí-li informace z jiného členského státu, nesmějí být sděleny bez výslovného souhlasu příslušných orgánů, které je poskytly, a případně výhradně pro účely, ke kterým tyto orgány daly souhlas.“.

| 3a) | Článek 26 se nahrazuje tímto:



  „Článek 26


  Bezpečnostní opatření



  1.
     
  Jestliže příslušný orgán hostitelského členského státu zjistí, že se emitent nebo držitel akcií či jiných finančních nástrojů nebo osoba uvedená v článku 10 dopustili protiprávního činu nebo porušili své povinnosti, sdělí svá zjištění příslušnému orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA.




  2.
     
  Pokud i přes opatření přijatá příslušným orgánem domovského členského státu nebo z důvodu toho, že se tato opatření projeví jako nedostatečná, emitent nebo držitel cenných papírů nadále porušuje příslušné právní předpisy, příslušný orgán hostitelského členského státu po informování příslušného orgánu domovského členského státu přijme v souladu s čl. 3 odst. 2 veškerá vhodná opatření k ochraně investorů a co nejdříve o tom informuje Komisi a ESMA.“. |
| --- | --- |

3a)

Článek 26 se nahrazuje tímto:

„Článek 26

Bezpečnostní opatření

1.
     
  Jestliže příslušný orgán hostitelského členského státu zjistí, že se emitent nebo držitel akcií či jiných finančních nástrojů nebo osoba uvedená v článku 10 dopustili protiprávního činu nebo porušili své povinnosti, sdělí svá zjištění příslušnému orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA.

2.
     
  Pokud i přes opatření přijatá příslušným orgánem domovského členského státu nebo z důvodu toho, že se tato opatření projeví jako nedostatečná, emitent nebo držitel cenných papírů nadále porušuje příslušné právní předpisy, příslušný orgán hostitelského členského státu po informování příslušného orgánu domovského členského státu přijme v souladu s čl. 3 odst. 2 veškerá vhodná opatření k ochraně investorů a co nejdříve o tom informuje Komisi a ESMA.“.

| 3b) | Název kapitoly VI se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

3b)

Název kapitoly VI se nahrazuje tímto:

| 3c) | Článek 27 se mění takto:










  a) | odstavec 2a se nahrazuje tímto:




  „2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 3, čl. 5 odst. 6, čl. 9 odst. 7, čl. 12 odst. 8, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2, čl. 17 odst. 4, čl. 18 odst. 5, čl. 19 odst. 4, čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 5 a čl. 23 odst. 7 se Komisi svěří na dobu čtyř let po vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 27c.“. |
| --- | --- | --- |

3c)

Článek 27 se mění takto:

a)

odstavec 2a se nahrazuje tímto:

„2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 3, čl. 5 odst. 6, čl. 9 odst. 7, čl. 12 odst. 8, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2, čl. 17 odst. 4, čl. 18 odst. 5, čl. 19 odst. 4, čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 5 a čl. 23 odst. 7 se Komisi svěří na dobu čtyř let po vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 27c.“.

| b) | vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „2aa.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.




  2ab.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 27a a 27b.“. |
| --- | --- |

b)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„2aa.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.

2ab.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi s výhradou podmínek stanovených v článcích 27a a 27b.“.

| 3d) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 27a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Přenesení pravomoci podle čl. 2 odst. 3, čl. 5 odst. 6, čl. 9 odst. 7, čl. 12 odst. 8, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2, čl. 17 odst. 4, čl. 18 odst. 5, čl. 19 odst. 4, čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 5 a čl. 23 odst. 7 mohou kdykoliv Evropský parlament nebo Rada zrušit.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.




  3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí blíže určených v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 27b


  Námitky k aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“. |
| --- | --- |

3d)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 27a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci podle čl. 2 odst. 3, čl. 5 odst. 6, čl. 9 odst. 7, čl. 12 odst. 8, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2, čl. 17 odst. 4, čl. 18 odst. 5, čl. 19 odst. 4, čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 5 a čl. 23 odst. 7 mohou kdykoliv Evropský parlament nebo Rada zrušit.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.

3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí blíže určených v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 27b

Námitky k aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“.

Článek 8

Změny směrnice 2005/60/ES

Směrnice 2005/60/ES se mění takto:

| -1a) | V článku 11 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, nebo o jiných situacích, v nichž jsou splněna technická kritéria stanovená v souladu s čl. 40 odst. 1 písm. b).“. |
| --- | --- |

-1a)

V článku 11 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, nebo o jiných situacích, v nichž jsou splněna technická kritéria stanovená v souladu s čl. 40 odst. 1 písm. b).“.

| -1b) | V článku 16 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odst. 1 písm. b).“. |
| --- | --- |

-1b)

V článku 16 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odst. 1 písm. b).“.

| -1c) | V článku 28 se odstavec 7 nahrazuje tímto:




  „7.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odstavcích 3, 4 nebo 5.“. |
| --- | --- |

-1c)

V článku 28 se odstavec 7 nahrazuje tímto:

„7.
     
  Členské státy informují sebe navzájem, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komisi o případech, kdy mají za to, že třetí země splňuje podmínky stanovené v odstavcích 3, 4 nebo 5.“.

| -1d) | V článku 31 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Členské státy, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komise informují sebe navzájem o případech, kdy právní předpisy třetí země neumožňují uplatňovat opatření požadovaná v odstavci 1 prvním pododstavci, a mohou být podniknuty koordinované kroky k nalezení řešení“. |
| --- | --- |

-1d)

V článku 31 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Členské státy, evropské orgány dohledu v rozsahu odpovídajícím účelům této směrnice a v souladu s příslušenými ustanoveními nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a Komise informují sebe navzájem o případech, kdy právní předpisy třetí země neumožňují uplatňovat opatření požadovaná v odstavci 1 prvním pododstavci, a mohou být podniknuty koordinované kroky k nalezení řešení“.

| 1) | V článku 31 se doplňuje ▐ odstavec, který zní:
  „4.   Aby byla zajištěna
  důsledná harmonizace tohoto článku
  a zohledněn technický vývoj v oblasti boje proti praní peněz nebo financování terorismu, Evropský orgán pro bankovnictví (EBA
  ), zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA]
  , Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA),
  zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA],
  a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA),
  zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA,
  mohou s
  přihlédnutím ke stávajícímu rámci a ve vhodných případech za spolupráce s dalšími příslušnými orgány EU v oblasti potírání praní špinavých peněz a boje proti financování terorismu
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem v souladu s článkem 42
  těchto nařízení za účelem upřesnění typu
  doplňkových opatření uvedených v ▐
  odstavci 3 tohoto článku
  a minimálních opatření, která mají úvěrové a finanční instituce přijmout v případě, kdy právní předpisy třetí země nedovolují uplatňování opatření požadovaných podle odst. 1 prvního pododstavce
  tohoto článku
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“. |
| --- | --- |

1)

V článku 31 se doplňuje ▐ odstavec, který zní:

„4.   Aby byla zajištěna
  důsledná harmonizace tohoto článku
  a zohledněn technický vývoj v oblasti boje proti praní peněz nebo financování terorismu, Evropský orgán pro bankovnictví (EBA
  ), zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA]
  , Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA),
  zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA],
  a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA),
  zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA,
  mohou s
  přihlédnutím ke stávajícímu rámci a ve vhodných případech za spolupráce s dalšími příslušnými orgány EU v oblasti potírání praní špinavých peněz a boje proti financování terorismu
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem v souladu s článkem 42
  těchto nařízení za účelem upřesnění typu
  doplňkových opatření uvedených v ▐
  odstavci 3 tohoto článku
  a minimálních opatření, která mají úvěrové a finanční instituce přijmout v případě, kdy právní předpisy třetí země nedovolují uplatňování opatření požadovaných podle odst. 1 prvního pododstavce
  tohoto článku
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“.

| 2) | V článku 34 se doplňuje nový odstavec, který zní:


  „3.
     Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a byl zohledněn technický vývoj v oblasti boje proti praní peněz nebo financování terorismu,
  mohou orgány EBA, ESMA a EIOPA
  vytvořit návrhy regulačních norem v souladu s článkem 42 nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , nařízením
  (EU) č. .../2010 [ESMA]
  a nařízením
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  k
  upřesnění
  minimálního obsahu sdělení uvedeného v odstavci 2
  , přičemž zohlední stávající rámec a budou, je-li to vhodné, spolupracovat s dalšími příslušnými orgány EU v oblasti potírání praní špinavých peněz a boje proti financování terorismu
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“. |
| --- | --- |

2)

V článku 34 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.
     Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a byl zohledněn technický vývoj v oblasti boje proti praní peněz nebo financování terorismu,
  mohou orgány EBA, ESMA a EIOPA
  vytvořit návrhy regulačních norem v souladu s článkem 42 nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , nařízením
  (EU) č. .../2010 [ESMA]
  a nařízením
  (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  k
  upřesnění
  minimálního obsahu sdělení uvedeného v odstavci 2
  , přičemž zohlední stávající rámec a budou, je-li to vhodné, spolupracovat s dalšími příslušnými orgány EU v oblasti potírání praní špinavých peněz a boje proti financování terorismu
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“.

| 2a) | Vkládá se nový článek, který zní:



  „Článek 37a



  1.
     
  Příslušené orgány spolupracují pro účely této směrnice s evropskými orgány dohledu, v souladu s nařízením (EU) č. .../2010 [EBA], nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízením (EU) č. .../2010[ESMA].




  2.
     
  Příslušené orgány poskytnou evropským orgánům dohledu veškeré informace nezbytné k tomu, aby tyto orgány mohly plnit své povinnosti podle této směrnice podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010[ESMA].“. |
| --- | --- |

2a)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 37a

1.
     
  Příslušené orgány spolupracují pro účely této směrnice s evropskými orgány dohledu, v souladu s nařízením (EU) č. .../2010 [EBA], nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízením (EU) č. .../2010[ESMA].

2.
     
  Příslušené orgány poskytnou evropským orgánům dohledu veškeré informace nezbytné k tomu, aby tyto orgány mohly plnit své povinnosti podle této směrnice podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010[ESMA].“.

| 2b) | Název kapitoly VI se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

2b)

Název kapitoly VI se nahrazuje tímto:

| 2c) | Článek 40 se mění takto:










  a) | v odstavci 1:










  i) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Aby bylo možné při boji proti praní peněz nebo financování terorismu vzít v úvahu technický rozvoj a upřesnit požadavky stanovené v této směrnici, může Komise přijmout tato opatření:“. |
| --- | --- | --- | --- |

2c)

Článek 40 se mění takto:

a)

v odstavci 1:

i)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Aby bylo možné při boji proti praní peněz nebo financování terorismu vzít v úvahu technický rozvoj a upřesnit požadavky stanovené v této směrnici, může Komise přijmout tato opatření:“.

| ii) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Tato opatření se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 41, 41a a 41b.“. |
| --- | --- |

ii)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Tato opatření se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 41, 41a a 41b.“.

| b) | V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Tato opatření se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 41, 41a a 41b.“. |
| --- | --- |

b)

V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Tato opatření se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 41, 41a a 41b.“.

| 2d) | Článek 41 se mění takto:










  a) | V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 tohoto rozhodnutí, a to za předpokladu, že opatření přijatá tímto postupem nemění základní ustanovení této směrnice.“. |
| --- | --- | --- |

2d)

Článek 41 se mění takto:

a)

V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 tohoto rozhodnutí, a to za předpokladu, že opatření přijatá tímto postupem nemění základní ustanovení této směrnice.“.

| b) | odstavec 2a se nahrazuje tímto:




  „2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 40 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 41a nezruší.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 2a se nahrazuje tímto:

„2a.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 40 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 41a nezruší.“

| c) | vkládají se nové odstavce, které znějí:




  „2b.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.




  2c.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 41a a 41b.“. |
| --- | --- |

c)

vkládají se nové odstavce, které znějí:

„2b.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.

2c.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 41a a 41b.“.

| d) | odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

odstavec 3 se zrušuje.

| 2e) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 41a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v článku 40 může kdykoli zrušit Evropský parlament nebo Rada.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.




  3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí blíže určených v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.“



  „Článek 41b


  Námitky k aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“. |
| --- | --- |

2e)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 41a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v článku 40 může kdykoli zrušit Evropský parlament nebo Rada.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.

3.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí blíže určených v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Rozhodnutí nemá vliv na účinnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.“

„Článek 41b

Námitky k aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlamentu i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“.

Článek 9

Změny směrnice 2006/48/ES

| 1) | ▐
  Článek
  6
  se nahrazuje tímto
  ▐:


  „1.
     
  Členské státy stanoví, že úvěrové instituce musí před zahájením své činnosti získat povolení. Aniž jsou dotčeny články 7 až 12, stanoví požadavky pro toto povolení a sdělí je Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) zřízenému nařízením (EU) Evropského parlamentu a Rady č. .../2010 [EBA].




  2.
     Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování tohoto článku
  vypracuje EBA:










  a) | návrh regulačních norem o informacích poskytovaných příslušným orgánům při žádostech povolení úvěrových institucí, včetně plán činností uvedeného v článku 7, |
| --- | --- | --- |

1)

▐
  Článek
  6
  se nahrazuje tímto
  ▐:

„1.
     
  Členské státy stanoví, že úvěrové instituce musí před zahájením své činnosti získat povolení. Aniž jsou dotčeny články 7 až 12, stanoví požadavky pro toto povolení a sdělí je Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) zřízenému nařízením (EU) Evropského parlamentu a Rady č. .../2010 [EBA].

2.
     Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování tohoto článku
  vypracuje EBA:

a)

návrh regulačních norem o informacích poskytovaných příslušným orgánům při žádostech povolení úvěrových institucí, včetně plán činností uvedeného v článku 7,

| b) | návrh regulačních norem stanovících podmínky ke splnění požadavků uvedených v článku 8; |
| --- | --- |

b)

návrh regulačních norem stanovících podmínky ke splnění požadavků uvedených v článku 8;

| (c) | návrh na zavedení technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro takovéto poskytování informací; |
| --- | --- |

(c)

návrh na zavedení technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro takovéto poskytování informací;

| (d) | návrh regulačních norem ke stanovení požadavků na akcionáře a společníky s kvalifikovanou účastí a k upřesnění překážek, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu podle článku 12. |
| --- | --- |

(d)

návrh regulačních norem ke stanovení požadavků na akcionáře a společníky s kvalifikovanou účastí a k upřesnění překážek, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu podle článku 12.

Orgán EBA předloží návrhy technických norem uvedené v písmenech a), b) a c) Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v
  písm. a), c), a d) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .

Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených
  v
  písm. b) prvního pododstavce postupem podle článku 7e nařízení (EU) č
  .
  .../2010 [EBA].“
  .

| 1a) | V čl. 9 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:










  „b) | dotyčné členské státy sdělí Komisi a EBA důvody využití této možnosti; a“. |
| --- | --- | --- |

1a)

V čl. 9 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

dotyčné členské státy sdělí Komisi a EBA důvody využití této možnosti; a“.

| 2) | Článek 14 se nahrazuje tímto:

  „Článek 14


  Každé vydání povolení musí být oznámeno orgánu
  EBA.
  Název každé úvěrové instituce, které bylo vydáno povolení, se zapíše do seznamu. ▐
  Orgán EBA
  zveřejňuje ▐
  tento seznam na svých internetových stránkách
  a aktualizuje jej.“. |
| --- | --- |

2)

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Každé vydání povolení musí být oznámeno orgánu
  EBA.

Název každé úvěrové instituce, které bylo vydáno povolení, se zapíše do seznamu. ▐
  Orgán EBA
  zveřejňuje ▐
  tento seznam na svých internetových stránkách
  a aktualizuje jej.“.

| 2a) | V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Odnětí povolení se oznámí Komisi a EBA a musí být opatřeno zdůvodněním. Osoby, kterých se týká, jsou o těchto důvodech vyrozuměny.“. |
| --- | --- |

2a)

V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Odnětí povolení se oznámí Komisi a EBA a musí být opatřeno zdůvodněním. Osoby, kterých se týká, jsou o těchto důvodech vyrozuměny.“.

| 3) | V článku 19 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  této směrnice,
  EBA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem
  ke stanovení taxativnícho seznamu informací uvedených v čl. 19a odst. 4, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 19 odst. 3.




  Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, vypracuje EBA návrh prováděcích technických norem ke stanovení společných postupů, formulářů a šablon
  ke konzultačnímu procesu mezi příslušnými orgány uvedenými v
  článku 19b.




  Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve čtvrtém
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

3)

V článku 19 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  této směrnice,
  EBA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem
  ke stanovení taxativnícho seznamu informací uvedených v čl. 19a odst. 4, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 19 odst. 3.

Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, vypracuje EBA návrh prováděcích technických norem ke stanovení společných postupů, formulářů a šablon
  ke konzultačnímu procesu mezi příslušnými orgány uvedenými v
  článku 19b.

Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve čtvrtém
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“.

| 3a) | V článku 22 se doplňují nové odstavce, které znějí:




  „2a.
     
  Orgán EBA může za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto článku a zajištění sbližování postupů dohledu vytvořit návrhy technických norem pro specifikaci systémů, postupů a mechanismů uvedených v odstavci 1 při dodržování zásad přiměřenosti a úplnosti zmíněných v odstavci 2.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  2b.
     
  Aby se usnadnilo provádění a byla zajištěna konzistentnost informací shromažďovaných podle odstavce 2a tohoto článku a zásady politiky odměňování stanovené v bodech 22 a 22a přílohy 5, může EBA vypracovat návrhy regulačních norem k upřesnění systémů, postupů a mechanismů uvedených v odstavci 1 při dodržování zásad přiměřenosti a úplnosti zmíněných v odstavci 2.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Orgán ESMA úzce spolupracuje s EBA při vytváření těchto technických norem pro politiky odměňování pro kategorie pracovníků, kteří se podílejí na zajišťování investičních služeb a činností ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů.“. |
| --- | --- |

3a)

V článku 22 se doplňují nové odstavce, které znějí:

„2a.
     
  Orgán EBA může za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto článku a zajištění sbližování postupů dohledu vytvořit návrhy technických norem pro specifikaci systémů, postupů a mechanismů uvedených v odstavci 1 při dodržování zásad přiměřenosti a úplnosti zmíněných v odstavci 2.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

2b.
     
  Aby se usnadnilo provádění a byla zajištěna konzistentnost informací shromažďovaných podle odstavce 2a tohoto článku a zásady politiky odměňování stanovené v bodech 22 a 22a přílohy 5, může EBA vypracovat návrhy regulačních norem k upřesnění systémů, postupů a mechanismů uvedených v odstavci 1 při dodržování zásad přiměřenosti a úplnosti zmíněných v odstavci 2.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Orgán ESMA úzce spolupracuje s EBA při vytváření těchto technických norem pro politiky odměňování pro kategorie pracovníků, kteří se podílejí na zajišťování investičních služeb a činností ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů.“.

| 4) | V článku 26 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

  „5.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování článku 25 a tohoto článku ▐, připravuje
  EBA:










  a) | návrhy regulačních norem k upřesnění informací, které mají být uvedeny v souladu s článkem 25 a tímto článkem,
  a |
| --- | --- | --- |

4)

V článku 26 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„5.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování článku 25 a tohoto článku ▐, připravuje
  EBA:

a)

návrhy regulačních norem k upřesnění informací, které mají být uvedeny v souladu s článkem 25 a tímto článkem,
  a

| b) | návrh na zavedení technických norem pro vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro takovéto oznamování; |
| --- | --- |

b)

návrh na zavedení technických norem pro vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro takovéto oznamování;

Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) prvního pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  .
  Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených
  v
  písm. b) prvního pododstavce postupem podle článku 7e nařízení (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA]
  .“
  .

| 5) | V článku 28 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

  „4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování tohoto článku ▐
  vypracuje EBA:










  a) | návrhy regulačních norem k upřesnění informací, které mají být uvedeny v souladu s tímto článkem,

  a |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 28 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a jednotné uplatňování tohoto článku ▐
  vypracuje EBA:

a)

návrhy regulačních norem k upřesnění informací, které mají být uvedeny v souladu s tímto článkem,

  a

| b) | návrh na zavedení technických norem pro vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro takovéto oznamování. |
| --- | --- |

b)

návrh na zavedení technických norem pro vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro takovéto oznamování.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) prvního pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených v písm. b) prvního pododstavce postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010
  [EBA].
  “.

| 6) | V článku 33 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Dříve než zahájí postup podle článku 30, mohou příslušné orgány hostitelského členského státu v naléhavých případech učinit předběžná opatření nezbytná pro ochranu vkladatelů, investorů a dalších osob, jimž jsou služby poskytovány. O takových opatřeních neprodleně uvědomí Komisi,
  EBA
  a příslušné orgány ostatních dotčených členských států.“. |
| --- | --- |

6)

V článku 33 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Dříve než zahájí postup podle článku 30, mohou příslušné orgány hostitelského členského státu v naléhavých případech učinit předběžná opatření nezbytná pro ochranu vkladatelů, investorů a dalších osob, jimž jsou služby poskytovány. O takových opatřeních neprodleně uvědomí Komisi,
  EBA
  a příslušné orgány ostatních dotčených členských států.“.

| 6a) | Článek 36 se nahrazuje tímto:



  „Článek 36



  Členské státy sdělí Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví počet a povahu případů, v nichž došlo k zamítnutí podle článku 25 a čl. 26 odst. 1 až 3 nebo k učinění opatření podle čl. 30 odst. 3.“. |
| --- | --- |

6a)

Článek 36 se nahrazuje tímto:

„Článek 36

Členské státy sdělí Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví počet a povahu případů, v nichž došlo k zamítnutí podle článku 25 a čl. 26 odst. 1 až 3 nebo k učinění opatření podle čl. 30 odst. 3.“.

| 6b) | V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Příslušné orgány oznámí Komisi, orgánu EBA a Evropskému bankovnímu výboru veškerá povolení vydaná úvěrovým institucím se skutečným sídlem mimo Evropskou Unii pro jejich pobočky.“. |
| --- | --- |

6b)

V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Příslušné orgány oznámí Komisi, orgánu EBA a Evropskému bankovnímu výboru veškerá povolení vydaná úvěrovým institucím se skutečným sídlem mimo Evropskou Unii pro jejich pobočky.“.

| 6c) | V čl. 39 odst. 2 se doplňuje nové písmeno ba), které zní:










  „ba) | že úřad EBA může získávat informace od příslušných orgánů členských států obdržené od vnitrostátních orgánů třetích zemí podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA];“ |
| --- | --- | --- |

6c)

V čl. 39 odst. 2 se doplňuje nové písmeno ba), které zní:

„ba)

že úřad EBA může získávat informace od příslušných orgánů členských států obdržené od vnitrostátních orgánů třetích zemí podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA];“

| 6d) | V článku 39 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „3a.
     
  Orgán EBA je nápomocen Komisi při provádění úkolů podle tohoto článku v souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“. |
| --- | --- |

6d)

V článku 39 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„3a.
     
  Orgán EBA je nápomocen Komisi při provádění úkolů podle tohoto článku v souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“.

| 7) | V článku 42 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje
  EBA:










  a) | návrhy
  regulačníc
  h norem pro upřesnění informací v něm obsažených. |
| --- | --- | --- |

7)

V článku 42 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, připravuje
  EBA:

a)

návrhy
  regulačníc
  h norem pro upřesnění informací v něm obsažených.

| b) | Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, návrhy prováděcích technických norem k vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro požadavky
  na sdílení informací ▐, které pravděpodobně usnadní dohled nad úvěrovými institucemi. |
| --- | --- |

b)

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, návrhy prováděcích technických norem k vypracování standardních formulářů, šablon a postupů pro požadavky
  na sdílení informací ▐, které pravděpodobně usnadní dohled nad úvěrovými institucemi.

Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) druhého pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených
  v
  písm. a) druhého pododstavce postupem podle článku 7e nařízení (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA]
  “.

| 8) | V čl. 42a odst. 1 se na konci čtvrtého pododstavce doplňuje toto:
  „Pokud na konci
  původního
  dvouměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost Evropskému orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 11 nařízení (
  EU) č. .../2010
  [EBA],
  příslušné orgány hostitelského členského státu odloží přijetí svého rozhodnutí a
  vyčkají ▐ rozhodnutí, které Evropský orgán pro bankovnictví může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení.
  Příslušné orgány hostitelského členského státu
  přijmou
  své rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  orgánu EBA
  . Dvouměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení. Evropský orgán pro bankovnictví přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není orgánu postoupena po skončení
  původního
  dvouměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“. |
| --- | --- |

8)

V čl. 42a odst. 1 se na konci čtvrtého pododstavce doplňuje toto:

„Pokud na konci
  původního
  dvouměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost Evropskému orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 11 nařízení (
  EU) č. .../2010
  [EBA],
  příslušné orgány hostitelského členského státu odloží přijetí svého rozhodnutí a
  vyčkají ▐ rozhodnutí, které Evropský orgán pro bankovnictví může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení.
  Příslušné orgány hostitelského členského státu
  přijmou
  své rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  orgánu EBA
  . Dvouměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení. Evropský orgán pro bankovnictví přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není orgánu postoupena po skončení
  původního
  dvouměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“.

| 9) | Článek 42b se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Při výkonu svých povinností vezmou příslušné orgány v úvahu sbližování v oblasti nástrojů dohledu a postupů dohledu při uplatňování požadavků právních a správních předpisů přijatých podle této směrnice. Pro tento účel členské státy zajistí:






  a) | aby se příslušné orgány podílely na činnosti
  orgánu EBA
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Článek 42b se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Při výkonu svých povinností vezmou příslušné orgány v úvahu sbližování v oblasti nástrojů dohledu a postupů dohledu při uplatňování požadavků právních a správních předpisů přijatých podle této směrnice. Pro tento účel členské státy zajistí:

a)

aby se příslušné orgány podílely na činnosti
  orgánu EBA
  ;

| b) | aby se příslušné orgány řídily pokyny a doporučeními
  orgánu EBA
  a aby případně uvedly, z jakého důvodu tak nečiní; |
| --- | --- |

b)

aby se příslušné orgány řídily pokyny a doporučeními
  orgánu EBA
  a aby případně uvedly, z jakého důvodu tak nečiní;

| c) | aby vnitrostátní mandáty příslušných orgánů nebránily těmto orgánům ve výkonu povinností plynoucích z členství v
  orgánu EBA
  podle této směrnice.“; |
| --- | --- |

c)

aby vnitrostátní mandáty příslušných orgánů nebránily těmto orgánům ve výkonu povinností plynoucích z členství v
  orgánu EBA
  podle této směrnice.“;

| b) | odstavec 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se zrušuje.

| 10) | V článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Odstavec 1 není překážkou výměně informací mezi příslušnými orgány jednotlivých členských států nebo předávání informací
  orgánu EBA
  v souladu s touto směrnicí a ostatními směrnicemi vztahujícími se na úvěrové instituce i v
  souladu s články 16 a 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]
  . Na tyto informace se vztahuje profesní tajemství podle odstavce 1.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Odstavec 1 není překážkou výměně informací mezi příslušnými orgány jednotlivých členských států nebo předávání informací
  orgánu EBA
  v souladu s touto směrnicí a ostatními směrnicemi vztahujícími se na úvěrové instituce i v
  souladu s články 16 a 20 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]
  . Na tyto informace se vztahuje profesní tajemství podle odstavce 1.“

| 11) | Článek
  46 se ▐ nahrazuje tímto:

  „Článek 46

  „Členské státy a
  orgán EBA mohou v souladu s článkem 18 nařízení
  (
  EU) č. .../2010 [EBA]
  s příslušnými orgány třetích zemí nebo s orgány či subjekty třetích zemí, jak jsou vymezeny v článku 47 a čl. 48 odst. 1
  této směrnice
  , uzavírat dohody o spolupráci, upravující výměnu informací, pouze tehdy, pokud jsou sdělené informace chráněny profesním tajemstvím alespoň v míře stanovené v čl. 44 odst. 1
  této směrnice
  .
  Účelem této výměny informací je plnění dohlížecích úkolů zmíněných orgánů nebo subjektů.




  Pocházejí-li informace z jiného členského státu, lze je předávat pouze s výslovným souhlasem orgánů, které je poskytly, a případně pouze pro účely, ke kterým tyto orgány udělily souhlas.
  “. |
| --- | --- |

11)

Článek
  46 se ▐ nahrazuje tímto:

„Článek 46

„Členské státy a
  orgán EBA mohou v souladu s článkem 18 nařízení
  (
  EU) č. .../2010 [EBA]
  s příslušnými orgány třetích zemí nebo s orgány či subjekty třetích zemí, jak jsou vymezeny v článku 47 a čl. 48 odst. 1
  této směrnice
  , uzavírat dohody o spolupráci, upravující výměnu informací, pouze tehdy, pokud jsou sdělené informace chráněny profesním tajemstvím alespoň v míře stanovené v čl. 44 odst. 1
  této směrnice
  .
  Účelem této výměny informací je plnění dohlížecích úkolů zmíněných orgánů nebo subjektů.

Pocházejí-li informace z jiného členského státu, lze je předávat pouze s výslovným souhlasem orgánů, které je poskytly, a případně pouze pro účely, ke kterým tyto orgány udělily souhlas.
  “.

| 12) | Článek 49 se mění takto:






  a) | ▐
  první odstavec se nahrazuje tímto
  :


  „Tento oddíl není příslušnému orgánu překážkou v tom, aby sděloval následujícím orgánům či subjektům informace určené k výkonu jejich funkce:










  a) | centrálním bankám Evropského systému centrálních bank a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, mají-li tyto informace význam pro výkon jejich úkolů stanovených právními předpisy, včetně provádění měnové politiky a souvisejícího zajištění likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a ochrany stability finančního systému; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Článek 49 se mění takto:

a)

▐
  první odstavec se nahrazuje tímto
  :

„Tento oddíl není příslušnému orgánu překážkou v tom, aby sděloval následujícím orgánům či subjektům informace určené k výkonu jejich funkce:

a)

centrálním bankám Evropského systému centrálních bank a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, mají-li tyto informace význam pro výkon jejich úkolů stanovených právními předpisy, včetně provádění měnové politiky a souvisejícího zajištění likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a ochrany stability finančního systému;

| b) | případně jiným státním orgánům odpovědným za dohled nad platebními systémy; |
| --- | --- |

b)

případně jiným státním orgánům odpovědným za dohled nad platebními systémy;

| c) | Evropskému výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  v případě, že mají tyto informace význam pro výkon jeho úkolů stanovených nařízením
  (EU)
  Evropského parlamentu a Rady ▐. |
| --- | --- |

c)

Evropskému výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  v případě, že mají tyto informace význam pro výkon jeho úkolů stanovených nařízením
  (EU)
  Evropského parlamentu a Rady ▐.

Tento oddíl nebrání těmto orgánům nebo subjektům uvedeným v prvním pododstavci sdělovat příslušným orgánům informace, které pro ně jsou nezbytné pro účely článku 45.“;

| b) | Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „V naléhavé situaci podle čl. 130 odst. 1 umožní členské státy příslušným orgánům
  neprodleně
  sdělit informaci centrálním bankám v Evropském systému centrálních bank, pokud má tato informace význam pro výkon jejich úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky a souvisejícího zajištění likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a ochrany stability finančního systému, a
  ESRB podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB]
  , pokud má tato informace význam pro výkon jeho úkolů stanovených právními předpisy.“ |
| --- | --- |

b)

Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„V naléhavé situaci podle čl. 130 odst. 1 umožní členské státy příslušným orgánům
  neprodleně
  sdělit informaci centrálním bankám v Evropském systému centrálních bank, pokud má tato informace význam pro výkon jejich úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky a souvisejícího zajištění likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a ochrany stability finančního systému, a
  ESRB podle nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB]
  , pokud má tato informace význam pro výkon jeho úkolů stanovených právními předpisy.“

| 13) | Článek 63a se mění takto:






  a) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Ustanovení, jimiž se nástroj řídí, stanoví jistinu, nezaplacený úrok nebo dividendu tak, aby absorbovaly ztráty a nebránily rekapitalizaci úvěrové instituce prostřednictvím vhodných mechanismů, vypracovaných
  orgánem EBA
  podle odstavce 6.“; |
| --- | --- | --- |

13)

Článek 63a se mění takto:

a)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Ustanovení, jimiž se nástroj řídí, stanoví jistinu, nezaplacený úrok nebo dividendu tak, aby absorbovaly ztráty a nebránily rekapitalizaci úvěrové instituce prostřednictvím vhodných mechanismů, vypracovaných
  orgánem EBA
  podle odstavce 6.“;

| b) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:
  „6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a sbližování postupů dohledu, připravuje
  EBA
  návrhy
  regulačních
  technických norem pro
  určení požadavků vztahujících se na nástroje uvedené v
  odstavci 1 tohoto článku. Orgán uvedené návrhy
  regulačních
  norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  předchozím
  pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].


  Orgán EBA
  rovněž vydá pokyny týkající se nástrojů uvedených v čl. 57 prvním pododstavci písm. a).


  Orgán EBA
  sleduje
  uplatňování těchto pokynů
  .“. |
| --- | --- |

b)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  a sbližování postupů dohledu, připravuje
  EBA
  návrhy
  regulačních
  technických norem pro
  určení požadavků vztahujících se na nástroje uvedené v
  odstavci 1 tohoto článku. Orgán uvedené návrhy
  regulačních
  norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  předchozím
  pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].

Orgán EBA
  rovněž vydá pokyny týkající se nástrojů uvedených v čl. 57 prvním pododstavci písm. a).

Orgán EBA
  sleduje
  uplatňování těchto pokynů
  .“.

| 14) | V čl. 74 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice
  pro sdělování těchto výpočtů úvěrovými institucemi uplatní příslušné orgány od 31. prosince 2012 jednotný formát, jednotnou četnost, jazyk a jednotné lhůty podávání zpráv. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice,
  orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro zavedení jednotného formátu
  (se souvisejícími specifikacemi),
  jednotné četnosti ▐ a jednotné lhůty podávání zpráv v rámci
  Evropské unie
  před 1. lednem 2012. Formáty podávání zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností úvěrových institucí.


  Aby bylo zajištěno uplatňování této směrnice, připravuje orgán EBA i návrhy prováděcích norem, pokud jde o řešení v oblasti informačních technologií, která mají být u tohoto podávání zpráv použita.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve druhém a třetím
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

14)

V čl. 74 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„
  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice
  pro sdělování těchto výpočtů úvěrovými institucemi uplatní příslušné orgány od 31. prosince 2012 jednotný formát, jednotnou četnost, jazyk a jednotné lhůty podávání zpráv. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice,
  orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro zavedení jednotného formátu
  (se souvisejícími specifikacemi),
  jednotné četnosti ▐ a jednotné lhůty podávání zpráv v rámci
  Evropské unie
  před 1. lednem 2012. Formáty podávání zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností úvěrových institucí.

Aby bylo zajištěno uplatňování této směrnice, připravuje orgán EBA i návrhy prováděcích norem, pokud jde o řešení v oblasti informačních technologií, která mají být u tohoto podávání zpráv použita.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených ve druhém a třetím
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“.

| 15) | V čl. 81 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  připravuje orgán EBA
  po konzultaci s
  orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění
  metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle článků
  7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

15)

V čl. 81 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  připravuje orgán EBA
  po konzultaci s
  orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění
  metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle článků
  7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| (16) | V čl. 84 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto
  článku, připravuje orgán EBA po konzultaci s orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení
  .
  Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

(16)

V čl. 84 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto
  článku, připravuje orgán EBA po konzultaci s orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení
  .
  Orgán EBA uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| 17) | V čl. 97 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku
  , připravuje orgán EBA po konzultaci s orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění
  metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

17)

V čl. 97 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku
  , připravuje orgán EBA po konzultaci s orgánem ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem k
  upřesnění
  metody hodnocení, pokud jde o úvěrová hodnocení.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| 18) | V čl. 105 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  může orgán EBA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem
  , aby se upřesnily metody hodnocení
  , podle nichž příslušné orgány povolují úvěrovým institucím používat pokročilé přístupy k měření.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) druhého pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  ▐ “. |
| --- | --- |

18)

V čl. 105 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  může orgán EBA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem
  , aby se upřesnily metody hodnocení
  , podle nichž příslušné orgány povolují úvěrovým institucím používat pokročilé přístupy k měření.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) druhého pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  ▐ “.

| 19) | V čl. 106 odst. 2 se
  druhý
  pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto odstavce,
  připravuje orgán EBA
  návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  výjimek podle písmen c) a d) a
  pro upřesnění podmínek, jež se používají k určení ekonomicky spjaté skupiny klientů, jak je uvedeno v odstavci 3
  .
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy regulačních norem
  uvedených v písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

19)

V čl. 106 odst. 2 se
  druhý
  pododstavec nahrazuje tímto:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto odstavce,
  připravuje orgán EBA
  návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  výjimek podle písmen c) a d) a
  pro upřesnění podmínek, jež se používají k určení ekonomicky spjaté skupiny klientů, jak je uvedeno v odstavci 3
  .
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy regulačních norem
  uvedených v písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| 20) | V článku 110 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy stanoví, že ohlášení je učiněno alespoň dvakrát ročně. Příslušné orgány uplatní od 31. prosince 2012 jednotný formát, četnost
  ▐
  a lhůty pro podávání zpráv. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování
  této
  směrnice,
  orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro zavedení jednotného formátu
  (se souvisejícími specifikacemi),
  jednotné četnosti ▐ a jednotné lhůty podávání zpráv v rámci
  Evropské unie
  před 1. lednem 2012. Formáty podávání zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností úvěrových institucí.


  Aby bylo zajištěno uplatňování této směrnice, připravuje orgán EBA i návrhy prováděcích technických norem, pokud jde o řešení v oblasti informačních technologií, která mají být u tohoto podávání zpráv použita.




  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedené v prvním
  a druhém
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

20)

V článku 110 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy stanoví, že ohlášení je učiněno alespoň dvakrát ročně. Příslušné orgány uplatní od 31. prosince 2012 jednotný formát, četnost
  ▐
  a lhůty pro podávání zpráv. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování
  této
  směrnice,
  orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro zavedení jednotného formátu
  (se souvisejícími specifikacemi),
  jednotné četnosti ▐ a jednotné lhůty podávání zpráv v rámci
  Evropské unie
  před 1. lednem 2012. Formáty podávání zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností úvěrových institucí.

Aby bylo zajištěno uplatňování této směrnice, připravuje orgán EBA i návrhy prováděcích technických norem, pokud jde o řešení v oblasti informačních technologií, která mají být u tohoto podávání zpráv použita.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem uvedené v prvním
  a druhém
  pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“

| 20a) | V čl. 111 odst. 1 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Členské státy mohou stanovit nižší limit než 150 milionů EUR a informují o tom orgán EBA a Komisi.“ |
| --- | --- |

20a)

V čl. 111 odst. 1 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy mohou stanovit nižší limit než 150 milionů EUR a informují o tom orgán EBA a Komisi.“

| 21) | V článku 122a se odstavec 10 nahrazuje tímto:
  „10.   
  Orgán EBA
  každoročně podá Komisi zprávu o dodržování tohoto článku příslušnými orgány.
  Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace a
  jednotné uplatňování tohoto článku,
  EBA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem pro
  sbližování postupů dohledu s ohledem na tento článek
  , včetně opatření přijatých v případě porušení povinností týkajících se hloubkové kontroly a řízení rizik.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy regulačních norem
  uvedených v písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

21)

V článku 122a se odstavec 10 nahrazuje tímto:

„10.   
  Orgán EBA
  každoročně podá Komisi zprávu o dodržování tohoto článku příslušnými orgány.

Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace a
  jednotné uplatňování tohoto článku,
  EBA
  připravuje návrhy
  regulačních
  norem pro
  sbližování postupů dohledu s ohledem na tento článek
  , včetně opatření přijatých v případě porušení povinností týkajících se hloubkové kontroly a řízení rizik.
  Orgán EBA
  uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy regulačních norem
  uvedených v písm. a) druhého pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| 22) | V článku 124 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  může orgán EBA připravovat
  návrhy
  regulačních
  norem
  pro upřesnění
  tohoto článku a společného postupu a
  metodiky
  hodnocení rizika.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

22)

V článku 124 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  může orgán EBA připravovat
  návrhy
  regulačních
  norem
  pro upřesnění
  tohoto článku a společného postupu a
  metodiky
  hodnocení rizika.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených v písm. a) prvního pododstavce
  postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [EBA].“.

| 22a) | V článku 126 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  „Příslušné orgány oznámí EBA a Komisi veškeré dohody, na něž se vztahuje odstavec 3.“. |
| --- | --- |

22a)

V článku 126 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  „Příslušné orgány oznámí EBA a Komisi veškeré dohody, na něž se vztahuje odstavec 3.“.

| 22b) | V čl. 129 odst. 1 se za pododstavec 1 vkládá nový pododstavec, který zní:




  „Pokud orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě neplní úkoly uvedené v prvním pododstavci nebo pokud příslušné orgány v dostatečné míře nespolupracují s orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě při plnění úkolů uvedených v prvním pododstavci, může jakýkoli z příslušných orgánů předložit věc orgánu EBA, který může jednat v souladu s článkem 11 nařízení .../2010 [EBA].“. |
| --- | --- |

22b)

V čl. 129 odst. 1 se za pododstavec 1 vkládá nový pododstavec, který zní:

„Pokud orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě neplní úkoly uvedené v prvním pododstavci nebo pokud příslušné orgány v dostatečné míře nespolupracují s orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě při plnění úkolů uvedených v prvním pododstavci, může jakýkoli z příslušných orgánů předložit věc orgánu EBA, který může jednat v souladu s článkem 11 nařízení .../2010 [EBA].“.

| 23) | V čl. 129 odst. 2 se pátý pododstavec nahrazuje tímto:
  „ ▐
  Pokud na konci šestiměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost orgánu
  EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčká jakéhokoli rozhodnutí, které
  EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijme rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Dvouměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení.
  EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není
  orgánu EBA
  postoupena po skončení šestiměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

23)

V čl. 129 odst. 2 se pátý pododstavec nahrazuje tímto:

„ ▐

Pokud na konci šestiměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost orgánu
  EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU) č. .../2010 [EBA]
  , orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčká jakéhokoli rozhodnutí, které
  EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijme rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Dvouměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení.
  EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není
  orgánu EBA
  postoupena po skončení šestiměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“

| 23a) | V čl. 129 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Orgán EBA může připravit návrhy prováděcích technických norem pro zajištění jednotných podmínek uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v tomto odstavci s ohledem na žádosti o povolení uvedené v čl. 84 odst. 1, čl. 87 odst. 9 a článku 105 a příloze III části 6 s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy provádění technických norem uvedených v předchozích dvou pododstavcích postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“. |
| --- | --- |

23a)

V čl. 129 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Orgán EBA může připravit návrhy prováděcích technických norem pro zajištění jednotných podmínek uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v tomto odstavci s ohledem na žádosti o povolení uvedené v čl. 84 odst. 1, čl. 87 odst. 9 a článku 105 a příloze III části 6 s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy provádění technických norem uvedených v předchozích dvou pododstavcích postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“.

| 24) | Ustanovení čl. 129 odst. 3 se mění takto:






  a) | Ve třetím pododstavci se
  pojem
  „Evropský výbor orgánů bankovního dohledu“ nahrazuje tímto: „Evropský orgán pro bankovnictví“. |
| --- | --- | --- |

24)

Ustanovení čl. 129 odst. 3 se mění takto:

a)

Ve třetím pododstavci se
  pojem
  „Evropský výbor orgánů bankovního dohledu“ nahrazuje tímto: „Evropský orgán pro bankovnictví“.

| b) | Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „V případě, že příslušné orgány nedosáhnou takového společného rozhodnutí do čtyř měsíců, rozhodne o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na konsolidovaném základě orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po řádném zohlednění posouzení rizik dceřiných podniků, které vypracovaly příslušné odpovědné orgány. Pokud na konci čtyřměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost
  orgánu EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU č. .../2010 [EBA]
  , orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčká jakéhokoli rozhodnutí, které
  orgán EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijme rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí ve smyslu uvedeného nařízení.
  Orgán EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není
  orgánu EBA
  postoupena po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

b)

Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„V případě, že příslušné orgány nedosáhnou takového společného rozhodnutí do čtyř měsíců, rozhodne o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na konsolidovaném základě orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po řádném zohlednění posouzení rizik dceřiných podniků, které vypracovaly příslušné odpovědné orgány. Pokud na konci čtyřměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost
  orgánu EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU č. .../2010 [EBA]
  , orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčká jakéhokoli rozhodnutí, které
  orgán EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijme rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí ve smyslu uvedeného nařízení.
  Orgán EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není
  orgánu EBA
  postoupena po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“

| c) | Pátý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Odpovídající příslušné orgány pověřené dohledem nad dceřinými podniky mateřských úvěrových institucí v EU nebo mateřských finančních holdingových společností v EU rozhodnou o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě po náležitém zohlednění názorů a výhrad vyjádřených orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě. Pokud na konci čtyřměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost
  orgánu EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU č. .../2010 [EBA]
  , příslušné orgány
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčkají jakéhokoli rozhodnutí, které
  orgán EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijmou rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení.
  Orgán EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není orgánu postoupena po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

c)

Pátý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Odpovídající příslušné orgány pověřené dohledem nad dceřinými podniky mateřských úvěrových institucí v EU nebo mateřských finančních holdingových společností v EU rozhodnou o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě po náležitém zohlednění názorů a výhrad vyjádřených orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě. Pokud na konci čtyřměsíčního období
  kterýkoli z dotčených příslušných orgánů
  postoupil záležitost
  orgánu EBA
  v souladu s článkem 11 nařízení
  (EU č. .../2010 [EBA]
  , příslušné orgány
  odloží přijetí svého rozhodnutí,
  vyčkají jakéhokoli rozhodnutí, které
  orgán EBA
  může přijmout v souladu s čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a
  přijmou rozhodnutí
  v souladu s rozhodnutím
  EBA
  . Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírčí jednání ve smyslu uvedeného nařízení.
  Orgán EBA
  přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost není orgánu postoupena po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“

| d) | Sedmý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Pokud byl konzultován
  orgán EBA
  , všechny příslušné orgány jeho stanovisko zváží a podají vysvětlení ohledně veškerých významných odchylek od tohoto stanoviska.“ |
| --- | --- |

d)

Sedmý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Pokud byl konzultován
  orgán EBA
  , všechny příslušné orgány jeho stanovisko zváží a podají vysvětlení ohledně veškerých významných odchylek od tohoto stanoviska.“

| e) | Desátý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „ ▐
  Orgán EBA může vytvářet
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro
  zajištění jednotných
  podmínek uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v tomto odstavci a s ohledem na použití článků 123 a 124 a
  čl. 136 odst. 2
  s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí. ▐


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

e)

Desátý pododstavec se nahrazuje tímto:

„ ▐
  Orgán EBA může vytvářet
  návrhy
  prováděcích
  technických norem pro
  zajištění jednotných
  podmínek uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v tomto odstavci a s ohledem na použití článků 123 a 124 a
  čl. 136 odst. 2
  s cílem usnadnit přijímání společných rozhodnutí. ▐

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“

| 25) | V čl. 130 odst. 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:
  „130.   „Nastane-li naléhavá situace,
  včetně situace uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA],
  včetně nepříznivého vývoje na ▐ trzích, která by mohla ohrozit likviditu trhu a stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2,
  EBA, ESRB
  a orgány uvedené v čl. 49 čtvrtém pododstavci a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1.
  Pokud orgán uvedený v čl. 49 čtvrtém pododstavci zjistí situaci popsanou v prvním pododstavci tohoto odstavce, uvědomí, jakmile je to možné, příslušné orgány uvedené v článcích 125 a 126 a
  orgán EBA
  .“ |
| --- | --- |

25)

V čl. 130 odst. 1 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:

„130.   „Nastane-li naléhavá situace,
  včetně situace uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA],
  včetně nepříznivého vývoje na ▐ trzích, která by mohla ohrozit likviditu trhu a stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2,
  EBA, ESRB
  a orgány uvedené v čl. 49 čtvrtém pododstavci a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1.

Pokud orgán uvedený v čl. 49 čtvrtém pododstavci zjistí situaci popsanou v prvním pododstavci tohoto odstavce, uvědomí, jakmile je to možné, příslušné orgány uvedené v článcích 125 a 126 a
  orgán EBA
  .“

| 26) | V článku 131 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Orgány příslušné k vydání povolení dceřiným podnikům úvěrových institucí mohou dvoustrannou dohodou
  , v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA],
  přenést svou dohlížecí pravomoc na příslušné orgány, které vydaly povolení mateřskému podniku a vykonávají nad ním dohled, aby na sebe převzaly odpovědnost za dohled nad dceřiným podnikem v souladu s touto směrnicí. O existenci a obsahu takových dohod se uvědomí
  orgán EBA
  . Tyto informace předá příslušným orgánům ostatních členských států a Evropskému bankovnímu výboru.“ |
| --- | --- |

26)

V článku 131 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Orgány příslušné k vydání povolení dceřiným podnikům úvěrových institucí mohou dvoustrannou dohodou
  , v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA],
  přenést svou dohlížecí pravomoc na příslušné orgány, které vydaly povolení mateřskému podniku a vykonávají nad ním dohled, aby na sebe převzaly odpovědnost za dohled nad dceřiným podnikem v souladu s touto směrnicí. O existenci a obsahu takových dohod se uvědomí
  orgán EBA
  . Tyto informace předá příslušným orgánům ostatních členských států a Evropskému bankovnímu výboru.“

| 27) | Článek 131a
  se mění takto:








  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě zřizuje kolegia orgánů dohledu s cílem usnadnit provádění úkolů uvedených v článku 129 a čl. 130 odst. 1 a v souladu s požadavky důvěrnosti uvedenými v odstavci 2 tohoto článku a s právními předpisy Unie případně zajišťuje vhodnou koordinaci a spolupráci s příslušnými orgány třetích zemí.




  EBA vykonává vedoucí úlohu při zajišťování, podpoře a sledování účinného, efektivního a systematického fungování kolegií uvedených v tomto článku, v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]. Za tímto účelem se orgán EBA účastní způsobem, jaký považuje za vhodný, a je v tomto ohledu považován za příslušný orgán.




  Kolegia orgánů dohledu poskytnou orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě, orgánu EBA a ostatním dotčeným příslušným orgánům rámec pro provedení těchto úkolů:










  a) | výměna informací mezi sebou a s orgánem EBA, v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Článek 131a
  se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě zřizuje kolegia orgánů dohledu s cílem usnadnit provádění úkolů uvedených v článku 129 a čl. 130 odst. 1 a v souladu s požadavky důvěrnosti uvedenými v odstavci 2 tohoto článku a s právními předpisy Unie případně zajišťuje vhodnou koordinaci a spolupráci s příslušnými orgány třetích zemí.

EBA vykonává vedoucí úlohu při zajišťování, podpoře a sledování účinného, efektivního a systematického fungování kolegií uvedených v tomto článku, v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]. Za tímto účelem se orgán EBA účastní způsobem, jaký považuje za vhodný, a je v tomto ohledu považován za příslušný orgán.

Kolegia orgánů dohledu poskytnou orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě, orgánu EBA a ostatním dotčeným příslušným orgánům rámec pro provedení těchto úkolů:

a)

výměna informací mezi sebou a s orgánem EBA, v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA];

| b) | dohoda o dobrovolném svěření úkolů a případném dobrovolném delegování odpovědností; |
| --- | --- |

b)

dohoda o dobrovolném svěření úkolů a případném dobrovolném delegování odpovědností;

| c) | stanovení programů dohledových šetření založených na hodnocení rizika skupiny v souladu s článkem 124; |
| --- | --- |

c)

stanovení programů dohledových šetření založených na hodnocení rizika skupiny v souladu s článkem 124;

| d) | zvýšení účinnosti dohledu vyloučením nadbytečných duplicit požadavků dohledu, také ve vztahu k požadavkům na informace podle čl. 130 odst. 2 a čl. 132 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

zvýšení účinnosti dohledu vyloučením nadbytečných duplicit požadavků dohledu, také ve vztahu k požadavkům na informace podle čl. 130 odst. 2 a čl. 132 odst. 2;

| e) | důsledné uplatňování obezřetnostních požadavků podle této směrnice na všechny subjekty v rámci bankovní skupiny, aniž jsou dotčeny možnosti a diskreční pravomoci, jež stanoví právní předpisy Společenství; |
| --- | --- |

e)

důsledné uplatňování obezřetnostních požadavků podle této směrnice na všechny subjekty v rámci bankovní skupiny, aniž jsou dotčeny možnosti a diskreční pravomoci, jež stanoví právní předpisy Společenství;

| f) | použití čl. 129 odst. 1 písm. c) s ohledem na činnost ostatních fór případně zřízených v této oblasti. |
| --- | --- |

f)

použití čl. 129 odst. 1 písm. c) s ohledem na činnost ostatních fór případně zřízených v této oblasti.

Příslušné orgány a orgán EBA zúčastněné v kolegiích orgánů dohledu úzce spolupracují. Požadavky důvěrnosti podle kapitoly 1 oddílu 2 nebrání příslušným orgánům ve výměně informací důvěrné povahy v rámci kolegií orgánů dohledu. Zřízením a činností kolegií orgánů dohledu nejsou dotčena práva a povinnosti příslušných orgánů podle této směrnice.“.

| b) | v odstavci 2:










  i) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku a čl. 42a odst. 3,
  může orgán EBA připravit
  návrhy
  regulačních
  norem s
  cílem upřesnit obecné podmínky
  pro ▐ činnost kolegií,


  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v písm. a) druhého pododstavce postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 2:

i)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku a čl. 42a odst. 3,
  může orgán EBA připravit
  návrhy
  regulačních
  norem s
  cílem upřesnit obecné podmínky
  pro ▐ činnost kolegií,

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v písm. a) druhého pododstavce postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].“

| ii) | Šestý
  pododstavec se nahrazuje tímto:
  „S výhradou požadavků důvěrnosti podle kapitoly 1 oddílu 2 orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě informuje
  orgán EBA
  o činnostech kolegia orgánů dohledu, a to i v průběhu naléhavých situací, a sdělí
  orgánu EBA
  veškeré informace, které mají zvláštní význam pro účely sbližování dohledu.“ |
| --- | --- |

ii)

Šestý
  pododstavec se nahrazuje tímto:

„S výhradou požadavků důvěrnosti podle kapitoly 1 oddílu 2 orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě informuje
  orgán EBA
  o činnostech kolegia orgánů dohledu, a to i v průběhu naléhavých situací, a sdělí
  orgánu EBA
  veškeré informace, které mají zvláštní význam pro účely sbližování dohledu.“

| 27a) | V čl. 132 odst. 1 se za první pododstavec vkládají nové pododstavce, které znějí:




  „Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EBA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EBA].




  Příslušné orgány poskytnou orgánu EBA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“. |
| --- | --- |

27a)

V čl. 132 odst. 1 se za první pododstavec vkládají nové pododstavce, které znějí:

„Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EBA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EBA].

Příslušné orgány poskytnou orgánu EBA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“.

| 27b) | V článku 140 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Orgány příslušné k dohledu na konsolidovaném základě sestaví seznamy finančních holdingových společností uvedených v čl. 71 odst. 2. Tyto seznamy předávají příslušným orgánům ostatních členských států, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“. |
| --- | --- |

27b)

V článku 140 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„3.
     
  Orgány příslušné k dohledu na konsolidovaném základě sestaví seznamy finančních holdingových společností uvedených v čl. 71 odst. 2. Tyto seznamy předávají příslušným orgánům ostatních členských států, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“.

| 28) | Ustanovení čl. 143 odst. 2 se mění takto:






  a) | Na konci prvního pododstavce se doplňuje nová věta, která zní:
  „
  Orgán EBA
  je Komisi a Evropskému bankovnímu výboru nápomocen při výkonu uvedených úkolů, včetně toho, zda by takové pokyny měly být aktualizovány.“ ; |
| --- | --- | --- |

28)

Ustanovení čl. 143 odst. 2 se mění takto:

a)

Na konci prvního pododstavce se doplňuje nová věta, která zní:

„
  Orgán EBA
  je Komisi a Evropskému bankovnímu výboru nápomocen při výkonu uvedených úkolů, včetně toho, zda by takové pokyny měly být aktualizovány.“ ;

| b) | Druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Příslušný orgán, který provádí ověření uvedená v odst. 1 prvním pododstavci, k těmto pokynům přihlíží. Pro tento účel příslušný orgán konzultuje
  orgán EBA
  před přijetím rozhodnutí.“. |
| --- | --- |

b)

Druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Příslušný orgán, který provádí ověření uvedená v odst. 1 prvním pododstavci, k těmto pokynům přihlíží. Pro tento účel příslušný orgán konzultuje
  orgán EBA
  před přijetím rozhodnutí.“.

| 28a) | Ustanovení čl. 143 odst. 3 čtvrtého pododstavce se nahrazuje tímto:




  „Techniky dohledu se zaměří na dosažení cílů dohledu na konsolidovaném základě, jak jsou vymezeny v této kapitole, a oznámí se ostatním dotčeným příslušným orgánům, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“ |
| --- | --- |

28a)

Ustanovení čl. 143 odst. 3 čtvrtého pododstavce se nahrazuje tímto:

„Techniky dohledu se zaměří na dosažení cílů dohledu na konsolidovaném základě, jak jsou vymezeny v této kapitole, a oznámí se ostatním dotčeným příslušným orgánům, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“

| 29) | V článku 144 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, Evropský orgán pro bankovnictví připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení ▐ formátu, struktury, obsahu a data každoročního zveřejnění údajů podle tohoto článku. Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem
  uvedených
  ve třetím pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“. |
| --- | --- |

29)

V článku 144 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, Evropský orgán pro bankovnictví připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení ▐ formátu, struktury, obsahu a data každoročního zveřejnění údajů podle tohoto článku. Orgán uvedené návrhy technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem
  uvedených
  ve třetím pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA].“.

| 30) | V článku 150 se doplňuje nový pododstavec, který zní:






  a) | Doplňuje se nový odstavec 3, který zní:
  „3.   
  Orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem
  , aby bylo zajištěno jednotné provádění této směrnice, co se týče
  :






  a) | podmínek použití přílohy V bodů 15 až 17; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

V článku 150 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

a)

Doplňuje se nový odstavec 3, který zní:

„3.   
  Orgán EBA
  připravuje návrhy
  prováděcích
  technických norem
  , aby bylo zajištěno jednotné provádění této směrnice, co se týče
  :

a)

podmínek použití přílohy V bodů 15 až 17;

| b) | podmínek použití přílohy VI části 2, pokud jde o kvantitativní faktory uvedené v bodě 12, kvalitativní faktory uvedené v bodě 13 a srovnávací standard uvedený v bodě 14; |
| --- | --- |

b)

podmínek použití přílohy VI části 2, pokud jde o kvantitativní faktory uvedené v bodě 12, kvalitativní faktory uvedené v bodě 13 a srovnávací standard uvedený v bodě 14;

Orgán EBA
  uvedené návrhy
  prováděcích
  technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [EBA]“.

| 31) | ▐
  Článek
  156
  se mění takto:










  a) | slova „Evropský výbor orgánů bankovního dohledu“ se ve všech pádech nahrazují slovy „Evropský orgán pro bankovnictví“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru“; |
| --- | --- | --- |

31)

▐
  Článek
  156
  se mění takto:

a)

slova „Evropský výbor orgánů bankovního dohledu“ se ve všech pádech nahrazují slovy „Evropský orgán pro bankovnictví“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru“;

| b) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Komise ve spolupráci s Evropským orgánem pro bankovnictví a členskými státy a se zřetelem k příspěvku Evropské centrální banky pravidelně kontroluje, zda tato směrnice, spolu se směrnicí 2006/49/ES, má významný dopad na hospodářský cyklus, a v návaznosti na tuto kontrolu zváží, zda existuje důvod k přijetí jakýchkoli nápravných opatření.“. |
| --- | --- |

b)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„Komise ve spolupráci s Evropským orgánem pro bankovnictví a členskými státy a se zřetelem k příspěvku Evropské centrální banky pravidelně kontroluje, zda tato směrnice, spolu se směrnicí 2006/49/ES, má významný dopad na hospodářský cyklus, a v návaznosti na tuto kontrolu zváží, zda existuje důvod k přijetí jakýchkoli nápravných opatření.“.

Článek 10

Změny směrnice 2006/49/ES

Směrnice 2006/49/ES se mění takto:

| 1) | V článku 18 ▐ se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „5.   ▐ Evropský orgán pro bankovnictví
  (EBA)
  zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. ...
  /
  2010
  může vytvořit návrhy
  regulačních
  norem
  pro upřesnění metod hodnocení, za nichž
  příslušné orgány povolují ▐ institucím používat interní modely pro účely výpočtu kapitálových požadavků podle této směrnice.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) prvního pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

1)

V článku 18 ▐ se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„5.   ▐ Evropský orgán pro bankovnictví
  (EBA)
  zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. ...
  /
  2010
  může vytvořit návrhy
  regulačních
  norem
  pro upřesnění metod hodnocení, za nichž
  příslušné orgány povolují ▐ institucím používat interní modely pro účely výpočtu kapitálových požadavků podle této směrnice.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem uvedených v
  písm. a) prvního pododstavce
  postupem
  podle článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 1a) | V čl. 22 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „Pokud příslušné orgány nevyžadují uplatňování kapitálových požadavků na konsolidovaném základě, oznámí tuto skutečnost orgánu EBA a Komisi.“. |
| --- | --- |

1a)

V čl. 22 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pokud příslušné orgány nevyžadují uplatňování kapitálových požadavků na konsolidovaném základě, oznámí tuto skutečnost orgánu EBA a Komisi.“.

| 1b) | Ustanovení čl. 32 odst. 1 se mění takto:










  a) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „Příslušné orgány oznámí uvedené postupy Evropskému orgánu pro bankovnictví, Radě a Komisi.“. |
| --- | --- | --- |

1b)

Ustanovení čl. 32 odst. 1 se mění takto:

a)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Příslušné orgány oznámí uvedené postupy Evropskému orgánu pro bankovnictví, Radě a Komisi.“.

| b) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:




  „3a.
     
  Evropský orgán pro bankovnictví vydá pokyny týkající se postupů uvedených v prvním odstavci tohoto článku.“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Evropský orgán pro bankovnictví vydá pokyny týkající se postupů uvedených v prvním odstavci tohoto článku.“.

| 1c) | V článku 36 se odstavec 1 nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Členské státy určí orgány, které jsou příslušné vykonávat povinnosti uvedené v této směrnici. Uvědomí o tom Evropský orgán pro bankovnictví a Komisi, přičemž uvedou veškeré rozdělení působnosti.“. |
| --- | --- |

1c)

V článku 36 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.
     
  Členské státy určí orgány, které jsou příslušné vykonávat povinnosti uvedené v této směrnici. Uvědomí o tom Evropský orgán pro bankovnictví a Komisi, přičemž uvedou veškeré rozdělení působnosti.“.

| 1d) | V čl. 38 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:




  „1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EBA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EBA].




  2.
     
  Příslušné orgány poskytnou neprodleně orgánu EBA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“. |
| --- | --- |

1d)

V čl. 38 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„1.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem EBA v souladu s nařízením (EU) č .../2010 [EBA].

2.
     
  Příslušné orgány poskytnou neprodleně orgánu EBA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své povinnosti podle této směrnice a podle nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], v souladu s článkem 20 uvedeného nařízení.“.

Článek 11

Změny směrnice 2009/65/ES
  (SKIPCP)

Směrnice 2009/65/ES se mění takto:

| 1) | V článku 5 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „8.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  ▐
  informací
  , které mají být příslušným orgánům poskytnuty v žádosti o povolení SKIPCP.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

1)

V článku 5 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„8.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  ▐
  informací
  , které mají být příslušným orgánům poskytnuty v žádosti o povolení SKIPCP.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení (
  EU) č. .../2010
  .“.

| 1a) | V čl. 6 odst. 1 se doplňují nový pododstavec, který zní:




  „Veškerá udělená povolení se oznamují orgánu ESMA, jenž na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam správcovských společností, jimž bylo vydáno povolení.“. |
| --- | --- |

1a)

V čl. 6 odst. 1 se doplňují nový pododstavec, který zní:

„Veškerá udělená povolení se oznamují orgánu ESMA, jenž na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam správcovských společností, jimž bylo vydáno povolení.“.

| 2) | V článku 7 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  připravuje orgán ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem pro








  a) | upřesnění informací, které jsou příslušným orgánům poskytovány v žádosti o povolení správcovské společnosti, včetně programu činností; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 7 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„6.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku,
  připravuje orgán ESMA
  návrhy
  regulačních
  norem pro

a)

upřesnění informací, které jsou příslušným orgánům poskytovány v žádosti o povolení správcovské společnosti, včetně programu činností;

| b) | upřesnění požadavků na správcovskou společnost podle čl. 7 odst. 2 a informací pro oznamování předpokládaných v čl. 7 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

upřesnění požadavků na správcovskou společnost podle čl. 7 odst. 2 a informací pro oznamování předpokládaných v čl. 7 odst. 2;

| c) | určení požadavků na akcionáře a společníky s kvalifikovanou účastí a upřesnění překážek, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu ve smyslu čl. 8 odst. 1 a čl. 10 odst. 1 a 2 směrnice 2004/39/ES, jak uvádí článek 11 této směrnice. |
| --- | --- |

c)

určení požadavků na akcionáře a společníky s kvalifikovanou účastí a upřesnění překážek, jež mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu ve smyslu čl. 8 odst. 1 a čl. 10 odst. 1 a 2 směrnice 2004/39/ES, jak uvádí článek 11 této směrnice.

Orgán EBA předloží návrhy regulačních norem uvedené v písmenech a), a b) Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v písmenech a), b) a c) podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění tohoto článku, vypracuje orgán ESMA návrh prováděcích technických norem k vymezení standardních formulářů, šablon a postupů pro oznamování či poskytování informací podle písmen a) a b) prvního pododstavce.

Orgán uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 1. ledna 2014.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy provádění technických norem uvedených ve čtvrtém pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010
  .“.

| 2a) | V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Členské státy informují orgán ESMA a Komisi o všech obecných obtížích, kterým musí SKIPCP čelit při uvádění svých podílových jednotek na trh v třetí zemi.




  Komise tyto obtíže co nejdříve prošetří v zájmu nalezení vhodného řešení. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy jí bude při plnění tohoto úkolu nápomocen.“ |
| --- | --- |

2a)

V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Členské státy informují orgán ESMA a Komisi o všech obecných obtížích, kterým musí SKIPCP čelit při uvádění svých podílových jednotek na trh v třetí zemi.

Komise tyto obtíže co nejdříve prošetří v zájmu nalezení vhodného řešení. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy jí bude při plnění tohoto úkolu nápomocen.“

| 2b) | V článku 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „3.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace této směrnice, orgán EBA může připravovat návrhy regulačních norem ke stanovení vyčerpávajícího seznamu informací uvedených v tomto článku, s odkazem na čl. 10b odst. 4 směrnice 2004/39/ES, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 10a odst. 2 této směrnice.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, může orgán ESMA vypracovat návrh provádění technických norem ke stanovení standardních formulářů, šablon a postupů ke konzultačnímu procesu mezi příslušnými orgány uvedenými v tomto článku, s odkazem na čl. 10 odst. 4 směrnice 2004/39/ES.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy provádění technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

2b)

V článku 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„3.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace této směrnice, orgán EBA může připravovat návrhy regulačních norem ke stanovení vyčerpávajícího seznamu informací uvedených v tomto článku, s odkazem na čl. 10b odst. 4 směrnice 2004/39/ES, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 10a odst. 2 této směrnice.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování této směrnice, může orgán ESMA vypracovat návrh provádění technických norem ke stanovení standardních formulářů, šablon a postupů ke konzultačnímu procesu mezi příslušnými orgány uvedenými v tomto článku, s odkazem na čl. 10 odst. 4 směrnice 2004/39/ES.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy provádění technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| (2c) | Ustanovení čl. 12 odst. 3 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Aniž je dotčen článek 116, přijme Komise do 1. července 2010 prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, jimiž stanoví postupy a opatření uvedené v druhém pododstavci odst. 1 písm. a), a požadavky na strukturu a organizaci, jimiž se zajistí minimalizace střetu zájmů v souladu s odst. 1 písm. b) druým pododstavcem.“; |
| --- | --- | --- |

(2c)

Ustanovení čl. 12 odst. 3 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Aniž je dotčen článek 116, přijme Komise do 1. července 2010 prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, jimiž stanoví postupy a opatření uvedené v druhém pododstavci odst. 1 písm. a), a požadavky na strukturu a organizaci, jimiž se zajistí minimalizace střetu zájmů v souladu s odst. 1 písm. b) druým pododstavcem.“;

| b) | druhý pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec se zrušuje.

| 3) | V článku 12 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vytvořit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se postupů, opatření, struktur a organizačních požadavků, na které odkazuje odstavec 3 tohoto článku.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy provádění technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

3)

V článku 12 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„4.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vytvořit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se postupů, opatření, struktur a organizačních požadavků, na které odkazuje odstavec 3 tohoto článku.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy provádění technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 3a) | Ustanovení čl. 14 odst. 2 se mění takto:










  a) | v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Aniž je dotčen článek 116, přijme Komise formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, jimiž zajistí, aby správcovská společnost dodržovala povinnosti stanovené v odstavci 1, přičemž zejména:“; |
| --- | --- | --- |

3a)

Ustanovení čl. 14 odst. 2 se mění takto:

a)

v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:

„2.
     
  Aniž je dotčen článek 116, přijme Komise formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, jimiž zajistí, aby správcovská společnost dodržovala povinnosti stanovené v odstavci 1, přičemž zejména:“;

| b) | druhý pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec se zrušuje.

| 4) | V článku 14 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
  „3.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vytvořit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se kritérií, zásad a opatření uvedených v
  odst. 2
  písm. a), b) a c).


  Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

4)

V článku 14 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  vytvořit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se kritérií, zásad a opatření uvedených v
  odst. 2
  písm. a), b) a c).

Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 4a) | V článku 17 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „10.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA vypracovat návrh regulačních norem k upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 1, 2, 3, 8 a 9.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vytvořit návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3 a 9.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

4a)

V článku 17 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„10.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA vypracovat návrh regulačních norem k upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 1, 2, 3, 8 a 9.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vytvořit návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3 a 9.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 4b) | V článku 18 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „4a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA vypracovat návrhy regulačních norem k upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 1, 2 a 4.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.




  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vytvořit návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 2 a 4.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

4b)

V článku 18 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„4a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA vypracovat návrhy regulačních norem k upřesnění informací, jež mají být oznamovány, v souladu s odstavci 1, 2 a 4.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vytvořit návrhy technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 2 a 4.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 4c) | V článku 20 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „4a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, orgán ESMA může připravit návrhy technických regulačních norem za účelem stanovení informací, které se poskytují příslušným orgánům spolu se žádostí o správu SKIPCP zřízeného v jiném členském státě.




  Komise může přijmout návrhy technických norem uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 7 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].




  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku, může orgán ESMA vytvořit návrhy prováděcích technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

4c)

V článku 20 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„4a.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace a jednotné uplatňování tohoto článku, orgán ESMA může připravit návrhy technických regulačních norem za účelem stanovení informací, které se poskytují příslušným orgánům spolu se žádostí o správu SKIPCP zřízeného v jiném členském státě.

Komise může přijmout návrhy technických norem uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 7 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].

Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku, může orgán ESMA vytvořit návrhy prováděcích technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy prováděcích technických norem uvedených ve třetím pododstavci postupem podle článku 7e nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 5) | V čl. 21 odst. 7 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „7.   „V naléhavých případech mohou příslušné orgány hostitelského členského státu správcovské společnosti před zahájením postupu podle odstavců 3, 4 nebo 5 učinit předběžná opatření nezbytná k ochraně zájmů investorů a dalších osob, kterým jsou služby poskytovány. Komise
  , orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních dotčených členských států jsou o těchto opatřeních co nejdříve informovány.“. |
| --- | --- |

5)

V čl. 21 odst. 7 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„7.   „V naléhavých případech mohou příslušné orgány hostitelského členského státu správcovské společnosti před zahájením postupu podle odstavců 3, 4 nebo 5 učinit předběžná opatření nezbytná k ochraně zájmů investorů a dalších osob, kterým jsou služby poskytovány. Komise
  , orgán ESMA
  a příslušné orgány ostatních dotčených členských států jsou o těchto opatřeních co nejdříve informovány.“.

| 5a) | V čl. 21 odst. 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:




  „Po konzultaci s příslušnými orgány dotyčných členských států může Komise rozhodnout, že dotčený členský stát musí tato opatření pozměnit či zrušit, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánu ESMA podle článku 9 nařízení EU) č. .../2010 [ESMA]“. |
| --- | --- |

5a)

V čl. 21 odst. 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Po konzultaci s příslušnými orgány dotyčných členských států může Komise rozhodnout, že dotčený členský stát musí tato opatření pozměnit či zrušit, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánu ESMA podle článku 9 nařízení EU) č. .../2010 [ESMA]“.

| 5b) | V článku 21 odst. 9 se první pododstavec nahrazuje tímto:




  „9.
     
  Členské státy informují orgán ESMA a Komisi o počtu a druhu případů, v nichž neudělily povolení podle článku 17 nebo zamítly žádost podle článku 20, a o opatřeních přijatých v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.“. |
| --- | --- |

5b)

V článku 21 odst. 9 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„9.
     
  Členské státy informují orgán ESMA a Komisi o počtu a druhu případů, v nichž neudělily povolení podle článku 17 nebo zamítly žádost podle článku 20, a o opatřeních přijatých v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.“.

| 5c) | Ustanovení čl. 23 odst. 6 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření týkající se opatření, která má přijmout depozitář za účelem plnění svých povinností, pokud jde o SKIPCP spravovaný správcovskou společností usazenou v jiném členském státě, včetně podrobností, které je nutné zahrnout do standardní smlouvy, již má používat depozitář a správcovská společnost v souladu s odstavcem 5.“; |
| --- | --- | --- |

5c)

Ustanovení čl. 23 odst. 6 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření týkající se opatření, která má přijmout depozitář za účelem plnění svých povinností, pokud jde o SKIPCP spravovaný správcovskou společností usazenou v jiném členském státě, včetně podrobností, které je nutné zahrnout do standardní smlouvy, již má používat depozitář a správcovská společnost v souladu s odstavcem 5.“;

| b) | druhý pododstavec čl. 23 odst. 6 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec čl. 23 odst. 6 se zrušuje.

| 6. | V článku 29 se
  doplňují nové odstavce
  , které znějí:
  „5.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem
  k upřenění:










  a) | informací, které jsou příslušným orgánům poskytovány v žádosti o povolení investiční společnosti, včetně programu činností, a |
| --- | --- | --- |

6.

V článku 29 se
  doplňují nové odstavce
  , které znějí:

„5.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem
  k upřenění:

a)

informací, které jsou příslušným orgánům poskytovány v žádosti o povolení investiční společnosti, včetně programu činností, a

| b) | překážek, které mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu, jak je uvedeno v čl. 29 odst. 1 písm. c). |
| --- | --- |

b)

překážek, které mohou bránit účinnému výkonu dohledu ze strany příslušného orgánu, jak je uvedeno v čl. 29 odst. 1 písm. c).

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.

6.
     
  Pro zajištění jednotných podmínek pro uplatňování tohoto článku může orgán ESMA vytvořit návrhy prováděcích technických norem s cílem zavést standardní formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací uvedených v odst. 5 písm. a).

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  provádění
  technických norem
  uvedených
  v
  prvním pododstavci
  postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“

| 6a) | V článku 32 se odstavec 6 nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Členské státy sdělí Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a Komisi totožnost investičních společností, na které se vztahují zvláštní ustanovení odstavců 4 a 5.“. |
| --- | --- |

6a)

V článku 32 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.
     
  Členské státy sdělí Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a Komisi totožnost investičních společností, na které se vztahují zvláštní ustanovení odstavců 4 a 5.“.

| 6b) | Ustanovení čl. 33 odst. 6 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření týkající se opatření, která má přijmout depozitář za účelem plnění svých povinností, pokud jde o SKIPCP spravovaný správcovskou společností usazenou v jiném členském státě, včetně podrobností, které je nutné zahrnout do standardní smlouvy, již má používat depozitář a správcovská společnost v souladu s odstavcem 5.“; |
| --- | --- | --- |

6b)

Ustanovení čl. 33 odst. 6 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření týkající se opatření, která má přijmout depozitář za účelem plnění svých povinností, pokud jde o SKIPCP spravovaný správcovskou společností usazenou v jiném členském státě, včetně podrobností, které je nutné zahrnout do standardní smlouvy, již má používat depozitář a správcovská společnost v souladu s odstavcem 5.“;

| b) | druhý pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec se zrušuje.

| 6c) | Ustanovení čl. 43 odst. 5 se mění takto:










  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „5.
     
  Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření, která stanoví podrobný obsah, formu a způsob poskytnutí informací uvedených v odstavcích 1 a 3.“; |
| --- | --- | --- |

6c)

Ustanovení čl. 43 odst. 5 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„5.
     
  Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření, která stanoví podrobný obsah, formu a způsob poskytnutí informací uvedených v odstavcích 1 a 3.“;

| b) | druhý pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

druhý pododstavec se zrušuje.

| 7) | V článku 43 se doplňuje nový odstavec 6, který zní:
  „6.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se obsahu, formátu a způsobu, jakým mají být poskytovány informace uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci ▐ podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

7)

V článku 43 se doplňuje nový odstavec 6, který zní:

„6.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravit návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se obsahu, formátu a způsobu, jakým mají být poskytovány informace uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci ▐ podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 8) | V článku 50 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  norem pro
  upřesnění
  podmínek uplatňování ustanovení týkajících se kategorií aktiv, do nichž SKIPCP mohou investovat v souladu s tímto článkem a s
  akty v přenesené pravomoci, které přijímá Komise a které se týkají těchto ustanovení
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

8)

V článku 50 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  norem pro
  upřesnění
  podmínek uplatňování ustanovení týkajících se kategorií aktiv, do nichž SKIPCP mohou investovat v souladu s tímto článkem a s
  akty v přenesené pravomoci, které přijímá Komise a které se týkají těchto ustanovení
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 9) | Článek 51 se mění takto:










  a) | V odstavci 1 se doplňuje pododstavec, který zní:




  „Příslušné orgány členských států zajišťují, aby k veškerým informacím obdrženým podle předchozího odstavce, které se týkají všech správcovských a investičních společností, na něž dohlížejí, měly přístup orgán ESMA a ESRB za účelem sledování systémových rizik na úrovni Unie.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 51 se mění takto:

a)

V odstavci 1 se doplňuje pododstavec, který zní:

„Příslušné orgány členských států zajišťují, aby k veškerým informacím obdrženým podle předchozího odstavce, které se týkají všech správcovských a investičních společností, na něž dohlížejí, měly přístup orgán ESMA a ESRB za účelem sledování systémových rizik na úrovni Unie.“;

| b) | Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Aniž je dotčen článek 116, Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, která podrobněji stanoví










  a) | kritéria pro posouzení přiměřenosti postupů pro řízení rizik uplatňovaných správcovskou společností v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem; |
| --- | --- | --- |

b)

Čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„4.
     
  Aniž je dotčen článek 116, Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, která podrobněji stanoví

a)

kritéria pro posouzení přiměřenosti postupů pro řízení rizik uplatňovaných správcovskou společností v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem;

| b) | podrobná pravidla pro přesný a nezávislý odhad hodnoty OTC derivátů a |
| --- | --- |

b)

podrobná pravidla pro přesný a nezávislý odhad hodnoty OTC derivátů a

| c) | podrobná pravidla pro obsah a způsob sdělování informací uvedených v odst. 1 třetím pododstavci příslušným orgánům domovského členského státu správcovské společnosti.“; |
| --- | --- |

c)

podrobná pravidla pro obsah a způsob sdělování informací uvedených v odst. 1 třetím pododstavci příslušným orgánům domovského členského státu správcovské společnosti.“;

| c) | Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:
  „5.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se kritérií a pravidel uvedených v odst. 4 písm. a), b) a c).


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

c)

Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:

„5.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se kritérií a pravidel uvedených v odst. 4 písm. a), b) a c).

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 9a) | V čl. 52 odst. 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:




  „Členské státy zašlou orgánu ESMA seznam kategorií dluhopisů uvedených v prvním pododstavci a emitentů, kteří jsou v souladu s právními předpisy a předpisy o dohledu podle uvedeného pododstavce oprávněni emitovat dluhopisy splňující kritéria stanovená v tomto článku. K těmto seznamům připojí oznámení o statusu nabízených záruk. Komise a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy neprodleně předají tyto informace ostatním členským státům, spolu s veškerými komentáři, které považují za vhodné, a tyto informace zveřejní na svých internetových stránkách. Tato sdělení mohou být předmětem výměny názorů v rámci Evropského výboru pro cenné papíry uvedeného v čl. 112 odst. 1.“. |
| --- | --- |

9a)

V čl. 52 odst. 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy zašlou orgánu ESMA seznam kategorií dluhopisů uvedených v prvním pododstavci a emitentů, kteří jsou v souladu s právními předpisy a předpisy o dohledu podle uvedeného pododstavce oprávněni emitovat dluhopisy splňující kritéria stanovená v tomto článku. K těmto seznamům připojí oznámení o statusu nabízených záruk. Komise a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy neprodleně předají tyto informace ostatním členským státům, spolu s veškerými komentáři, které považují za vhodné, a tyto informace zveřejní na svých internetových stránkách. Tato sdělení mohou být předmětem výměny názorů v rámci Evropského výboru pro cenné papíry uvedeného v čl. 112 odst. 1.“.

| 10) | Článek 60 se mění takto:










  a) | v odstavci 6:










  i) | první pododstavec se nahrazuje tímto:




  „6.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Článek 60 se mění takto:

a)

v odstavci 6:

i)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„6.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:“;

| ii) | druhý pododstavec se zrušuje; |
| --- | --- |

ii)

druhý pododstavec se zrušuje;

| b) | Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:
  „7.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se smluv a druhů nesrovnalostí uvedených v odst. 6 písm. a), b) a c).


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:

„7.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se smluv a druhů nesrovnalostí uvedených v odst. 6 písm. a), b) a c).

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 11) | Článek 61 se mění takto:










  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, která podrobněji stanoví:










  a) | informace, které mají být uvedeny ve smlouvě podle odstavce 1; a |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Článek 61 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, která podrobněji stanoví:

a)

informace, které mají být uvedeny ve smlouvě podle odstavce 1; a

| b) | druhy nesrovnalostí podle odstavce 2, které se považují za nesrovnalosti s nepříznivým dopadem na ‚feeder‘ SKIPCP.“. |
| --- | --- |

b)

druhy nesrovnalostí podle odstavce 2, které se považují za nesrovnalosti s nepříznivým dopadem na ‚feeder‘ SKIPCP.“.

| b) | Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se smluv
  , opatření
  a druhů nesrovnalostí uvedených v odst. 3 písm. a) a b).


  Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

b)

Doplňuje se nový odstavec ▐, který zní:

„4.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se smluv
  , opatření
  a druhů nesrovnalostí uvedených v odst. 3 písm. a) a b).

Komisi je svěřena pravomoc přijmout
  návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 11a) | V článku 62 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření, kterými se podrobněji stanoví obsah smlouvy podle odst. 1 prvního pododstavce.“. |
| --- | --- |

11a)

V článku 62 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření, kterými se podrobněji stanoví obsah smlouvy podle odst. 1 prvního pododstavce.“.

| 11b) | V článku 64 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:










  a) | formu a způsob poskytnutí informací podle odstavce 1 nebo |
| --- | --- | --- |

11b)

V článku 64 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:

a)

formu a způsob poskytnutí informací podle odstavce 1 nebo

| b) | pro případ, že ‚feeder‘ SKIPCP převádí všechna svá aktiva nebo část svých aktiv na ‚master‘ SKIPCP výměnou za podílové jednotky, postup ocenění a auditu takového majetkového vkladu a úlohu depozitáře ‚feeder‘ SKIPCP v tomto procesu.“. |
| --- | --- |

b)

pro případ, že ‚feeder‘ SKIPCP převádí všechna svá aktiva nebo část svých aktiv na ‚master‘ SKIPCP výměnou za podílové jednotky, postup ocenění a auditu takového majetkového vkladu a úlohu depozitáře ‚feeder‘ SKIPCP v tomto procesu.“.

| 12) | V článku 64 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „5.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku
  , podle nichž jsou informace poskytovány
  , může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se
  formátu a způsobu jejich poskytování
  a postupu uvedených v odst. 4 písm. a) a b).


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

12)

V článku 64 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„5.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku
  , podle nichž jsou informace poskytovány
  , může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí týkajících se
  formátu a způsobu jejich poskytování
  a postupu uvedených v odst. 4 písm. a) a b).

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 13) | V článku 69 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „5.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  podmínek uplatňování ustanovení týkajících se obsahu prospektu, výroční a pololetní zprávy, jak je stanoveno v příloze I, a formátu těchto dokumentů.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“. |
| --- | --- |

13)

V článku 69 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„5.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  podmínek uplatňování ustanovení týkajících se obsahu prospektu, výroční a pololetní zprávy, jak je stanoveno v příloze I, a formátu těchto dokumentů.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  .“.

| 13a) | V článku 75 se odstavec 4 nahrazuje tímto:




  „4.
     
  Komise může prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření stanovující konkrétní podmínky, jež musí být splněny při poskytnutí prospektu na jiném než papírovém nosiči trvalého charakteru nebo prostřednictvím internetových stránek, které nejsou nosičem trvalého charakteru.“. |
| --- | --- |

13a)

V článku 75 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.
     
  Komise může prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b přijmout opatření stanovující konkrétní podmínky, jež musí být splněny při poskytnutí prospektu na jiném než papírovém nosiči trvalého charakteru nebo prostřednictvím internetových stránek, které nejsou nosičem trvalého charakteru.“.

| 13b) | V článku 78 se odstavec 7 nahrazuje tímto:




  „7.
     
  Komise přijme formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, kterými se stanoví:










  a) | podrobný a vyčerpávající obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům podle odstavců 2, 3 a 4; |
| --- | --- | --- |

13b)

V článku 78 se odstavec 7 nahrazuje tímto:

„7.
     
  Komise přijme formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b opatření, kterými se stanoví:

a)

podrobný a vyčerpávající obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům podle odstavců 2, 3 a 4;

| b) | podrobný a vyčerpávající obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům v těchto specifických případech:










  i) | v případě SKIPCP tvořených více podfondy obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím určitý podfond včetně informace, jak přejít z jednoho podfondu do druhého a jaké náklady jsou s tím spojeny; |
| --- | --- | --- |

b)

podrobný a vyčerpávající obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům v těchto specifických případech:

i)

v případě SKIPCP tvořených více podfondy obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím určitý podfond včetně informace, jak přejít z jednoho podfondu do druhého a jaké náklady jsou s tím spojeny;

| ii) | v případě SKIPCP s různými třídami akcií obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím konkrétní třídu akcií, |
| --- | --- |

ii)

v případě SKIPCP s různými třídami akcií obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím konkrétní třídu akcií,

| iii) | v případě fondu fondů obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím SKIPCP, který sám investuje do jiného SKIPCP nebo jiného subjektu kolektivního investování uvedeného v čl. 50 odst. 1 písm. e), |
| --- | --- |

iii)

v případě fondu fondů obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům upisujícím SKIPCP, který sám investuje do jiného SKIPCP nebo jiného subjektu kolektivního investování uvedeného v čl. 50 odst. 1 písm. e),

| iv) | v případě ‚master-feeder‘ struktur obsah klíčových údajů pro investory poskytovaných investorům upisujícím ‚feeder‘ SKIPCP and |
| --- | --- |

iv)

v případě ‚master-feeder‘ struktur obsah klíčových údajů pro investory poskytovaných investorům upisujícím ‚feeder‘ SKIPCP and

| v) | v případě strukturovaných SKIPCP, SKIPCP s ochranou kapitálu nebo jiných srovnatelných SKIPCP obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům, pokud jde o zvláštní charakteristiku těchto SKIPCP; and |
| --- | --- |

v)

v případě strukturovaných SKIPCP, SKIPCP s ochranou kapitálu nebo jiných srovnatelných SKIPCP obsah klíčových informací pro investory poskytovaných investorům, pokud jde o zvláštní charakteristiku těchto SKIPCP; and

| c) | podrobnosti o formátu a prezentování klíčových informací pro investory poskytovaných investorům podle odstavce 5.“. |
| --- | --- |

c)

podrobnosti o formátu a prezentování klíčových informací pro investory poskytovaných investorům podle odstavce 5.“.

| 14) | V článku 78 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:
  „8.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy technických norem ▐ pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí v
  souladu s odstavcem 7
  týkajících se informací uvedených v odstavci 3.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

14)

V článku 78 se doplňuje nový odstavec ▐, který zní:

„8.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy technických norem ▐ pro určení
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých Komisí v
  souladu s odstavcem 7
  týkajících se informací uvedených v odstavci 3.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 14a) | V článku 81 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření stanovující konkrétní podmínky, jež musí být splněny při poskytnutí klíčových informací pro investory na jiném než papírovém trvalém nosiči nebo prostřednictvím internetových stránek, které nejsou trvalým nosičem.“. |
| --- | --- |

14a)

V článku 81 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise může formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b přijmout opatření stanovující konkrétní podmínky, jež musí být splněny při poskytnutí klíčových informací pro investory na jiném než papírovém trvalém nosiči nebo prostřednictvím internetových stránek, které nejsou trvalým nosičem.“.

| 14b) | V článku 83 se doplňuje nový pododstavec, který zní:




  „3.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA připravovat návrhy regulačních norem pro upřesnění požadavků tohoto článku týkajících se půjček.




  Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.“. |
| --- | --- |

14b)

V článku 83 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„3.
     
  Aby byla zajištěna důsledná harmonizace tohoto článku, může orgán ESMA připravovat návrhy regulačních norem pro upřesnění požadavků tohoto článku týkajících se půjček.

Komisi je svěřena pravomoc přijmout návrhy regulačních norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 7 až 7d nařízení (EU) č. .../2010.“.

| 15) | V článku 84 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:
  „4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  podmínek
  , které SKIPCP musí splnit po přijetí dočasného
  pozastavení odkupu nebo vyplácení podílových jednotek SKIPCP uvedené v odst. 2 písm. a), pokud bylo přijato rozhodnutí o pozastavení.


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“. |
| --- | --- |

15)

V článku 84 se doplňuje nový pododstavec ▐, který zní:

„4.   Aby
  byla zajištěna důsledná harmonizace
  tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  regulačních
  norem pro
  upřesnění
  podmínek
  , které SKIPCP musí splnit po přijetí dočasného
  pozastavení odkupu nebo vyplácení podílových jednotek SKIPCP uvedené v odst. 2 písm. a), pokud bylo přijato rozhodnutí o pozastavení.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  regulačních
  norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článků 7 až 7d
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 15a) | Článek 95 odst. 1 se mění takto:




  „1.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:










  a) | rozsah informací podle čl. 91 odst. 3; |
| --- | --- | --- |

15a)

Článek 95 odst. 1 se mění takto:

„1.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 112, 112a a 112b opatření, kterými stanoví:

a)

rozsah informací podle čl. 91 odst. 3;

| b) | umožnění přístupu příslušných orgánů hostitelského členského státu SKIPCP k informacím nebo dokumentům podle čl. 93 odst. 1, 2 a 3, v souladu s čl. 93 odst. 7.“. |
| --- | --- |

b)

umožnění přístupu příslušných orgánů hostitelského členského státu SKIPCP k informacím nebo dokumentům podle čl. 93 odst. 1, 2 a 3, v souladu s čl. 93 odst. 7.“.

| 16. | V článku 95 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování článku 93, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem k
  upřesnění
  ▐:






  a) | formy a obsahu
  standardního vzorového oznámení, které SKIPCP použije pro účely oznámení podle čl. 93 odst. 1, včetně informace o tom, k jakým dokumentům se překlady vztahují; |
| --- | --- | --- |

16.

V článku 95 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Aby
  byly zajištěny
  jednotné
  podmínky
  uplatňování článku 93, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy
  prováděcích
  technických norem k
  upřesnění
  ▐:

a)

formy a obsahu
  standardního vzorového oznámení, které SKIPCP použije pro účely oznámení podle čl. 93 odst. 1, včetně informace o tom, k jakým dokumentům se překlady vztahují;

| b) | formy a obsahu
  standardního vzorového osvědčení, které použijí příslušné orgány členského státu podle čl. 93 odst. 3; |
| --- | --- |

b)

formy a obsahu
  standardního vzorového osvědčení, které použijí příslušné orgány členského státu podle čl. 93 odst. 3;

| c) | postupu
  pro výměnu informací a používání elektronické komunikace mezi příslušnými orgány pro účely oznamování podle ustanovení článku 93. |
| --- | --- |

c)

postupu
  pro výměnu informací a používání elektronické komunikace mezi příslušnými orgány pro účely oznamování podle ustanovení článku 93.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  .“.

| 16a) | V článku 97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:




  „1.
     
  Členské státy určí příslušné orgány příslušné k plnění úkolů stanovených v této směrnici. Uvědomí o tom Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a Komisi, přičemž uvedou případné rozdělení jejich působnosti.“. |
| --- | --- |

16a)

V článku 97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.
     
  Členské státy určí příslušné orgány příslušné k plnění úkolů stanovených v této směrnici. Uvědomí o tom Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a Komisi, přičemž uvedou případné rozdělení jejich působnosti.“.

| 16b) | V článku 101 se vkládá odstavec, který zní:




  „2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením .../... [ESMA].




  Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“. |
| --- | --- |

16b)

V článku 101 se vkládá odstavec, který zní:

„2a.
     
  Příslušné orgány pro účely této směrnice spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením .../... [ESMA].

Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 20 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA].“.

| 17) | V článku 101 se odstavce 8 a 9 nahrazují tímto:
  „8.   Příslušné orgány mohou upozornit
  orgán ESMA
  na situace, kdy






  a) | žádost o výměnu informací podle článku 109 byla zamítnuta nebo jí nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno; |
| --- | --- | --- |

17)

V článku 101 se odstavce 8 a 9 nahrazují tímto:

„8.   Příslušné orgány mohou upozornit
  orgán ESMA
  na situace, kdy

a)

žádost o výměnu informací podle článku 109 byla zamítnuta nebo jí nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno;

| b) | žádost o provedení šetření nebo ověření na místě podle článku 110 byla zamítnuta nebo jí nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno; or |
| --- | --- |

b)

žádost o provedení šetření nebo ověření na místě podle článku 110 byla zamítnuta nebo jí nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno; or

| c) | žádost o povolení, aby vlastní pracovníci mohli doprovázet pracovníky příslušného orgánu druhého členského státu, byla zamítnuta nebo jí nebylo vyhověno v přiměřené lhůtě. |
| --- | --- |

c)

žádost o povolení, aby vlastní pracovníci mohli doprovázet pracovníky příslušného orgánu druhého členského státu, byla zamítnuta nebo jí nebylo vyhověno v přiměřené lhůtě.

Aniž jsou dotčena ustanovení článku 258 SFEU, může orgán ESMA v těchto případech jednat v souladu s pravomocemi, které mu svěřuje článek 11 nařízení (EU) No .../2010 [ESMA], aniž jsou dotčeny možnosti odmítnout vyhovět žádosti o informace či šetření podle odstavce 6 tohoto článku a možnost orgánu ESMA jednat v těchto případech v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení.

9.   Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy technických
  prováděcích
  norem pro
  vytvoření jednotných postupů pro spolupráci příslušných orgánů při
  provádění ověřování na místě a šetření uvedených v odstavcích 4 a 5.

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených
  v prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  .../2010
  [ESMA].“

| 18) | Článek 102 se mění takto:






  a) | V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „2.   Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům členských států ve výměně informací podle této směrnice nebo jiných právních předpisů
  Unie
  o SKIPCP nebo podnicích podílejících se na činnosti SKIPCP nebo v předávání informací
  orgánu ESMA v souladu s nařízením (EU) č. .../2010
  nebo Evropskému výboru pro systémová rizika zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010
  . Na tyto informace se vztahuje profesní tajemství podle odstavce 1
  tohoto článku
  .“. |
| --- | --- | --- |

18)

Článek 102 se mění takto:

a)

V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.   Odstavec 1 nebrání příslušným orgánům členských států ve výměně informací podle této směrnice nebo jiných právních předpisů
  Unie
  o SKIPCP nebo podnicích podílejících se na činnosti SKIPCP nebo v předávání informací
  orgánu ESMA v souladu s nařízením (EU) č. .../2010
  nebo Evropskému výboru pro systémová rizika zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010
  . Na tyto informace se vztahuje profesní tajemství podle odstavce 1
  tohoto článku
  .“.

| b) | V odstavci 5 se doplňuje nové písmeno ▐, které zní:






  „d) | Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA)
  zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010, Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010
  , Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  [EIOPA]
  zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) No .../2010 a ESRB.“. |
| --- | --- | --- |

b)

V odstavci 5 se doplňuje nové písmeno ▐, které zní:

„d)

Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA)
  zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. .../2010, Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2010
  , Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  [EIOPA]
  zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) No .../2010 a ESRB.“.

| 18a) | Čl. 103 odst.3 se nahrazuje tímto:




  „3.
     
  Členské státy oznámí orgánu ESMA, Komisi a ostatním členským státům názvy orgánů, které mohou obdržet informace v souladu s odstavcem 1.“. |
| --- | --- |

18a)

Čl. 103 odst.3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Členské státy oznámí orgánu ESMA, Komisi a ostatním členským státům názvy orgánů, které mohou obdržet informace v souladu s odstavcem 1.“.

| 18b) | Čl. 103 odst. 7 se nahrazuje tímto:




  „7.
     
  Členské státy oznámí orgánu ESMA, Komisi a ostatním členským státům názvy orgánů nebo subjektů, které mohou obdržet informace v souladu s odstavcem 4.“. |
| --- | --- |

18b)

Čl. 103 odst. 7 se nahrazuje tímto:

„7.
     
  Členské státy oznámí orgánu ESMA, Komisi a ostatním členským státům názvy orgánů nebo subjektů, které mohou obdržet informace v souladu s odstavcem 4.“.

| 19) | Článek 105 se nahrazuje tímto:

  „Článek 105

  Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování ustanovení této směrnice týkající se výměny informací, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy technických norem pro určení podmínek uplatňování s ohledem na postupy pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a mezi příslušnými orgány a
  orgán ESMA
  .


  Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“. |
| --- | --- |

19)

Článek 105 se nahrazuje tímto:

„Článek 105

Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování ustanovení této směrnice týkající se výměny informací, může
  orgán ESMA
  připravovat návrhy technických norem pro určení podmínek uplatňování s ohledem na postupy pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a mezi příslušnými orgány a
  orgán ESMA
  .

Komisi je svěřena pravomoc
  přijmout návrhy
  prováděcích
  technických norem
  uvedených v
  prvním pododstavci postupem podle
  článku 7e
  nařízení
  (EU) č
  .
  .../2010
  [ESMA].“.

| 20) | V čl. 108 odst. 5 se první pododstavec písm. b) a druhý pododstavec nahrazují tímto:






  „b) | pokud je to nezbytné, upozornit
  orgán ESMA
  , který může jednat v souladu s pravomocemi, které mu svěřuje
  článek 11
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [ESMA].
  Komisi a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy je bezodkladně oznámeno každé opatření přijaté podle prvního pododstavce písm. a).“. |
| --- | --- | --- |

20)

V čl. 108 odst. 5 se první pododstavec písm. b) a druhý pododstavec nahrazují tímto:

„b)

pokud je to nezbytné, upozornit
  orgán ESMA
  , který může jednat v souladu s pravomocemi, které mu svěřuje
  článek 11
  nařízení
  (EU) č. .../2010
  [ESMA].

Komisi a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy je bezodkladně oznámeno každé opatření přijaté podle prvního pododstavce písm. a).“.

| 20a) | Název kapitoly XIII se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

20a)

Název kapitoly XIII se nahrazuje tímto:

| 20b) | Článek 111 se nahrazuje tímto:



  „Článek 111



  Komise může přijímat technické změny této směrnice v těchto oblastech:










  a) | objasnění definic s cílem zajistit důslednou harmonizaci a jednotné používání této směrnice v celé Unii nebo |
| --- | --- | --- |

20b)

Článek 111 se nahrazuje tímto:

„Článek 111

Komise může přijímat technické změny této směrnice v těchto oblastech:

a)

objasnění definic s cílem zajistit důslednou harmonizaci a jednotné používání této směrnice v celé Unii nebo

| b) | přizpůsobení terminologie a vypracování definic v souladu s následnými předpisy týkajícími se SKIPCP a souvisejících otázek. |
| --- | --- |

b)

přizpůsobení terminologie a vypracování definic v souladu s následnými předpisy týkajícími se SKIPCP a souvisejících otázek.

Tato opatření se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 112, 112a a 112b.“.

| 20c) | Článek 112 se nahrazuje tímto:



  „Článek 112



  1.
     
  Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES.




  ‚2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 64c nezruší.




  2a.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.




  2b.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se Komisi udělí v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 112a a 112b.‘




  3.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.“. |
| --- | --- |

20c)

Článek 112 se nahrazuje tímto:

„Článek 112

1.
     
  Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES.

‚2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 se svěří Komisi na období čtyř let od vstupu této směrnice v platnost. Komise předloží zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud toto přenesení Evropský parlament nebo Rada podle článku 64c nezruší.

2a.
     
  Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu i Radě.

2b.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se Komisi udělí v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 112a a 112b.‘

3.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.“.

| 20d) | Vkládají se nové články, které znějí:



  „Článek 112a


  Zrušení přenesení pravomoci



  1.
     
  Přenesení pravomoci podle článků 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 může kdykoli zrušit Evropský parlament nebo Rada.




  2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.




  3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.



  Článek 112b


  Námitky proti aktům v přenesené pravomoci



  1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.




  2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.




  Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud jak Evropský parlament, tak i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.




  3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“. |
| --- | --- |

20d)

Vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 112a

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci podle článků 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 může kdykoli zrušit Evropský parlament nebo Rada.

2.
     
  Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhého zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno.

3.
     
  Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinku okamžitě, nebo od pozdějšího, v tomto rozhodnutí uvedeného data. Nedotýká se již platných aktů v přenesené pravomoci. Zveřejňuje se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 112b

Námitky proti aktům v přenesené pravomoci

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitku proti aktu v přenesené pravomoci ve lhůtě tří měsíců od oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta může prodloužit o tři měsíce.

2.
     
  Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k aktu v přenesené pravomoci, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost v den, který je v něm uveden.

Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud jak Evropský parlament, tak i Rada sdělí Komisi svůj záměr nevznést žádné připomínky.

3.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitku k přijatému aktu v přenesené pravomoci, tento akt v platnost nevstoupí. V souladu s článkem 296 SFEU orgán, který vznese námitku proti aktu v přenesené pravomoci, tuto námitku odůvodní.“.

Článek 11a

Přezkum

Komise do 1. ledna 2014 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda orgány ESA předložily návrh technických norem uvedených v této směrnici, je-li toto předložení povinné či dobrovolné, a příslušné návrhy.

Článek 12

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2010. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 13

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 14

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne [...].

Za Evropský parlament

Za Radu

předseda

předseda

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0163/2010).

1

(2)  Politické pozměňovací návrhy: nový či pozměněný text je vyznačen
  tučnou kurzívou
  , vypuštěný text je indikován znakem ▐

2

tučnou kurzívou

(3)  Stanovisko ze dne 18. března 2010 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

3

(4)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ....

4

(5)  KOM(2009)0114.

5

(6)  KOM(2009)0252.

6

(7)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.

9

(10)  

  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45

  .

10

Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45

(11)  

  Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 10

  .

11

Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 10

(12)  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45.

12

(13)  Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.

14

(15)  Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 10.

15

(16)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38.

16

(17)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

17

(18)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

18

(19)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

19

(20)  Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.

20

(21)  Úř. věst. L“.

21

(22)  Úř. věst. L.“

22

(23)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

23

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/267

---

Středa, 7. července 2010Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ***I

P7_TA(2010)0270

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2011/C 351 E/36

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1)

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY PARLAMENTU (2)

k návrhu Komise k přijetí

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o zřízení Evropského orgánu
  dohledu (Evropského orgánu
  pro cenné papíry a trhy
  )

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (4),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (5),

v souladu s řádným legislativním postupem (6),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu.

| (1a) | Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (7)

  , ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii

   (8)

  , ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha

   (9)

  , v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech

   (10)

  , ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu

   (11)

  , ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu

   (12)

  a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách

   (13)). |
| --- | --- |

(1a)

Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (7)

  , ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii

   (8)

  , ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha

   (9)

  , v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech

   (10)

  , ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu

   (11)

  , ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu

   (12)

  a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách

   (13)).

| (2) | Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí.
  Doporučila
  ▐ reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro
  bankovnictví
  , jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jednoho pro
  cenné papíry
  –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovala nejnižší míru změn, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí.
  Doporučila
  ▐ reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro
  bankovnictví
  , jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jednoho pro
  cenné papíry
  –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovala nejnižší míru změn, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti.

| (3) | Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu
  , nezařadila však do něj všechna doporučení obsažená v de Larosièrově zprávě
  . |
| --- | --- |

(3)

Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu
  , nezařadila však do něj všechna doporučení obsažená v de Larosièrově zprávě
  .

| (4) | Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny účastníky finančního trhu na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států.
  Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán ESMA“) by měl také vykonávat dohled nad registry obchodních údajů. Od Komise se požaduje, aby navrhla řešení, jak by orgán ESMA prováděl dohled nad ústředními protistranami, a to po vzoru řešení zvoleného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. září 2009 o ratingových agenturách (14). |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny účastníky finančního trhu na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států.
  Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán ESMA“) by měl také vykonávat dohled nad registry obchodních údajů. Od Komise se požaduje, aby navrhla řešení, jak by orgán ESMA prováděl dohled nad ústředními protistranami, a to po vzoru řešení zvoleného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ze dne 16. září 2009 o ratingových agenturách (14).

| (4a) | Zpráva Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvaná „Spravedlivý a podstatný příspěvek finančního sektoru“, která byla napsána na žádost summitu G20 v Pittsburghu, uváděla, že „náklady vzniklé selháním finančního sektoru by měly být pokryty a uhrazeny prostřednictvím příspěvku k finanční stabilitě spojeného s věrohodným a účinným mechanismem řešení krizí. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem příliš významné, příliš velké a příliš propojené instituce“. |
| --- | --- |

(4a)

Zpráva Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvaná „Spravedlivý a podstatný příspěvek finančního sektoru“, která byla napsána na žádost summitu G20 v Pittsburghu, uváděla, že „náklady vzniklé selháním finančního sektoru by měly být pokryty a uhrazeny prostřednictvím příspěvku k finanční stabilitě spojeného s věrohodným a účinným mechanismem řešení krizí. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem příliš významné, příliš velké a příliš propojené instituce“.

| (4b) | Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ bylo také vyhlášeno, že bude stanovena zásadní priorita v krátkodobém výhledu, „která nám [...] umožní lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a která také – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumá, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající“. |
| --- | --- |

(4b)

Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ bylo také vyhlášeno, že bude stanovena zásadní priorita v krátkodobém výhledu, „která nám [...] umožní lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a která také – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumá, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající“.

| (4c) | Evropská rada na svém zasedání dne 25. března 2010 jednoznačně prohlásila, že „je zapotřebí pokročit zejména v otázkách, jako jsou ... systémové instituce, finanční nástroje pro řešení krizí.“ |
| --- | --- |

(4c)

Evropská rada na svém zasedání dne 25. března 2010 jednoznačně prohlásila, že „je zapotřebí pokročit zejména v otázkách, jako jsou ... systémové instituce, finanční nástroje pro řešení krizí.“

| (4d) | Dne 17. června 2010 se Evropská rada konečně vyslovila v tom smyslu, že „by členské státy měly zavést systémy odvodů a daní pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Tyto odvody by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů“. |
| --- | --- |

(4d)

Dne 17. června 2010 se Evropská rada konečně vyslovila v tom smyslu, že „by členské státy měly zavést systémy odvodů a daní pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Tyto odvody by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů“.

| (5) | V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb.

| (6) | Unie se dostala
  na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu ▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  . |
| --- | --- |

(6)

Unie se dostala
  na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu ▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  .

| (7) | ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad
  finančními institucemi
  na vnitrostátní úrovni ▐.
  Orgán by měl mít vůdčí úlohu v kolegiích orgánů dohledu vykonávajících dohled nad účastníky přeshraničního finančního trhu a měly by být pro ně stanoveny jasné normy pro výkon dohledu. Orgán by měl věnovat zvláštní pozornost účastníkům finančního trhu, kteří mohou představovat systémové riziko, protože jejich úpadek by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie, pokud by se vnitrostátní orgán řádně nezhostil výkonu svých pravomocí.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro
  finanční instituce
  a trhy
  v celé Unii
  .
  Kromě orgánu ESMA by
  měl být zřízen
  Evropský orgán dohledu (Evropský orgán
  pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  ), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán
  pro bankovnictví
  ) a Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor)
  .
  Evropský výbor pro systémová rizika by měl být součástí EFSF
  . |
| --- | --- |

(7)

ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad
  finančními institucemi
  na vnitrostátní úrovni ▐.
  Orgán by měl mít vůdčí úlohu v kolegiích orgánů dohledu vykonávajících dohled nad účastníky přeshraničního finančního trhu a měly by být pro ně stanoveny jasné normy pro výkon dohledu. Orgán by měl věnovat zvláštní pozornost účastníkům finančního trhu, kteří mohou představovat systémové riziko, protože jejich úpadek by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie, pokud by se vnitrostátní orgán řádně nezhostil výkonu svých pravomocí.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro
  finanční instituce
  a trhy
  v celé Unii
  .
  Kromě orgánu ESMA by
  měl být zřízen
  Evropský orgán dohledu (Evropský orgán
  pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  ), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán
  pro bankovnictví
  ) a Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor)
  .
  Evropský výbor pro systémová rizika by měl být součástí EFSF
  .

| (8) | Evropský orgán
  dohledu by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (15), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (16) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (17) a převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů.
  Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena ▐. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise. |
| --- | --- |

(8)

Evropský orgán
  dohledu by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (15), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (16) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (17) a převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů.
  Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena ▐. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise.

| (9) | ▐ Orgán ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu při zohlednění různých zájmů všech členských států
  a odlišné povahy jednotlivých účastníků finančního trhu
  .
  Orgán by měl chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana vkladatelů a investorů. Orgán by se měl také snažit zabránit regulační arbitráži a zaručovat rovné podmínky a posilovat koordinaci
  dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně účastníků finančního trhu a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců. Mezi jeho úkoly by měla rovněž patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti regulace cenných papírů a trhů a dohledu nad nimi
  a
  související otázky správy společností a finančního výkaznictví.
  Orgánu by rovněž měla být svěřena odpovědnost za celkový dohled nad stávajícími a novými finančními produkty / typy transakcí. |
| --- | --- |

(9)

▐ Orgán ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu při zohlednění různých zájmů všech členských států
  a odlišné povahy jednotlivých účastníků finančního trhu
  .
  Orgán by měl chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana vkladatelů a investorů. Orgán by se měl také snažit zabránit regulační arbitráži a zaručovat rovné podmínky a posilovat koordinaci
  dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně účastníků finančního trhu a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců. Mezi jeho úkoly by měla rovněž patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti regulace cenných papírů a trhů a dohledu nad nimi
  a
  související otázky správy společností a finančního výkaznictví.
  Orgánu by rovněž měla být svěřena odpovědnost za celkový dohled nad stávajícími a novými finančními produkty / typy transakcí.

| (9a) | Orgán by měl brát patřičný ohled na dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovaci na vnitřním trhu, na konkurenceschopnost Unie v globálním měřítku, na finanční začlenění a na novou strategii Unie pro zaměstnanost a růst. |
| --- | --- |

(9a)

Orgán by měl brát patřičný ohled na dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovaci na vnitřním trhu, na konkurenceschopnost Unie v globálním měřítku, na finanční začlenění a na novou strategii Unie pro zaměstnanost a růst.

| (9b) | Aby mohl orgán ESMA plnit své cíle, měl by mít právní subjektivitu a administrativní a finanční autonomii. Orgán by měl mít „pravomoc zabývat se dodržováním právních předpisů, zejména otázkami souvisejícími se systémovými a přeshraničními riziky“ (Basilejský výbor pro bankovní dohled). |
| --- | --- |

(9b)

Aby mohl orgán ESMA plnit své cíle, měl by mít právní subjektivitu a administrativní a finanční autonomii. Orgán by měl mít „pravomoc zabývat se dodržováním právních předpisů, zejména otázkami souvisejícími se systémovými a přeshraničními riziky“ (Basilejský výbor pro bankovní dohled).

| (9c) | Systémové riziko definují mezinárodní orgány (MMF, FSB, BIS) jako „riziko rozvratu finančních služeb, i) které je způsobeno výrazným narušením celého finančního systému nebo jeho části a ii) které může mít závažné negativní dopady na reálnou ekonomiku. Všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktur mohou být do jisté míry potenciálně systémově důležité“. |
| --- | --- |

(9c)

Systémové riziko definují mezinárodní orgány (MMF, FSB, BIS) jako „riziko rozvratu finančních služeb, i) které je způsobeno výrazným narušením celého finančního systému nebo jeho části a ii) které může mít závažné negativní dopady na reálnou ekonomiku. Všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktur mohou být do jisté míry potenciálně systémově důležité“.

| (9d) | Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumějí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států. |
| --- | --- |

(9d)

Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumějí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států.

| (10) | Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ▐ (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval, že: „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení“ (18) .
  Účel a úkol orgánu ESMA – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli
  Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být orgán ESMA zřízen na základě
  článku 114 Smlouvy o fungování EU
  . |
| --- | --- |

(10)

Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ▐ (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval, že: „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení“ (18) .
  Účel a úkol orgánu ESMA – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli
  Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být orgán ESMA zřízen na základě
  článku 114 Smlouvy o fungování EU
  .

| (11) | směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (19), směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (20), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny (21), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (22), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (25), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (27), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (29), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (30), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (31), aniž by byla dotčena pravomoc Evropského orgánu pro bankovnictví, pokud jde o obezřetnostní dohled, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (32), směrnice ... (budoucí směrnice AIFM) a nařízení ... (budoucí nařízení o ratingových agenturách), včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí Komise založených na těchto právních aktech, a jakéhokoli dalšího právního aktu Společenství, který orgánu uděluje úkoly. |
| --- | --- |

(11)

směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (19), směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (20), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny (21), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (22), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (25), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (27), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (29), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (30), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (31), aniž by byla dotčena pravomoc Evropského orgánu pro bankovnictví, pokud jde o obezřetnostní dohled, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (32), směrnice ... (budoucí směrnice AIFM) a nařízení ... (budoucí nařízení o ratingových agenturách), včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí Komise založených na těchto právních aktech, a jakéhokoli dalšího právního aktu Společenství, který orgánu uděluje úkoly.

| (12) | Pojem „účastník finančního trhu“ by měl zahrnovat různorodou řadu účastníků, na něž se vztahují právní předpisy Společenství v této oblasti. Může zahrnovat jak právnické, tak fyzické osoby. Může zahrnovat například investiční podniky, SKIPCP a jejich správcovské společnosti, správce alternativních investičních fondů, organizátory trhů, zúčtovací střediska, systémy vypořádání, ratingové agentury, emitenty, předkladatele nabídek, investory, osoby, které kontrolují účastníky nebo na nich mají zájem, osoby podílející se na řízení účastníků, jakož i jiné osoby, na něž se uplatňuje požadavek daný právními předpisy. Měl by rovněž zahrnovat finanční instituce jako úvěrové instituce a pojišťovny, pokud vykonávají činnosti, na něž se vztahují právní předpisy Společenství v této oblasti. Příslušné orgány v EU a příslušné orgány třetích zemí ani Komise do této definice nespadají. |
| --- | --- |

(12)

Pojem „účastník finančního trhu“ by měl zahrnovat různorodou řadu účastníků, na něž se vztahují právní předpisy Společenství v této oblasti. Může zahrnovat jak právnické, tak fyzické osoby. Může zahrnovat například investiční podniky, SKIPCP a jejich správcovské společnosti, správce alternativních investičních fondů, organizátory trhů, zúčtovací střediska, systémy vypořádání, ratingové agentury, emitenty, předkladatele nabídek, investory, osoby, které kontrolují účastníky nebo na nich mají zájem, osoby podílející se na řízení účastníků, jakož i jiné osoby, na něž se uplatňuje požadavek daný právními předpisy. Měl by rovněž zahrnovat finanční instituce jako úvěrové instituce a pojišťovny, pokud vykonávají činnosti, na něž se vztahují právní předpisy Společenství v této oblasti. Příslušné orgány v EU a příslušné orgány třetích zemí ani Komise do této definice nespadají.

| (13) | Je žádoucí, aby orgán ESMA podporoval jednotný přístup v oblasti systémů pro odškodnění investorů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup k investorům v rámci
  celé Unie
  . Jelikož jsou systémy pro odškodnění investorů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být orgán ESMA schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pro odškodnění investorů a jeho poskytovateli ▐.
  Úloha orgánu ESMA by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pro záruky investorům. |
| --- | --- |

(13)

Je žádoucí, aby orgán ESMA podporoval jednotný přístup v oblasti systémů pro odškodnění investorů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup k investorům v rámci
  celé Unie
  . Jelikož jsou systémy pro odškodnění investorů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být orgán ESMA schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pro odškodnění investorů a jeho poskytovateli ▐.
  Úloha orgánu ESMA by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pro záruky investorům.

| (14) | Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby se i pomocí jednotného kodexu zajistily stejné podmínky a přiměřená ochrana
  vkladatelů,
  investorů a spotřebitelů v celé Evropě. V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit orgán ESMA jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí není politická volba. Komise by měla schválit tyto návrhy
  regulačních a prováděcích
  technických norem v souladu
  s článkem 290 Smlouvy o fungování EU
  , aby jim dala závaznou právní účinnost. ▐ |
| --- | --- |

(14)

Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby se i pomocí jednotného kodexu zajistily stejné podmínky a přiměřená ochrana
  vkladatelů,
  investorů a spotřebitelů v celé Evropě. V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit orgán ESMA jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí není politická volba. Komise by měla schválit tyto návrhy
  regulačních a prováděcích
  technických norem v souladu
  s článkem 290 Smlouvy o fungování EU
  , aby jim dala závaznou právní účinnost. ▐

| (15) | Komise by měla schválit tyto návrhy regulačních technických norem, aby jim dala závaznou právní účinnost. Bude v nich možno provádět změny pouze za velmi přísně omezených a mimořádných podmínek za předpokladu, že orgán ESMA bude v úzkém kontaktu s finančními trhy a bude dobře obeznámen s jejich každodenním fungováním. Měly by podléhat změnám, například pokud by návrhy regulačních norem nebyly slučitelné s právem Unie, nedodržovaly zásadu proporcionality nebo by byly v rozporu se základními zásadami vnitřního trhu v oblasti finančních služeb, které se odrážejí v acquis Společenství týkajícím se finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem, které orgán ESMA vypracoval, bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být stanovena lhůta pro rozhodnutí Komise o jejich schválení. |
| --- | --- |

(15)

Komise by měla schválit tyto návrhy regulačních technických norem, aby jim dala závaznou právní účinnost. Bude v nich možno provádět změny pouze za velmi přísně omezených a mimořádných podmínek za předpokladu, že orgán ESMA bude v úzkém kontaktu s finančními trhy a bude dobře obeznámen s jejich každodenním fungováním. Měly by podléhat změnám, například pokud by návrhy regulačních norem nebyly slučitelné s právem Unie, nedodržovaly zásadu proporcionality nebo by byly v rozporu se základními zásadami vnitřního trhu v oblasti finančních služeb, které se odrážejí v acquis Společenství týkajícím se finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem, které orgán ESMA vypracoval, bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být stanovena lhůta pro rozhodnutí Komise o jejich schválení.

| (15a) | Komisi by v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU měla být také svěřena pravomoc provádět právní akty. |
| --- | --- |

(15a)

Komisi by v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU měla být také svěřena pravomoc provádět právní akty.

| (15b) | Regulační a prováděcí technické normy musí zohledňovat zásadu proporcionality, tj. požadavky stanovené v těchto normách by měly být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti rizik spjatých s činností dané finanční instituce. |
| --- | --- |

(15b)

Regulační a prováděcí technické normy musí zohledňovat zásadu proporcionality, tj. požadavky stanovené v těchto normách by měly být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti rizik spjatých s činností dané finanční instituce.

| (16) | V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít orgán ESMA pravomoc vydávat ▐ pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit plnou transparentnost pro účastníky trhu
  . |
| --- | --- |

(16)

V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít orgán ESMA pravomoc vydávat ▐ pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit plnou transparentnost pro účastníky trhu
  .

| (17) | Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi
  finančními institucemi Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by orgán ESMA řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  , což představuje porušování
  práva
  Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy Společenství stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti. |
| --- | --- |

(17)

Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi
  finančními institucemi Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by orgán ESMA řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  , což představuje porušování
  práva
  Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy Společenství stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti.

| (18) | Pro přiměřenou odezvu na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva Společenství by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být orgán ESMA oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva Společenství ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán tímto doporučením neřídí, měla by mít Komise pravomoc vydat formální stanovisko zohledňující doporučení orgánu ESMA a požadující, aby příslušný orgán přijal nezbytná opatření k zajištění souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(18)

Pro přiměřenou odezvu na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva Společenství by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být orgán ESMA oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva Společenství ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán tímto doporučením neřídí, měla by mít Komise pravomoc vydat formální stanovisko zohledňující doporučení orgánu ESMA a požadující, aby příslušný orgán přijal nezbytná opatření k zajištění souladu s právem Unie.

| (19) | Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  ve lhůtě stanovené orgánem ESMA
  nesplní,
  měl
  by
  orgán ESMA
  ▐
  neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze odvolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vymáhat podle
  článku 258
  Smlouvy
  o fungování Evropské unie
  . |
| --- | --- |

(19)

Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  ve lhůtě stanovené orgánem ESMA
  nesplní,
  měl
  by
  orgán ESMA
  ▐
  neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze odvolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vymáhat podle
  článku 258
  Smlouvy
  o fungování Evropské unie
  .

| (20) | Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být orgán ESMA oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo se mělo omezit na výjimečné okolnosti, kdy příslušný orgán nedodržuje
  formální stanovisko
  , které mu bylo určeno, a kdy se na finanční instituce přímo vztahuje právo
  Unie
  na základě stávajících (33) či budoucích nařízení EU.
  V této souvislosti Evropský parlament a Rada očekávají, že Komise splní svůj program pro rok 2010, zejména pokud jde o návrh na reformu směrnice o kapitálových požadavcích. |
| --- | --- |

(20)

Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být orgán ESMA oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo se mělo omezit na výjimečné okolnosti, kdy příslušný orgán nedodržuje
  formální stanovisko
  , které mu bylo určeno, a kdy se na finanční instituce přímo vztahuje právo
  Unie
  na základě stávajících (33) či budoucích nařízení EU.
  V této souvislosti Evropský parlament a Rada očekávají, že Komise splní svůj program pro rok 2010, zejména pokud jde o návrh na reformu směrnice o kapitálových požadavcích.

| (21) | Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Orgán by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  Se zřetelem k citlivosti tohoto problému by pravomoc rozhodnout, že nastala mimořádná situace, měla být
  svěřena Komisi,
  která by tak měla učinit z vlastní iniciativy nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB nebo orgánu ESMA. Pokud mají Evropský parlament, Rada, ESRP nebo Evropský orgán dohledu (ESA) za to, že vznik mimořádné situace je na obzoru, měly by kontaktovat Komisi. Při tomto postupu je nanejvýš důležité náležitě dbát na důvěrnost. Pokud Komise rozhodne, že nastala mimořádná situace, měla by o tom řádně informovat Evropský parlament a Radu. |
| --- | --- |

(21)

Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Orgán by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  Se zřetelem k citlivosti tohoto problému by pravomoc rozhodnout, že nastala mimořádná situace, měla být
  svěřena Komisi,
  která by tak měla učinit z vlastní iniciativy nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB nebo orgánu ESMA. Pokud mají Evropský parlament, Rada, ESRP nebo Evropský orgán dohledu (ESA) za to, že vznik mimořádné situace je na obzoru, měly by kontaktovat Komisi. Při tomto postupu je nanejvýš důležité náležitě dbát na důvěrnost. Pokud Komise rozhodne, že nastala mimořádná situace, měla by o tom řádně informovat Evropský parlament a Radu.

| (22) | Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby orgán ESMA mohl závazně urovnávat spory mezi příslušnými vnitrostátními orgány, a to i v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné vnitrostátní orgány dosáhnout dohody.
  Pokud této dohody nedosáhnou, může orgán ESMA od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právem EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány.
  V případě nečinnosti dotčených vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít orgán ESMA pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo
  finančním institucím
  , a to v oblastech práva
  Unie
  , které se na tyto instituce přímo vztahují. |
| --- | --- |

(22)

Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby orgán ESMA mohl závazně urovnávat spory mezi příslušnými vnitrostátními orgány, a to i v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné vnitrostátní orgány dosáhnout dohody.
  Pokud této dohody nedosáhnou, může orgán ESMA od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právem EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány.
  V případě nečinnosti dotčených vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít orgán ESMA pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo
  finančním institucím
  , a to v oblastech práva
  Unie
  , které se na tyto instituce přímo vztahují.

| (22a) | Krize prokázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž pravomoc je omezena pouze na území příslušného členského státu, jednoznačně nestačí pro dohled nad finančními institucemi působícími přes hranice. |
| --- | --- |

(22a)

Krize prokázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž pravomoc je omezena pouze na území příslušného členského státu, jednoznačně nestačí pro dohled nad finančními institucemi působícími přes hranice.

| (22b) | Kromě toho „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva). |
| --- | --- |

(22b)

Kromě toho „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva).

| (22c) | Turnerova zpráva dospívá k závěru, že „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace“. |
| --- | --- |

(22c)

Turnerova zpráva dospívá k závěru, že „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace“.

| (22d) | Řešení „na úrovni jednotlivých států“ znamená, že hostitelská země bude mít právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností, a nikoli prostřednictvím poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu. |
| --- | --- |

(22d)

Řešení „na úrovni jednotlivých států“ znamená, že hostitelská země bude mít právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností, a nikoli prostřednictvím poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu.

| (22e) | Řešení „na evropské úrovni“ vyžaduje posílení orgánu ESMA v rámci kolegia orgánů dohledu v rámci a posílení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko. |
| --- | --- |

(22e)

Řešení „na evropské úrovni“ vyžaduje posílení orgánu ESMA v rámci kolegia orgánů dohledu v rámci a posílení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko.

| (23) | Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad
  finančními institucemi
  působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Orgán ESMA by měl
  hrát vůdčí úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráže důsledku odlišných postupů dohledu, jelikož mohou ohrozit finanční stabilitu, mimo jiné podporováním přesunu finančních činností do zemí, v nichž je dohled laxní. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“. |
| --- | --- |

(23)

Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad
  finančními institucemi
  působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Orgán ESMA by měl
  hrát vůdčí úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráže důsledku odlišných postupů dohledu, jelikož mohou ohrozit finanční stabilitu, mimo jiné podporováním přesunu finančních činností do zemí, v nichž je dohled laxní. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“.

| (23a) | Orgán ESMA a vnitrostátní orgány dohledu by měly posílit dohled nad finančními institucemi, které splňují kritéria systémového rizika, protože jejich úpadek by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(23a)

Orgán ESMA a vnitrostátní orgány dohledu by měly posílit dohled nad finančními institucemi, které splňují kritéria systémového rizika, protože jejich úpadek by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku.

| (23b) | Kritéria systémového rizika by mělo být stanovena se zřetelem k mezinárodním normám, zejména k těm, jež stanovila Rada pro finanční stabilitu, Mezinárodní měnový fond, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví (IAIS) a skupina G20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika. |
| --- | --- |

(23b)

Kritéria systémového rizika by mělo být stanovena se zřetelem k mezinárodním normám, zejména k těm, jež stanovila Rada pro finanční stabilitu, Mezinárodní měnový fond, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví (IAIS) a skupina G20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika.

| (23c) | Měl by být vytvořen rámec pro to, jak přistupovat k institucím v problematické situaci, s cílem stabilizovat je nebo je zlikvidovat, protože „bylo jednoznačně prokázáno, že při bankovní krizi jde vládě a společnosti vůbec o velmi mnoho, neboť taková situace může potenciálně ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (de Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro krizové řízení v případě finanční krize. Klíčovým prvkem krizového řízení je společný soubor pravidel a nástrojů řešení finanční krize (provádění opatření a finanční prostředky nutné k řešení krizí velkých, přeshraničních nebo vzájemně propojených institucí). |
| --- | --- |

(23c)

Měl by být vytvořen rámec pro to, jak přistupovat k institucím v problematické situaci, s cílem stabilizovat je nebo je zlikvidovat, protože „bylo jednoznačně prokázáno, že při bankovní krizi jde vládě a společnosti vůbec o velmi mnoho, neboť taková situace může potenciálně ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (de Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro krizové řízení v případě finanční krize. Klíčovým prvkem krizového řízení je společný soubor pravidel a nástrojů řešení finanční krize (provádění opatření a finanční prostředky nutné k řešení krizí velkých, přeshraničních nebo vzájemně propojených institucí).

| (23d) | Měl by být vytvořen Evropský fond pro pojištění vkladů, který by zajistil sdílenou odpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránil zájmy evropských vkladatelů a snížil náklady, které by museli nést daňoví poplatníci v případě systémové finanční krize. Fond na úrovni EU se jeví jako nejlepší způsob ochrany zájmů vkladatelů a nejlepší obrana proti narušení hospodářské soutěže. Je ovšem zřejmé, že přístupy EU jsou složitější a někteří z ostatních si chtějí zachovat své vnitrostátní systémy. Proto jako naprosté minimum musí orgán ESMA harmonizovat nejdůležitější prvky vnitrostátních systémů. Může také zajistit, aby finanční instituce musely platit pouze v jednom z těchto systémů. |
| --- | --- |

(23d)

Měl by být vytvořen Evropský fond pro pojištění vkladů, který by zajistil sdílenou odpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránil zájmy evropských vkladatelů a snížil náklady, které by museli nést daňoví poplatníci v případě systémové finanční krize. Fond na úrovni EU se jeví jako nejlepší způsob ochrany zájmů vkladatelů a nejlepší obrana proti narušení hospodářské soutěže. Je ovšem zřejmé, že přístupy EU jsou složitější a někteří z ostatních si chtějí zachovat své vnitrostátní systémy. Proto jako naprosté minimum musí orgán ESMA harmonizovat nejdůležitější prvky vnitrostátních systémů. Může také zajistit, aby finanční instituce musely platit pouze v jednom z těchto systémů.

| (23e) | Evropský fond pro stabilitu cenných papírů a trhů by měl financovat řádné následné či záchranné intervence pro finanční instituce, které se potýkají s problémy, jež by mohly ohrozit finanční stabilitu jednotného finančního trhu Unie. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků finančního sektoru. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy. |
| --- | --- |

(23e)

Evropský fond pro stabilitu cenných papírů a trhů by měl financovat řádné následné či záchranné intervence pro finanční instituce, které se potýkají s problémy, jež by mohly ohrozit finanční stabilitu jednotného finančního trhu Unie. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků finančního sektoru. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy.

| (24) | Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí,
  zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  . Nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo
  orgánu ESMA nebo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Orgán by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by určit a šířit osvědčené postupy ohledně delegování a dohod o delegování. |
| --- | --- |

(24)

Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí,
  zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  . Nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo
  orgánu ESMA nebo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Orgán by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by určit a šířit osvědčené postupy ohledně delegování a dohod o delegování.

| (25) | Orgán by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu. |
| --- | --- |

(25)

Orgán by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu.

| (26) | Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je vzájemné hodnocení. Orgán by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny. |
| --- | --- |

(26)

Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je vzájemné hodnocení. Orgán by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny.

| (27) | Orgán by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Unie
  v oblasti dohledu, zejména
  aby zajistil
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost orgánu ESMA by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(27)

Orgán by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Unie
  v oblasti dohledu, zejména
  aby zajistil
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost orgánu ESMA by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány.

| (28) | Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroobezřetnostní úrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Orgán by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl orgán
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost
  finančních institucí
  vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  Aby orgán ESMA řádně plnil své funkce, měl by provádět ekonomickou analýzu trhů a dopadu, který by mohl mít potenciální vývoj trhu. |
| --- | --- |

(28)

Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroobezřetnostní úrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Orgán by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl orgán
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost
  finančních institucí
  vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  Aby orgán ESMA řádně plnil své funkce, měl by provádět ekonomickou analýzu trhů a dopadu, který by mohl mít potenciální vývoj trhu.

| (29) | Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl orgán ESMA
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu a spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  . |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl orgán ESMA
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu a spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  .

| (30) | Orgán by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu posuzování fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2004/39/ES ve znění směrnice 2007/44/ES (34). |
| --- | --- |

(30)

Orgán by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu posuzování fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2004/39/ES ve znění směrnice 2007/44/ES (34).

| (31) | Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít orgán ESMA právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti účastníků finančního trhu, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a účastníkům trhu
  a zohledňují již existující statistické údaje
  . Orgán ESMA by
  však jako krajní řešení
  měl
  mít možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u účastníka
  finančního trhu, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat orgánu ESMA při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní práce na společných formátech výkaznictví. |
| --- | --- |

(31)

Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít orgán ESMA právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti účastníků finančního trhu, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a účastníkům trhu
  a zohledňují již existující statistické údaje
  . Orgán ESMA by
  však jako krajní řešení
  měl
  mít možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u účastníka
  finančního trhu, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat orgánu ESMA při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní práce na společných formátech výkaznictví.

| (31a) | Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (35) ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (36). |
| --- | --- |

(31a)

Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (35) ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (36).

| (32) | Pro zajištění plné efektivity fungování Evropského výboru pro systémová rizika a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi orgánem ESMA a Evropským výborem pro systémová rizika. Orgán ESMA
  a Evropský výbor pro systémová rizika by vzájemně měly
  sdílet všechny příslušné informace. Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile orgán ESMA nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od Evropského výboru pro systémová rizika varování či doporučení, měl by orgán ESMA ▐ zajistit následná opatření. |
| --- | --- |

(32)

Pro zajištění plné efektivity fungování Evropského výboru pro systémová rizika a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi orgánem ESMA a Evropským výborem pro systémová rizika. Orgán ESMA
  a Evropský výbor pro systémová rizika by vzájemně měly
  sdílet všechny příslušné informace. Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile orgán ESMA nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od Evropského výboru pro systémová rizika varování či doporučení, měl by orgán ESMA ▐ zajistit následná opatření.

| (33) | ▐ Orgán ESMA by měl vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhů regulačních norem, pokynů a doporučení by měl orgán ESMA provést studii dopadů.
  Z důvodu účinnosti by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů, kde budou účastníci finančního trhu
  Unie (zastupující rozdílné modely a typy finančních institucí a podniků,
  případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  malé a střední podniky, odbory, akademičtí pracovníci a
  spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé bankovních služeb včetně malých a středních podniků. Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu k ostatním skupinám uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo právními předpisy
  Unie
  . |
| --- | --- |

(33)

▐ Orgán ESMA by měl vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhů regulačních norem, pokynů a doporučení by měl orgán ESMA provést studii dopadů.
  Z důvodu účinnosti by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů, kde budou účastníci finančního trhu
  Unie (zastupující rozdílné modely a typy finančních institucí a podniků,
  případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  malé a střední podniky, odbory, akademičtí pracovníci a
  spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé bankovních služeb včetně malých a středních podniků. Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu k ostatním skupinám uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo právními předpisy
  Unie
  .

| (33a) | Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Tato nevýhoda by měla být vyvážena odpovídajícím financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů. |
| --- | --- |

(33a)

Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Tato nevýhoda by měla být vyvážena odpovídajícím financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů.

| (34) | Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného krizového řízení a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních účastníků finančního trhu, kteří jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce koordinována s rámcem HMU a jejími zásadami.
  Opatření orgánu ESMA v mimořádných situacích či při řešení problémů s dopadem na stabilitu
  finanční instituce
  by neměla
  výrazně
  ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu. |
| --- | --- |

(34)

Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného krizového řízení a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních účastníků finančního trhu, kteří jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce koordinována s rámcem HMU a jejími zásadami.
  Opatření orgánu ESMA v mimořádných situacích či při řešení problémů s dopadem na stabilitu
  finanční instituce
  by neměla
  výrazně
  ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu.

| (34a) | Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranné doložky členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

(34a)

Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranné doložky členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů.

| (34b) | Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, měl by být v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, Evropský parlament informován současně s orgánem ESMA, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Orgán ESMA by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba učinit. |
| --- | --- |

(34b)

Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, měl by být v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, Evropský parlament informován současně s orgánem ESMA, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Orgán ESMA by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba učinit.

| (35) | Při svém rozhodování by měl být orgán ESMA vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo příjemců rozhodnutí orgánu ESMA vyjádřit se. Akty orgánu ESMA tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  . |
| --- | --- |

(35)

Při svém rozhodování by měl být orgán ESMA vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo příjemců rozhodnutí orgánu ESMA vyjádřit se. Akty orgánu ESMA tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  .

| (36) | Hlavním rozhodovacím orgánem orgánu ESMA by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných orgánů v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda orgánu ESMA. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise, Evropského výboru pro systémová rizika a ▐
  Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro bankovnictví
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi, je vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou. |
| --- | --- |

(36)

Hlavním rozhodovacím orgánem orgánu ESMA by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných orgánů v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda orgánu ESMA. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise, Evropského výboru pro systémová rizika a ▐
  Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro bankovnictví
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi, je vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou.

| (36a) | Jako obecné pravidlo by rada orgánů dohledu měla přijímat svá rozhodnutí prostou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená Smlouvou o Evropské unii a Smlouvou o fungování Evropské unie a Protokolem č. 36 o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(36a)

Jako obecné pravidlo by rada orgánů dohledu měla přijímat svá rozhodnutí prostou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená Smlouvou o Evropské unii a Smlouvou o fungování Evropské unie a Protokolem č. 36 o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.

| (37) | Plnění poslání orgánu ESMA a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem by měla zajistit řídící rada složená z předsedy orgánu a zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky orgánu ESMA, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu. |
| --- | --- |

(37)

Plnění poslání orgánu ESMA a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem by měla zajistit řídící rada složená z předsedy orgánu a zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky orgánu ESMA, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu.

| (38) | Orgán ESMA by měl zastupovat předseda
  zaměstnaný na plný pracovní úvazek, kterého vybere Evropský parlament poté, co proběhne otevřené výběrové řízení uspořádané Komisí, a poté, co pro ni následně vypracuje užší seznam uchazečů
  . Řízení orgánu ESMA by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem. |
| --- | --- |

(38)

Orgán ESMA by měl zastupovat předseda
  zaměstnaný na plný pracovní úvazek, kterého vybere Evropský parlament poté, co proběhne otevřené výběrové řízení uspořádané Komisí, a poté, co pro ni následně vypracuje užší seznam uchazečů
  . Řízení orgánu ESMA by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem.

| (39) | Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím Evropského orgánu dohledu (Smíšeného výboru)
  (dále jen „Smíšený výbor“) a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor evropských orgánů dohledu by měl
  koordinovat funkce všech tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda Smíšeného výboru by měl být místopředsedou Evropského výboru pro systémová rizika. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců vyslaných ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu. |
| --- | --- |

(39)

Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím Evropského orgánu dohledu (Smíšeného výboru)
  (dále jen „Smíšený výbor“) a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor evropských orgánů dohledu by měl
  koordinovat funkce všech tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda Smíšeného výboru by měl být místopředsedou Evropského výboru pro systémová rizika. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců vyslaných ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu.

| (40) | Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá orgánem ESMA, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li orgán ESMA rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu účinnosti a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství. |
| --- | --- |

(40)

Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá orgánem ESMA, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li orgán ESMA rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu účinnosti a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství.

| (41) | Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost orgánu, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie
  , a to ze samostatného rozpočtového oddílu v jeho rámci
  .
  Na financování orgánu ESMA z prostředků Unie se musí dohodnout rozpočtový orgán v souladu s bodem 47 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

   (37)

  (IID).
  Na příspěvek
  Evropské unie
  by se měla vztahovat rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet je předmětem postupu udělování absolutoria. |
| --- | --- |

(41)

Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost orgánu, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie
  , a to ze samostatného rozpočtového oddílu v jeho rámci
  .
  Na financování orgánu ESMA z prostředků Unie se musí dohodnout rozpočtový orgán v souladu s bodem 47 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

   (37)

  (IID).
  Na příspěvek
  Evropské unie
  by se měla vztahovat rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet je předmětem postupu udělování absolutoria.

| (42) | Orgán ESMA by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (38). Orgán ESMA by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (39). |
| --- | --- |

(42)

Orgán ESMA by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (38). Orgán ESMA by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (39).

| (43) | Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance orgánu ESMA vztahovat služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (40). |
| --- | --- |

(43)

Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance orgánu ESMA vztahovat služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (40).

| (44) | Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace.
  Důvěrnost
  informací
  zpřístupněných orgánu ESMA a
  sdílených v rámci sítě
  by měla být předmětem přísných a účinných pravidel důvěrnosti
  . |
| --- | --- |

(44)

Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace.
  Důvěrnost
  informací
  zpřístupněných orgánu ESMA a
  sdílených v rámci sítě
  by měla být předmětem přísných a účinných pravidel důvěrnosti
  .

| (45) | Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (41) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (42), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (41) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (42), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.

| (46) | Pro zajištění transparentní činnosti orgánu ESMA by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (43). |
| --- | --- |

(46)

Pro zajištění transparentní činnosti orgánu ESMA by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (43).

| (47) | Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci orgánu ESMA v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře. |
| --- | --- |

(47)

Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci orgánu ESMA v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře.

| (48) | Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich s ohledem na rozsah opatření lépe dosáhnout na úrovni
  Evropské unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(48)

Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich s ohledem na rozsah opatření lépe dosáhnout na úrovni
  Evropské unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (49) | Orgán ESMA přebírá všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Mělo by tudíž být zrušeno rozhodnutí Komise 2009/77/ES ze dne 23. ledna 2009 o zřízení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry a příslušným způsobem pozměněno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
  č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009
  , kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (44). |
| --- | --- |

(49)

Orgán ESMA přebírá všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Mělo by tudíž být zrušeno rozhodnutí Komise 2009/77/ES ze dne 23. ledna 2009 o zřízení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry a příslušným způsobem pozměněno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
  č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009
  , kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (44).

| (50) | Je vhodné stanovit lhůtu pro uplatňování tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost orgánu ESMA na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry, |
| --- | --- |

(50)

Je vhodné stanovit lhůtu pro uplatňování tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost orgánu ESMA na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

ZŘÍZENÍ A PRÁVNÍ POSTAVENÍ

Článek 1

Zřízení a působnost

1.   Tímto nařízením se zřizuje
  Evropský orgán dohledu (
  Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
  )
  („orgán ESMA“).

2.   Orgán ESMA jedná
  v rámci pravomocí vyplývajících z tohoto nařízení a
  v rozsahu působnosti směrnice 97/9/ES, směrnice 98/26/ES, směrnice 2001/34/ES, směrnice 2002/47/ES, směrnice 2002/87/ES, směrnice 2003/6/ES, směrnice 2003/71/ES, ▐ směrnice 2004/39/ES, směrnice 2004/109/ES, ▐ směrnice 2009/65/ES
  a
  směrnice 2006/49/ES, ▐ aniž je dotčena pravomoc
  Evropského orgánu dohledu (
  Evropského orgánu pro bankovnictví
  )
  , pokud jde o obezřetnostní dohled ▐, směrnice ... [budoucí směrnice AIFM] a nařízení
  (ES) č. 1060/2009 a relevantních částí směrnice 2005/60/ES a směrnice 2002/65/ES do té míry, do jaké se tyto akty vztahují na podniky poskytující investiční služby nebo na subjekty kolektivního investování obchodující se svými podíly nebo akciemi a na příslušné orgány vykonávající nad nimi dohled,
  včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí založených na těchto aktech, a jakéhokoli dalšího
  právního aktu Unie
  , který orgánu ESMA uděluje úkoly.

2a.
     
  Orgán ESMA jedná rovněž v oblasti činností, na které se vztahují právní předpisy uvedené v odstavci 2, včetně záležitostí, které se týkají správy společností, auditů a finančního výkaznictví, pokud je taková činnost orgánu ESMA nezbytná k zajištění účinného a jednotného uplatňování právních předpisů uvedených v odstavci 2.

3.   Ustanoveními tohoto nařízení nejsou dotčeny pravomoci Komise zajistit dodržování práva
  Unie
  , zejména podle
  článku 258
  Smlouvy
  o fungování Evropské unie
  .

4.   Cílem orgánu ESMA je
  chránit veřejný zájem tím, že bude přispívat ke krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé stabilitě a efektivitě finančního systému, a to pro hospodářství Unie, její občany a podniky
  .
  Orgán ESMA přispívá:
  i) k lepšímu fungování vnitřního trhu, včetně především
  řádné
  , účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu, ▐ iii) k zajištění integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, iv) ▐ k posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni, v)
  k zabránění regulační arbitráži a k napomáhání rovným podmínkám hospodářské soutěže, vi) zajištění toho, aby investování a podstupování dalších rizik bylo odpovídajícím způsobem regulováno a bylo předmětem odpovídajícího dohledu, a vii) ke zlepšení ochrany spotřebitele. Pro tyto účely
  přispívá orgán ESMA k zajištění jednotného, účinného a efektivního uplatňování
  právních aktů Unie uvedených v odstavci 2
  tím, že podporuje sbližování dohledu a předkládá stanoviska Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
  a provádí ekonomické analýzy trhů s cílem podpořit dosažení cíle orgánu ESMA
  .

Při plnění úkolů, které mu ukládá toto nařízení, věnuje orgán ESMA zvláštní pozornost jakémukoli systémovému riziku, které představují účastníci trhu, jejichž úpadek může ohrozit fungování finančního sytému nebo reálné ekonomiky.

Pří plnění svých úkolů jedná orgán ESMA nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie.

Článek 1a

Evropský systém finančního dohledu

1.
     
  Orgán ESMA je součástí Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS). Hlavním cílem ESFS je zajistit, aby právní předpisy platné pro finanční odvětví byly náležitě uplatňovány v zájmu zachování finanční stability a zajištění důvěry ve finanční systém jako celek a dostatečné ochrany spotřebitelů finančních služeb.

2.
     
  ESFS má tyto členy:

| a) | Evropský výbor pro systémová rizika pro účely plnění úkolů uvedených v nařízení (EU) č. .../2010 (ESRB) a v tomto nařízení; |
| --- | --- |

a)

Evropský výbor pro systémová rizika pro účely plnění úkolů uvedených v nařízení (EU) č. .../2010 (ESRB) a v tomto nařízení;

| b) | orgán ESMA; |
| --- | --- |

b)

orgán ESMA;

| c) | Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- |

c)

Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA];

| d) | Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

d)

Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA];

| e) | Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor) pro účely plnění úkolů stanovených v článcích 40 až 43 (dále jen „Smíšený výbor“); |
| --- | --- |

e)

Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor) pro účely plnění úkolů stanovených v článcích 40 až 43 (dále jen „Smíšený výbor“);

| f) | orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- |

f)

orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA];

| g) | Komise pro účely plnění úkolů uvedených v článcích 7 a 9. |
| --- | --- |

g)

Komise pro účely plnění úkolů uvedených v článcích 7 a 9.

3.
     
  Orgán ESMA prostřednictvím Smíšeného výboru pravidelně a úzce spolupracuje s Evropským výborem pro systémová rizika i s Evropským orgánem dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a s Evropským orgánem dohledu (bankovnictví), zajišťuje s nimi meziodvětvovou jednotnost činnosti a vyjednává společné postoje v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty a v dalších meziodvětvových otázkách.

4.
     
  Podle zásady loajální spolupráce v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii jednotliví členové ESFS spolupracují na základě důvěry a plného vzájemného respektu, zejména při zajišťování náležité vzájemné výměny náležitých a spolehlivých informací.

5.
     
  Orgány dohledu, které jsou součástí ESFS, mají povinnost provádět dohled nad finančními institucemi působícími v Unii v souladu s právními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

Článek 1b

Orgány uvedené v čl. 1a odst. 2 se ze své činnosti zodpovídají Evropskému parlamentu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

| 1) | „účastníkem finančního trhu“ rozumí jakákoli osoba, na niž se vztahuje požadavek daný právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2 nebo vnitrostátním právem provádějícím uvedené právní předpisy
  ; |
| --- | --- |

1)

„účastníkem finančního trhu“ rozumí jakákoli osoba, na niž se vztahuje požadavek daný právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2 nebo vnitrostátním právem provádějícím uvedené právní předpisy
  ;

| 2) | „příslušnými orgány“rozumějí příslušné orgány nebo orgány dohledu tak, jak jsou vymezeny právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2.
  S ohledem na směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES se „příslušnými orgány“ rozumějí orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany podniků poskytujících finanční služby a subjektů kolektivního investování obchodujících se svými podíly nebo akciemi. Pokud jde o systémy pro odškodnění investorů, příslušnými orgány se rozumějí subjekty,
  které spravují vnitrostátní systémy pro odškodnění podle směrnice 97/9/ES,
  nebo, pokud je činnost systému pro odškodnění investorů řízena soukromou společností, orgán veřejné moci vykonávající dohled nad těmito systémy podle uvedené směrnice
  . |
| --- | --- |

2)

„příslušnými orgány“rozumějí příslušné orgány nebo orgány dohledu tak, jak jsou vymezeny právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2.
  S ohledem na směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES se „příslušnými orgány“ rozumějí orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany podniků poskytujících finanční služby a subjektů kolektivního investování obchodujících se svými podíly nebo akciemi. Pokud jde o systémy pro odškodnění investorů, příslušnými orgány se rozumějí subjekty,
  které spravují vnitrostátní systémy pro odškodnění podle směrnice 97/9/ES,
  nebo, pokud je činnost systému pro odškodnění investorů řízena soukromou společností, orgán veřejné moci vykonávající dohled nad těmito systémy podle uvedené směrnice
  .

Článek 3

Právní postavení

1.   Orgán ESMA je institucí
  Unie
  s právní subjektivitou.

2.   V každém členském státě požívá orgán ESMA nejširšího rozsahu právní způsobilosti stanovené vnitrostátním právem pro právnické osoby. Může zejména nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a účastnit se soudních řízení.

3.   Orgán ESMA zastupuje předseda.

Článek 4

Složení

Orgán ESMA tvoří:

| 1) | rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28; |
| --- | --- |

1)

rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28;

| 2) | správní rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32; |
| --- | --- |

2)

správní rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32;

| 3) | předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33; |
| --- | --- |

3)

předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33;

| 4) | výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38; |
| --- | --- |

4)

výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38;

| 5) | odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46. |
| --- | --- |

5)

odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46.

Článek 5

Sídlo

Orgán ESMA má sídlo
  ve Frankfurtu
  .

Může mít zastoupení v nejdůležitějších finančních centrech Evropské unie
  .

KAPITOLA II

ÚKOLY A PRAVOMOCI ORGÁNU ESMA

Článek 6

Úkoly a pravomoci orgánu ESMA

1.   Orgán ESMA má následující úkoly:

| a) | přispívat k vytváření kvalitních společných norem a zásad regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  právních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

přispívat k vytváření kvalitních společných norem a zásad regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  právních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| b) | přispívat k jednotnému uplatňování
  právních aktů Unie
  , zejména tak, že přispívá ke společné kultuře dohledu, zajišťuje jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  právních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňuje regulační arbitráži, zprostředkovává a urovnává spory mezi příslušnými orgány,
  zajišťuje účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťuje
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích; |
| --- | --- |

b)

přispívat k jednotnému uplatňování
  právních aktů Unie
  , zejména tak, že přispívá ke společné kultuře dohledu, zajišťuje jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  právních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňuje regulační arbitráži, zprostředkovává a urovnává spory mezi příslušnými orgány,
  zajišťuje účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťuje
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích;

| c) | stimulovat a
  podporovat delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány; |
| --- | --- |

c)

stimulovat a
  podporovat delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány;

| d) | úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB; |
| --- | --- |

d)

úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB;

| e) | organizovat a
  provádět srovnávací
  analýzy
  činnosti příslušných orgánů,
  včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu; |
| --- | --- |

e)

organizovat a
  provádět srovnávací
  analýzy
  činnosti příslušných orgánů,
  včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu;

| f) | sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti; |
| --- | --- |

f)

sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti;

| fa) | provádět ekonomické analýzy trhů s cílem informovat orgán ESMA při plnění jeho funkcí; |
| --- | --- |

fa)

provádět ekonomické analýzy trhů s cílem informovat orgán ESMA při plnění jeho funkcí;

| fb) | posilovat ochranu vkladatelů a investorů; |
| --- | --- |

fb)

posilovat ochranu vkladatelů a investorů;

| fc) | pomáhat řešit kritickou situaci přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko podle článku 12b, řízení a provádění všech včasných zásahů, řešení krizí nebo insolvenčních postupů v případě těchto institucí, a to prostřednictvím útvaru pro řešení krizí podle článku 12c; |
| --- | --- |

fc)

pomáhat řešit kritickou situaci přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko podle článku 12b, řízení a provádění všech včasných zásahů, řešení krizí nebo insolvenčních postupů v případě těchto institucí, a to prostřednictvím útvaru pro řešení krizí podle článku 12c;

| g) | plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení nebo
  v právních aktech Unie
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

g)

plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení nebo
  v právních aktech Unie
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| ga) | vykonávat dohled nad těmi účastníky finančního trhu, kteří nepodléhají dohledu příslušných orgánů; |
| --- | --- |

ga)

vykonávat dohled nad těmi účastníky finančního trhu, kteří nepodléhají dohledu příslušných orgánů;

| gb) | na svých internetových stránkách zveřejňovat a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, zejména v rámci své působnosti informace o registrovaných účastnících finančního trhu, s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace
  . |
| --- | --- |

gb)

na svých internetových stránkách zveřejňovat a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, zejména v rámci své působnosti informace o registrovaných účastnících finančního trhu, s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace
  .

| gc) | přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry; |
| --- | --- |

gc)

přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry;

2.   Pro dosažení úkolů stanovených v odstavci 1 orgán ESMA disponuje pravomocemi stanovenými tímto nařízením, zejména pravomocí:

| a) | vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7; |
| --- | --- |

a)

vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7;

| aa) | vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e; |
| --- | --- |

aa)

vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e;

| b) | vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8; |
| --- | --- |

b)

vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8;

| c) | vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3; |
| --- | --- |

c)

vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3;

| d) | přijímat individuální rozhodnutí určená příslušným orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11; |
| --- | --- |

d)

přijímat individuální rozhodnutí určená příslušným orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11;

| e) | přijímat individuální rozhodnutí určená účastníkům finančního trhu v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4; |
| --- | --- |

e)

přijímat individuální rozhodnutí určená účastníkům finančního trhu v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4;

| f) | vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19. |
| --- | --- |

f)

vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19.

| fa) | shromažďovat nezbytné informace o účastnících finančního trhu podle článku 20; |
| --- | --- |

fa)

shromažďovat nezbytné informace o účastnících finančního trhu podle článku 20;

| fb) | vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici účastníků finančního trhu a na ochranu spotřebitele; |
| --- | --- |

fb)

vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici účastníků finančního trhu a na ochranu spotřebitele;

| fc) | zajišťovat databázi registrovaných účastníků finančního trhu v rámci své pravomoci a – v případech vymezených v právních předpisech uvedených v čl. 1 odst. 2 – na centrální úrovni; |
| --- | --- |

fc)

zajišťovat databázi registrovaných účastníků finančního trhu v rámci své pravomoci a – v případech vymezených v právních předpisech uvedených v čl. 1 odst. 2 – na centrální úrovni;

| fd) | vytvořit regulační normu stanovující minimální informace, které musí orgán ESMA obdržet o transakcích a účastnících trhu a o tom, jak má být koordinován sběr těchto informací a jak budou propojeny stávající databáze v jednotlivých státech, aby se zajistilo, aby měl orgán ESMA vždy přístup k relevantním a potřebným informacím týkajícím se transakcí a trhu. |
| --- | --- |

fd)

vytvořit regulační normu stanovující minimální informace, které musí orgán ESMA obdržet o transakcích a účastnících trhu a o tom, jak má být koordinován sběr těchto informací a jak budou propojeny stávající databáze v jednotlivých státech, aby se zajistilo, aby měl orgán ESMA vždy přístup k relevantním a potřebným informacím týkajícím se transakcí a trhu.

3.   Orgán ESMA vykonává veškeré výlučné pravomoci dohledu nad subjekty s působností
  v celé Unii
  nebo hospodářskou činností s působností
  v celé Unii
  , které mu jsou svěřeny
  právními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.

3a.
     
  Za účelem výkonu svých výlučných pravomocí dohledu podle odstavce 3
  disponuje orgán ESMA odpovídajícími pravomocemi pro vyšetřování a prosazování, jak je uvedeno v příslušných právních předpisech, i pro případné vyměřování poplatků.
  Orgán ESMA při výkonu svých povinností úzce spolupracuje s příslušnými orgány a využívá jejich zkušeností, zařízení a pravomocí.

Článek 6a

Ochrana spotřebitele a finanční činnost

1.
     
  S cílem posilovat ochranu vkladatelů a investorů hraje orgán ESMA vůdčí úlohu při prosazování transparentnosti, jednoduchosti a spravedlivosti na trhu s finančními produkty nebo službami na celém jednotném trhu, a to mj. tím, že

| i) | shromažďuje informace o spotřebitelských trendech, analyzuje je a podává o nich zprávy, |
| --- | --- |

i)

shromažďuje informace o spotřebitelských trendech, analyzuje je a podává o nich zprávy,

| ii) | zkoumá a koordinuje iniciativy v oblasti finanční gramotnosti a vzdělávání, |
| --- | --- |

ii)

zkoumá a koordinuje iniciativy v oblasti finanční gramotnosti a vzdělávání,

| iii) | vytváří standardy vzdělávání pro finanční sektor, |
| --- | --- |

iii)

vytváří standardy vzdělávání pro finanční sektor,

| iv) | přispívá k vytvoření společných pravidel pro zveřejňování, a |
| --- | --- |

iv)

přispívá k vytvoření společných pravidel pro zveřejňování, a

| v) | posuzuje především přístupnost, dostupnost a úvěrové náklady pro domácnosti a podniky, zejména malé a střední podniky. |
| --- | --- |

v)

posuzuje především přístupnost, dostupnost a úvěrové náklady pro domácnosti a podniky, zejména malé a střední podniky.

2.
     
  Orgán ESMA sleduje nové a stávající finanční činnosti a může přijímat pokyny a doporučení s cílem podpořit bezpečnost a řádné fungování trhů a sbližování regulační praxe.

3.
     
  Orgán ESMA může také vydávat varování v případě, že určitá finanční činnost představuje vážnou hrozbu pro plnění úkolů stanovených v čl. 1 odst. 4.

4.
     
  Orgán ESMA zřídí jako nedílnou součást své struktury výbor pro finanční inovace, v jehož rámci budou všechny relevantní příslušné vnitrostátní orgány dohledu společně pracovat na tom, aby dospěly ke koordinovanému přístupu v otázce toho, jak z hlediska regulace a dohledu přistupovat k novým a inovativním finančním činnostem, a poskytovaly v této věci poradenství Evropskému parlamentu, Radě a Evropské komisi.

5.
     
  Orgán ESMA může dočasně zakázat nebo omezit některé druhy finančních činností, které ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, v případech uvedených a za podmínek stanovených v právních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, nebo, bude-li to nutné, v případě mimořádné situace v souladu s článkem 10 a za podmínek v něm stanovených.

Orgán ESMA takové rozhodnutí pravidelně a včas přezkoumává.

Orgán ESMA může rovněž posuzovat, zda je třeba zakázat nebo omezit některé druhy finančních činností, a pokud to třeba je, informovat o tom Komisi s cílem usnadnit přijetí takového zákazu nebo omezení.

Článek 7

Regulační technické
  normy

1.   
  Evropský parlament a Rada mohou delegovat na Komisi pravomoci přijímat regulační technické normy podle článku 290 Smlouvy o fungování EU s cílem zajistit jednotnou harmonizaci
  v oblastech konkrétně stanovených právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2.
  Tyto normy jsou technické a nepředstavují strategická rozhodnutí nebo politické volby a jejich obsah je přesně vymezen právními akty, z nichž vycházejí. Návrhy regulačních technických norem vypracovává orgán ESMA a předkládá je
  Komisi ke schválení.
  Pokud orgán ESMA nepředloží Komisi návrh ve lhůtě stanovené v právním předpisu uvedeném v čl. 1 odst. 2, může regulační technickou normu přijmout Komise.

1a.
     
  Předtím, než je předloží Komisi,
  ▐ uspořádá orgán ESMA otevřené veřejné konzultace o
  regulačních
  technických normách a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů
  , ledaže by takové konzultace a analýzy byly nepřiměřené z hlediska oblasti působnosti a dopadu dotčených regulačních technických norem nebo vzhledem k obzvláštní naléhavosti dané věci
  .
  Orgán ESMA rovněž požádá o stanovisko nebo poradenství skupinu zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů podle článku 22.

1b.
     
  Jakmile Komise obdrží od orgánu ESMA návrhy regulačních technických
  norem
  , okamžitě je zašle Evropskému parlamentu a Radě
  . Komise může tuto lhůtu prodloužit o jeden měsíc. Komise může schválit návrhy technických norem pouze částečně nebo v pozměněném znění, jestliže to vyžaduje zájem
  Unie
  .

▐

Článek 7a

Neschválení nebo pozměnění návrhu regulačních norem

1.
     
  Pokud má Komise v úmyslu nepotvrdit návrh regulačních technických norem nebo je potvrdit zčásti nebo se změnami, zašle návrh zpět orgánu ESMA a navrhne odůvodněné změny.

2.
     
  Ve lhůtě šesti týdnů může orgán ESMA pozměnit návrhy regulačních technických norem na základě změn navržených Komisí a opětovně je Komisi předložit ke schválení. Orgán ESMA o svém rozhodnutí informuje Evropský parlament, Radu a Komisi.

3.
     
  Pokud orgán ESMA nesouhlasí s rozhodnutím Komise o zamítnutí nebo změně jeho původních návrhů, Evropský parlament nebo Rada mohou nejpozději do jednoho měsíce vyzvat příslušného komisaře a předsedu orgánu ESMA, aby se zúčastnili zvláštní schůze příslušného výboru Evropského parlamentu nebo Rady a představili a vysvětlili své odlišné názory.

Článek 7b

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 7 jsou svěřeny Komisi na dobu čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o období stejné délky, pokud je Evropský parlament nebo Rada podle článku 7c nezruší.

2.
     
  Jakmile Komise přijme regulační technickou normu, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

3.
     
  Ve zprávě uvedené v čl. 35 odst. 2 předseda orgánu ESMA informuje Evropský parlament a Radu o regulačních normách, jež byly schváleny, a o tom, které příslušné orgány je neplní.

Článek 7c

Námitky proti regulačním technickým normám

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti regulační technické normě vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy Komise normu oznámila. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady lze tuto lhůta prodloužit o další tři měsíce.

2.
     
  Regulační technická norma se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada Komisi sdělí, že nehodlají vznést žádné námitky. Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada námitku k regulační technické normě, je tato norma zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

3.
     
  Poté, co Komise předloží návrh, mohou Evropský parlament a Rada přijmout anticipované a podmíněné prohlášení o nevyslovení námitek, které vstupuje v platnost, jakmile Komise přijme regulační normu bez změny návrhu.

4.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou proti regulační technické normě námitku, nevstoupí tato norma v platnost. Orgán, který vznese námitku, uvede v souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie důvody pro vznesení námitky k aktu v přenesené pravomoci.

Článek 7d

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v článku 7 může zrušit Evropský parlament nebo Rada.

2.
     
  Rozhodnutím o zrušení je přenesení pravomocí ukončení.

3.
     
  Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede, kterých pravomocí k přijetí regulačních technických norem by se zrušení mohlo týkat.

Článek 7e

Prováděcí technické normy

1.
     
  Pokud Evropský parlament a Rada v případech, kdy jsou zapotřebí jednotné podmínky provádění právně závazných aktů Unie v oblastech výslovně určených v právním předpisu uvedeném v čl. 1 odst. 2, přenesou na Komisi pravomoci k přijetí prováděcích technických norem podle článku 291 Smlouvy o fungování Evropské unie, použijí se tato ustanovení:

| a) | pokud v souladu s výše uvedeným právním předpisem orgán ESMA předkládá Komisi návrhy prováděcích technických morem, musí mít tyto normy technickou povahu, nesmí obsahovat politické volby a musí být omezeny na stanovení podmínek uplatnění právně závazných aktů Unie; |
| --- | --- |

a)

pokud v souladu s výše uvedeným právním předpisem orgán ESMA předkládá Komisi návrhy prováděcích technických morem, musí mít tyto normy technickou povahu, nesmí obsahovat politické volby a musí být omezeny na stanovení podmínek uplatnění právně závazných aktů Unie;

| b) | pokud orgán ESMA ve lhůtě stanovené v právním předpise uvedeném v čl. 1 odst. 2 nepředloží Komisi návrh nebo pokud orgán ESMA nepředloží Komisi návrh ve lhůtě uvedené v žádosti, kterou Komisi zaslala orgánu ESMA v souladu s článkem 19, může Komise přijmout prováděcí technickou normu pomocí prováděcího aktu. |
| --- | --- |

b)

pokud orgán ESMA ve lhůtě stanovené v právním předpise uvedeném v čl. 1 odst. 2 nepředloží Komisi návrh nebo pokud orgán ESMA nepředloží Komisi návrh ve lhůtě uvedené v žádosti, kterou Komisi zaslala orgánu ESMA v souladu s článkem 19, může Komise přijmout prováděcí technickou normu pomocí prováděcího aktu.

2.
     
  Před předložením návrhu Komisi uspořádá orgán ESMA otevřené veřejné konzultace o prováděcích technických normách a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů, pokud takové konzultace a analýzy nejsou nepřiměřené z hlediska oblasti působnosti a dopadu daných technických norem a pokud věc není obzvláště naléhavá.

Orgán ESMA rovněž požádá o stanovisko nebo poradenství skupinu zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů podle článku 22.

3.
     
  Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem Komisi ke schválení v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie a současně je předloží Evropskému parlamentu a Radě.

4.
     
  Komise rozhodne o tom, zda návrhy prováděcích technických norem schválí, do tří měsíců od jejich obdržení. Komise může tuto lhůtu prodloužit o jeden měsíc. Komise může schválit návrhy norem pouze částečně nebo v pozměněném znění, jestliže to vyžaduje zájem Unie.

Ve všech případech, kdy Komise přijímá prováděcí technické normy, které se liší od návrhu prováděcí technické normy předloženého orgánem ESMA, sdělí tuto skutečnost Evropskému parlamentu a Radě.

5.
     
  Komise tyto normy přijímá v podobě nařízení nebo rozhodnutí, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Pokyny a doporučení

1.
     S cílem zavést jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v rámci ESFS a zajistit společné, soudržné a jednotné uplatňování právních předpisů
  Unie
  vydává orgán ESMA pokyny a doporučení určená příslušným orgánům či účastníkům finančního trhu.

1a.
     
  Orgán ESMA uspořádá ve vhodných případech otevřené veřejné konzultace o pokynech a doporučeních a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů. Orgán ESMA rovněž ve vhodných případech požádá o stanovisko nebo poradenství skupinu zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů uvedenou v článku 22. Tyto konzultace, analýzy, stanoviska a poradenství musí být přiměřené rozsahu, povaze a dopadům daných pokynů nebo doporučení.

2.
     Příslušné orgány a
  účastníci finančního trhu
  vynaloží veškeré úsilí, aby tyto pokyny a doporučení plnily.

Do dvou měsíců od vydání pokynů nebo doporučení každý příslušný vnitrostátní orgán potvrdí, zda má v úmyslu tyto pokyny nebo doporučení plnit. V případě, že je
  příslušný orgán
  plnit nehodlá
  ,
  informuje o tom orgán ESMA s uvedením důvodů. Orgán ESMA tyto důvody zveřejní.

Pokud příslušný orgán neplní určitý pokyn nebo doporučení, orgán ESMA tuto skutečnost zveřejní.

Orgán ESMA může v konkrétním případě rozhodnout, že důvody neplnění určitého pokynu nebo doporučení sdělené příslušným orgánem zveřejní. Příslušný orgán je o takovém zveřejnění předem informován.

Pokud to daný pokyn nebo doporučení vyžadují, účastníci finančního trhu každoročně předkládají jednoznačné a podrobné zprávy, zda tento pokyn nebo doporučení plní.

2a.
     
  Ve zprávě uvedené v čl. 28 odst. 4a předseda orgánu ESMA informuje Evropský parlament, Radu a Komisi o vydaných pokynech a doporučeních a o tom, který příslušný orgán je neplní, a jakým způsobem hodlá orgán ESMA zajistit, aby v budoucnu uvedený příslušný orgán jeho doporučení a pokyny dodržoval.

Článek 9

Porušení práva Unie

1.   Jestliže příslušný orgán neuplatňuje
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2
  nebo je uplatňuje způsobem, který se jeví být v rozporu s právem Unie, včetně regulačních technických norem a prováděcích technických norem vytvořených v souladu s článkem 7 a 7e
  , zejména jestliže nezajistí, aby účastník finančního trhu plnil požadavky stanovené těmito právními předpisy, má orgán ESMA pravomoci stanovené v odstavcích 2, 3 a 6 tohoto článku.

2.   Na žádost jednoho nebo více příslušných orgánů, Komise,
  Evropského parlamentu, Rady, skupiny zainteresovaných stran v oblasti cenných papírů a trhů
  nebo z vlastní iniciativy a po sdělení dotčenému příslušnému orgánu může orgán ESMA provádět šetření
  údajného porušení nebo neuplatňování
  práva Unie.

2a.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 20, poskytne příslušný orgán orgánu ESMA neprodleně veškeré informace, které orgán ESMA považuje za nezbytné pro své šetření.

3.   Orgán ESMA může nejpozději do dvou měsíců od zahájení šetření vydat dotčenému příslušnému orgánu doporučení, ve kterém stanoví opatření nezbytná pro zajištění souladu s právem
  Unie
  .

Do deseti pracovních dnů od obdržení doporučení příslušný orgán informuje orgán ESMA o krocích, které přijal nebo které plánuje přijmout pro zajištění souladu s právem Společenství.

4.   Jestliže příslušný orgán nezajistí soulad s právem
  Unie
  do jednoho měsíce ode dne, kdy obdrží doporučení orgánu ESMA, může Komise po uvědomění ze strany orgánu ESMA nebo z vlastního podnětu
  vydat formální stanovisko
  , kterým bude po příslušném orgánu, aby přijal opatření nezbytná pro soulad s právem Evropské unie.
  Ve formálním stanovisku Komise se zohlední doporučení orgánu ESMA.

Komise
  vydá toto formální stanovisko
  nejpozději do tří měsíců od přijetí doporučení. Tuto lhůtu může Komise o jeden měsíc prodloužit.

▐

Orgán ESMA a příslušné orgány poskytnou Komisi všechny nezbytné informace.

5.   Do deseti pracovních dnů od obdržení
  formálního stanoviska
  podle odstavce 4 příslušný orgán informuje Komisi a orgán ESMA o krocích, které podnikl nebo které hodlá podniknout
  , aby vyhověl formálnímu stanovisku
  Komise.

6.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví
  formálnímu stanovisku
  uvedenému v odstavci 4 ▐ ve lhůtě v něm uvedené a je-li nutné včas napravit neplnění ▐, aby byly zachovány nebo obnoveny neutrální podmínky pro konkurenci na trhu nebo aby se zajistilo správné fungování a integrita finančního systému, může orgán ESMA v případě, že se příslušné požadavky právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na účastníky finančního trhu
  podle legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2
  , přijmout individuální rozhodnutí určené účastníku finančního trhu, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jeho povinností podle práva
  Unie
  , včetně případného ukončení konkrétního jednání.

Rozhodnutí orgánu ESMA musí být v souladu s
  formálním stanoviskem vydaným
  Komisí podle odstavce 4.

7.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 6 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti.

Při přijímání
  opatření ▐
  souvisejících s otázkami
  , které jsou předmětem
  formálního stanoviska podle odstavce 4 nebo
  rozhodnutí podle odstavce 6 musí
  příslušné orgány jednat v souladu s tímto formálním stanoviskem nebo rozhodnutím
  .

7a.
     
  Ve své zprávě podle čl. 28 odst. 4a orgán ESMA uvede, které vnitrostátní orgány a účastníci finančního trhu nesplnily formální stanoviska a rozhodnutí uvedená v odstavcích 4 a 6.

Článek 10

Opatření v mimořádných situacích

1.   V případě nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému
  Evropské unie
  nebo jeho části,
  orgán ESMA aktivně podporuje, a pokud je to pokládáno za nutné, rovněž koordinuje veškerá opatření přijatá dotyčnými příslušnými vnitrostátními orgány dohledu
  .

Aby mohl orgán ESMA vykonávat svou podpůrnou a koordinační roli, musí jej dotyčné příslušné vnitrostátní orgány dohledu plně informovat o relevantním vývoji a zvát v roli pozorovatele na veškerá důležitá zasedání.

1a.
     
  Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu, Radu, ESRB nebo orgánu ESMA přijmout rozhodnutí adresované orgánu ESMA, v němž určí existenci mimořádné situace pro účely tohoto nařízení. Komise přezkoumává toto rozhodnutí jednou za měsíc, a jakmile to je vhodné, vyhlásí ukončení mimořádné situace.

Pokud Komise určí existenci mimořádné situace, neprodleně o tom informuje Evropský parlament a Radu.

2.   Jestliže Komise přijala rozhodnutí podle
  odstavce 1a,
  může orgán ESMA
  za výjimečných okolností, kdy jsou nutná koordinovaná opatření ze strany orgánů členských států v zájmu řešení nepříznivého vývoje, který by mohl v Evropské unii vážně narušit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému nebo jeho části,
  přijímat individuální rozhodnutí, která budou po příslušných orgánech vyžadovat přijetí nezbytných opatření v souladu s právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2 s cílem řešit
  takový vývoj, a
  to tak, že zajistí, aby účastníci finančního trhu a příslušné orgány plnili požadavky stanovené těmito právními předpisy.

3.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí orgánu ESMA uvedenému v odstavci 2 ve lhůtě stanovené tímto rozhodnutím, může orgán ESMA v případě, že se příslušné požadavky
  stanovené v legislativních aktech
  uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na účastníky finančního trhu, přijmout individuální rozhodnutí určené účastníku finančního trhu, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jeho povinností podle těchto právních předpisů, včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 3 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti.

Jakékoliv opatření příslušných orgánů související se
  otázkami
  , které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 2 nebo 3, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

Článek 11

Urovnávání sporů mezi příslušnými orgány

1.   Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 9, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či nečinností jiného příslušného orgánu v oblastech, ve kterých
  legislativní
  uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování příslušných orgánů z více než jednoho členského státu,
  zaujme
  orgán ESMA z
  vlastního podnětu
  nebo na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů
  vedoucí postavení při poskytování
  pomoci orgánům dosáhnout dohody postupem podle
  odstavců 2 až 4
  .

2.   Orgán ESMA stanoví časovou lhůtu pro smírčí jednání mezi příslušnými orgány, přičemž vezme v úvahu veškeré související časové lhůty stanovené
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2 a složitost a naléhavost záležitosti.
  Orgán ESMA vystupuje v této fázi jako zprostředkovatel.

3.   Jestliže do uplynutí lhůty pro smírčí jednání nedosáhnou dotčené příslušné orgány dohody,
  přijme
  orgán ESMA v
  souladu s postupem uvedeným v čl. 29 odst. 1 třetím pododstavci
  rozhodnutí o
  urovnání sporu
  , v němž po nich bude požadovat přijetí konkrétních opatření v souladu s právem
  Unie závazné pro příslušné orgány
  .

4.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 Smlouvy o fungování EU
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí orgánu ESMA, a tedy nezajistí, aby účastník finančního trhu plnil požadavky, které se na něj přímo vztahují podle
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, ▐ orgán ESMA
  přijme
  individuální rozhodnutí určené účastníku finančního trhu, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jeho povinností podle práva Společenství, včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4a.
     
  Rozhodnutí přijatá podle odstavce 4 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti. Jakékoliv opatření příslušných orgánů související se skutečnostmi, které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 3 nebo 4, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

4b.
     
  Ve své zprávě podle čl. 35 odst. 2 informuje předseda o otázkách, v nichž došlo mezi příslušnými orgány ke sporu, o dosažených dohodách a o rozhodnutí ohledně urovnání takových sporů.

Článek 11a

Urovnávání sporů mezi příslušnými orgány v různých odvětvích

Smíšený výbor urovná v souladu s postupem stanoveným v článcích 11 a 42 spory, k nimž může dojít mezi příslušnými orgány v různých odvětvích uvedenými v čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení a nařízení (ES) č. .../2010 [EBA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA].

Článek 12

Kolegia orgánů dohledu

1.   Orgán ESMA přispívá k podpoře a
  monitorování
  účinného
  , účelného a
  jednotného fungování kolegií orgánů dohledu
  podle směrnice 2006/48/ES a
  prosazuje jednotnost uplatňování
  práva Unie
  mezi nimi.
  Zaměstnanci orgánu ESMA musí být připraveni účastnit se jakýchkoli činností, včetně šetření na místě, které společně připraví dva nebo více příslušných orgánů.

2.   Orgán ESMA
  řídí
  dle vlastního uvážení ▐ kolegia orgánů dohledu. Pro
  tyto
  účely
  orgán ESMA
  považuje za „příslušný orgán“ ve smyslu příslušných právních předpisů ▐.
  Přinejmenším:

| a) | shromažďuje a sdílí veškeré související informace v běžných i naléhavých situacích, které usnadní práci kolegií orgánů dohledu, a zřizuje a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou informace přístupné příslušným orgánům v kolegiích orgánů dohledu; |
| --- | --- |

a)

shromažďuje a sdílí veškeré související informace v běžných i naléhavých situacích, které usnadní práci kolegií orgánů dohledu, a zřizuje a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou informace přístupné příslušným orgánům v kolegiích orgánů dohledu;

| b) | iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí – zejména institucí uvedených v článku 12b – vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

b)

iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí – zejména institucí uvedených v článku 12b – vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.

| c) | připravuje a řídí dohled při probíhající činnosti i v naléhavých situacích, včetně hodnocení rizik, kterým čelí nebo mohou čelit finanční instituce; a dále |
| --- | --- |

c)

připravuje a řídí dohled při probíhající činnosti i v naléhavých situacích, včetně hodnocení rizik, kterým čelí nebo mohou čelit finanční instituce; a dále

| d) | dohlíží na činnost příslušných orgánů. |
| --- | --- |

d)

dohlíží na činnost příslušných orgánů.

3a.
     
  Orgán ESMA může vydávat regulační a prováděcí normy, pokyny a doporučení přijatá na základě článků 7, 7e a 8 s cílem harmonizovat fungování dohledu a osvědčené postupy přijímané kolegii orgánů dohledu. Orgány schvalují písemné dohody pro fungování každého kolegia tak, aby bylo zajištěno jednotné fungování všech kolegií.

3b.
     
  Právně závazná role zprostředkovatele by měla umožnit orgánu ESMA řešit neshody mezi příslušnými orgány postupem uvedeným v článku 11. V případě, že v rámci příslušného kolegia orgánů dohledu nebylo možné dosáhnout dohody, může orgán ESMA přijmout rozhodnutí v oblasti dohledu, jež budou přímo použitelná na dotčenou instituci.

Článek 12a

Obecná ustanovení

1.
     
  Orgán ESMA věnuje zvláštní pozornost a řeší rizika rozvratu finančních služeb, který (i) je způsoben narušením celého finančního systému nebo jeho částí a (ii) může mít závažné negativní důsledky pro vnitřní trh a reálnou ekonomiku (systémové riziko). Všechny druhy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou být do jisté míry systémově důležité.

2.
     
  Orgán ESMA vypracuje ve spolupráci s Evropským výborem pro systémová rizika společný soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů („přehled ukazatelů rizik“), na jejichž základě bude přeshraničním účastníkům finančního trhu uvedeným v článku 12b přidělováno hodnocení bonity. Toto hodnocení je pravidelně revidováno s cílem přihlédnout k podstatným změnám v rizikovém profilu instituce. Hodnocení bonity má zásadní význam pro rozhodnutí o přímém dohledu nebo zásahu v nezdravé instituci.

3.
     
  Aniž by tím byly dotčeny legislativní akty uvedené v čl. 1 odst. 2, předloží orgán ESMA v případě potřeby další návrhy regulačních a prováděcích norem, pokynů a doporučení pro instituce uvedené v článku 12b.

4.
     
  Orgán ESMA uplatní dohled nad přeshraničními institucemi, které mohou představovat systémové riziko podle článku 12b. V takových případech jedná orgán ESMA prostřednictvím příslušných orgánů.

5.
     
  Orgán ESMA zřídí útvar pro řešení krizí, jejímž posláním je uvést do praxe jasně definované řízení, postup řešení krize od včasného zásadu do vyřešení a insolvenční postup a řídit tyto postupy.

Článek 12b

Určení přeshraničních účastníků finančního trhu, kteří by mohly představovat systémové riziko

1.
     
  Rada orgánů dohledu může po konzultaci s ESRB v souladu s postupem stanoveným v čl. 29 odst. 1 určit přeshraniční účastníky finančního trhu, kteří mohou být kvůli systémovému riziku podrobeny přímému dohledu ze strany orgánu ESMA nebo přiděleny útvaru pro řešení krizí uvedenému v článku 12c.

2.
     
  Kritéria pro určování těchto účastníků finančního trhu jsou v souladu s kritérii Rady pro finanční stabilitu (FSB), Mezinárodního měnového fondu (MMF) a Banky pro mezinárodní platby (BIS).

Článek 12c

Útvar pro řešení krizí

1.
     
  Útvar pro řešení krizí udržuje finanční stabilitu a minimalizuje možnost přenosu nákazy z institucí v problematické situaci určených v článku 12b na zbytek systému a ekonomiku jako celek a omezuje náklady pro daňové poplatníky, přičemž dodržuje zásadu proporcionality a hierarchii věřitelů a zaručuje rovné přeshraniční podmínky.

2.
     
  Útvar pro řešení krizí může mít oprávnění vykonávat činnost uvedenou v odstavci 1 s cílem rehabilitovat instituce v obtížné situaci nebo rozhodovat o likvidaci institucí, které nejsou životaschopné (rozhodující pro omezení morálního hazardování). Kromě jiných kroků by mohl vyžadovat úpravu výše kapitálu či likvidity, změnit kombinaci činností, zlepšit postupy, jmenovat či vyměnit management, doporučit záruky, půjčky a pomoc v oblasti likvidity, úplný či částečný prodej, vytvořit banku s dobrými / špatnými aktivy nebo strukturu zvláštního určení (bridge bank), vyměnit pohledávky za akcie (s náležitým snížením) nebo instituci převést na instituci s přechodným veřejným vlastnictvím.

3.
     
  Útvar pro řešení krizí se skládá z odborníků jmenovaných radou orgánů dohledu, kteří mají znalosti a zkušenost s restrukturalizací, stabilizací podniků a likvidací finančních institucí.

Článek 12d

Evropský systém režimů zajištění investic

1.
     
  Orgán ESMA přispívá k posilování vnitrostátních systémů pro odškodnění investorů (ICS) tím, že zajišťuje jejich přiměřené financování z příspěvků od finančních institucí, včetně účastníků trhu se sídlech ve třetích zemích, a poskytuje vysokou úroveň ochrany všem investorům v harmonizovaném rámci v celé Unii, čímž není narušena stabilizační ochranná úloha systémů vzájemných garancí, pokud jsou tyto systémy v souladu s normami Unie.

2.
     
  Článek 8 o pravomocích orgánu ESMA přijímat pokyny a doporučení se použije na systémy pro odškodnění investorů.

3.
     
  Komise může přijmout regulační a prováděcí technické normy dle specifikací stanovených v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 v souladu s postupem stanoveným v článcích 7 až 7d tohoto nařízení.

Článek 12e

Evropský systém pro řešení sporů a financování

1.
     
  Zřizuje se Evropský fond pro stabilitu cenných papírů a trhů za účelem posílení internalizace nákladů finančního systému a pomoci při řešení krizí u přeshraničních účastníku finančního trhu, kteří čelí potížím. Účastníci finančního trhu, kteří působí pouze v jednom členském státě, mají možnost se k fondu připojit. Evropský fond pro stabilitu cenných papírů a trhů přijme vhodná opatření, kterými zabrání, aby dostupnost pomoci vedla k morálnímu hazardování.

2.
     
  Evropský fond pro stabilitu cenných papírů a trhů se financuje přímými příspěvky od všech přeshraničních účastníků trhu určených podle článku 12b a od subjektů, které se rozhodly účastnit se systému podle odstavce 1. Tyto příspěvky jsou přiměřené míře rizika, které jednotliví účastníci finančního trhu představují. Požadovaná výše příspěvků zohlední širší hospodářskou situaci, např. schopnost poskytovat půjčky průmyslu a malým a středním podnikům, a potřebu účastníků finančního trhu držet kapitál s ohledem na další regulatorní a obchodní požadavky.

3.
     
  Evropský fond pro stabilitu řídí rada, kterou jmenuje orgán ESMA na dobu pěti let. Členové rady jsou vybíráni ze zaměstnanců navržených vnitrostátními orgány. Fond rovněž vytvoří poradní výbor, jehož členy bez hlasovacího práva jsou rovněž zástupci účastníků finančního trhu, kteří se na fondu účastní. Rada fondu může navrhnout, aby orgán ESMA zadal řízení své likvidity renomovaným institucím (např. EIB). Tyto finanční prostředky by měly být investovány do bezpečných a likvidních nástrojů.

Článek 13

Delegování úkolů a povinností

1.   Příslušné orgány dohledu mohou
  se souhlasem pověřené osoby
  delegovat úkoly a povinnosti
  na orgán ESMA
  nebo na jiné příslušné orgány
  za podmínek uvedených v tomto článku. Členské státy mohou stanovit na delegování povinností zvláštní požadavky, které musí být splněny předtím, než příslušné orgány uzavřou takové dohody, a které mohou omezit rozsah svěřených úkolů a povinnosti na to, co je nezbytné pro účinný dohled nad přeshraničními účastníky finančních trhů nebo jejich skupinami.

2.   Orgán ESMA
  podporuje a usnadňuje
  delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány tak, že označí úkoly a povinnosti, které mohou být delegovány nebo prováděny společně, a prosazuje osvědčené postupy.

2a.
     
  Delegace povinností vede k přerozdělení pravomocí stanovených v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2. Postup, prosazování a správní a soudní přezkum týkající se svěřených povinností se řídí právem pověřeného orgánu.

3.   Příslušné orgány informují orgán ESMA o dohodách o delegování, které chtějí uzavřít. Tyto dohody uzavřou s účinností nejdříve jeden měsíc poté, kdy je o nich orgán ESMA informován.

Orgán ESMA může předložit stanovisko k plánované dohodě do jednoho měsíce ode dne, kdy je o ní informován.

Orgán ESMA vhodným způsobem zveřejní dohodu o delegování uzavřenou mezi příslušnými orgány, aby o ní byly řádně informovány všechny dotčené strany.

Článek 14

Společná kultura dohledu

1.   Orgán ESMA hraje aktivní úlohu při budování společné evropské kultury dohledu a jednotných zásad dohledu a při zajišťování jednotných postupů a přístupů v rámci
  celé Evropské unie a
  vykonává alespoň následující činnosti:

| a) | předkládá stanoviska příslušným orgánům; |
| --- | --- |

a)

předkládá stanoviska příslušným orgánům;

| b) | prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech Společenství; |
| --- | --- |

b)

prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech Společenství;

| c) | přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv a
  mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a; |
| --- | --- |

c)

přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv a
  mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a;

| d) | přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních a prováděcích
  technických norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných orgánem ESMA a v případě potřeby navrhuje změny; |
| --- | --- |

d)

přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních a prováděcích
  technických norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných orgánem ESMA a v případě potřeby navrhuje změny;

| e) | zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje. |
| --- | --- |

e)

zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje.

2.   Orgán ESMA může případně vyvíjet nové praktické nástroje, včetně nástrojů sbližování, na podporu společných přístupů a postupů v oblasti dohledu.

Článek 15

Srovnávací hodnocení činnosti příslušných orgánů

1.   Orgán ESMA pravidelně
  organizuje a
  provádí srovnávací hodnocení některých nebo všech činností příslušných orgánů, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých hodnocených orgánů.
  Při provádění srovnávacích hodnocení se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení týkající se dotyčného příslušného orgánu.

2.   Srovnávací hodnocení mimo jiné zahrnuje posouzení:

| a) | přiměřenosti ▐ uspořádání v
  oblasti zdrojů a řízení
  , financování a odborných znalostí zaměstnanců příslušného orgánu, s důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních technických a prováděcích technických standardů uvedených v článcích 7 a 7e a legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu; |
| --- | --- |

a)

přiměřenosti ▐ uspořádání v
  oblasti zdrojů a řízení
  , financování a odborných znalostí zaměstnanců příslušného orgánu, s důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních technických a prováděcích technických standardů uvedených v článcích 7 a 7e a legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu;

| b) | úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie a
  při výkonu dohledu, včetně
  regulativních a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ; |
| --- | --- |

b)

úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie a
  při výkonu dohledu, včetně
  regulativních a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ;

| c) | osvědčených postupů vyvinutých příslušnými orgány, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné příslušné orgány. |
| --- | --- |

c)

osvědčených postupů vyvinutých příslušnými orgány, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné příslušné orgány.

| d) | účinnosti a stupně konvergence dosažené s ohledem na prosazování ustanovení přijatých v rámci provádění práva Unie, včetně administrativních opatření a sankcí použitých proti odpovědným osobám v případě, že tato ustanovení byla porušena. |
| --- | --- |

d)

účinnosti a stupně konvergence dosažené s ohledem na prosazování ustanovení přijatých v rámci provádění práva Unie, včetně administrativních opatření a sankcí použitých proti odpovědným osobám v případě, že tato ustanovení byla porušena.

3.   Na základě srovnávacího hodnocení může orgán ESMA vydávat ▐ příslušným orgánům
  pokyny
  doporučení v
  souladu s článkem 8. Orgán ESMA přihlédne při přípravě návrhu regulačních technických nebo prováděcích technických norem v souladu s články 7 až 7e k výsledku srovnávacího hodnocení. Příslušné orgány se snaží řídit se radami orgánu ESMA. Jestliže se příslušný orgán těmito radami neřídí, sdělí orgánu ESMA důvody tohoto jednání.

Orgán ESMA zpřístupní veřejnosti osvědčené postupy, které lze v těchto vzájemných hodnoceních určit. Veškeré ostatní výsledky srovnávacích hodnocení mohou být zveřejněny na základě dohody s příslušným orgánem, který je předmětem srovnávacího hodnocení.

Článek 16

Funkce koordinace

Orgán ESMA plní obecnou úlohu koordinátora mezi příslušnými orgány, včetně případů, kdy by nepříznivý vývoj mohl potenciálně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  .

Orgán ESMA podporuje koordinovanou reakci
  Unie
  , mimo jiné tak, že:

| 1) | usnadňuje výměnu informací mezi příslušnými orgány; |
| --- | --- |

1)

usnadňuje výměnu informací mezi příslušnými orgány;

| 2) | určuje rozsah, a
  pokud je to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným příslušným orgánům; |
| --- | --- |

2)

určuje rozsah, a
  pokud je to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným příslušným orgánům;

| 3) | na žádost příslušných orgánů nebo z vlastního podnětu
  provádí nezávazná zprostředkování
  , aniž je tím dotčen článek 11; |
| --- | --- |

3)

na žádost příslušných orgánů nebo z vlastního podnětu
  provádí nezávazná zprostředkování
  , aniž je tím dotčen článek 11;

| 4) | neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci; |
| --- | --- |

4)

neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci;

| 4a) | přijímá veškerá vhodná opatření, pokud dojde k vývoji, který může ohrozit fungování finančních trhů, s cílem usnadnit koordinaci činnosti dotčených příslušných orgánů; |
| --- | --- |

4a)

přijímá veškerá vhodná opatření, pokud dojde k vývoji, který může ohrozit fungování finančních trhů, s cílem usnadnit koordinaci činnosti dotčených příslušných orgánů;

| 4b) | shromažďuje na jednom místě informace, které obdržel od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 na základě povinností podávat zprávy o regulaci v případě institucí působících ve více než jednom členském státě. Orgán ESMA tyto informace sdílí s ostatními dotčenými příslušnými orgány. |
| --- | --- |

4b)

shromažďuje na jednom místě informace, které obdržel od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 na základě povinností podávat zprávy o regulaci v případě institucí působících ve více než jednom členském státě. Orgán ESMA tyto informace sdílí s ostatními dotčenými příslušnými orgány.

Článek 17

Posuzování tržního vývoje

1.   Orgán ESMA sleduje a posuzuje tržní vývoj v oblasti své působnosti a v případě nutnosti informuje Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropský orgán pro bankovnictví, ESRB a Evropský parlament, Radu a Komisi o souvisejících trendech na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizicích a zranitelných místech.
  Orgán ESMA do svého hodnocení zahrne ekonomickou analýzu trhů, na nichž účastníci finančního trhu působí, a hodnocení dopadů možného vývoje trhu na ně.

1a.
     Ve spolupráci s ESRB orgán ESMA v rámci
  celé Unie
  iniciuje a koordinuje posuzování odolnosti klíčových účastníků finančního trhu vůči nepříznivému tržnímu vývoji. K tomuto účelu vyvine následující metodiky a přístupy, které budou následně používat příslušné orgány:

| a) | společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční situaci klíčového účastníka finančního trhu; |
| --- | --- |

a)

společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční situaci klíčového účastníka finančního trhu;

| b) | společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti ▐ účastníků finančního trhu. |
| --- | --- |

b)

společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti ▐ účastníků finančního trhu.

| ba) | společné metodiky pro posuzování vlivu určitých produktů nebo distribučních procesů na finanční situaci účastníků finančního trhu a na informování vkladatelů, investorů a zákazníků. |
| --- | --- |

ba)

společné metodiky pro posuzování vlivu určitých produktů nebo distribučních procesů na finanční situaci účastníků finančního trhu a na informování vkladatelů, investorů a zákazníků.

2.   Aniž by byly dotčeny úkoly ESRB stanovené v nařízení (ES) č. .../2010 [ESRB], předkládá orgán ESMA tato posouzení trendů, možných rizik a zranitelných míst v oblasti své působnosti Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB alespoň jednou ročně a v případě nutnosti častěji.

Orgán ESMA zahrne do posouzení i klasifikaci hlavních rizik a zranitelných míst a v případě nutnosti doporučí preventivní opatření či opatření k nápravě.

3.   Orgán ESMA zajistí odpovídající pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst úzkou spoluprací s Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro bankovnictví
  prostřednictvím smíšeného výboru.

Článek 18

Mezinárodní vztahy

1.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci orgánů
  Unie a členských států
  , může orgán ESMA navazovat kontakty a uzavírat administrativní dohody s
  orgány dohledu
  , mezinárodními organizacemi a správními orgány třetích zemí.
  Takové dohody nevytváří právní závazky vůči Evropské unii a jejím členským státům ani nebrání členským státům a jejich příslušným orgánům v uzavírání dvoustranných nebo vícestranných ujednání se třetími zeměmi.

2.
     Orgán ESMA napomáhá při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích v souladu s
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.

3.
     
  Orgán ESMA ve své zprávě podle čl. 28 odst. 4a uvede administrativní dohody s mezinárodními organizacemi či správními orgány třetích zemí a pomoc poskytnutou při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti.

Článek 19

Další úkoly

1.   Na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo z vlastní iniciativy může orgán ESMA předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi stanoviska ke všem otázkám souvisejícím s jeho oblastí působnosti.

1a.
     
  Pokud orgán ESMA ve lhůtě stanovené v právním předpise uvedeném v čl. 1 odst. 2 nepředloží návrh regulační nebo prováděcí technické normy nebo pokud tato lhůta nebyla stanovena, Komise si může takový návrh vyžádat a stanovit lhůtu pro jeho předložení.

Komise může s ohledem na naléhavost dané záležitosti požádat o to, aby byl návrh regulační nebo prováděcí technické normy předložen před uplynutím lhůty stanovené v právním předpise uvedeném v čl. 1 odst. 2. V tomto případě Komise uvede vhodné důvody.

2.   Pokud jde o obezřetnostní posuzování fúzí a nabývání účastí v
  oblasti působnosti
  směrnice 2007/44/ES,
  jež podle této směrnice vyžaduje konzultace mezi příslušnými orgány ze dvou nebo více členských států
  , může orgán ESMA ▐ na žádost
  jednoho z dotčených
  příslušných orgánů vydat a zveřejnit stanovisko k obezřetnostnímu posouzení
  , pokud nejde o kritéria uvedená v čl. 19a odst. 1 písm. e) směrnice 2006/48/ES. Stanovisko se vydá neprodleně, a v každém případě před uplynutím lhůty pro posuzování v souladu se směrnicí 2007/44/ES.
  Článek 20 se použije v
  oblastech, ve kterých může orgán ESMA vydávat stanovisko.

Článek 20

Shromažďování informací

1.   Příslušné orgány ▐ členských států poskytnou orgánu ESMA na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro plnění jeho povinností stanovených tímto nařízením,
  pokud má adresát legální přístup k příslušným údajům a pod podmínkou, že žádost o informace je přiměřená povaze příslušné povinnosti.

1a.
     Orgán ESMA může také požádat o předkládání informací v pravidelných intervalech.
  Tyto žádosti používají pokud možno jednotné formáty pro podávání informací.

1b.
     
  Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu může orgán ESMA poskytnout jakékoli informace, které jsou nezbytné k tomu, aby příslušný orgán mohl plnit své povinnosti v souladu s povinností zachovávat služební tajemství stanovenou v odvětvových právních předpisech a v článku 56.

1c.
     
  Dříve než si orgán ESMA vyžádá informace podle tohoto článku, zohlední za účelem zamezení duplikaci poskytování informací veškeré stávající statistiky, které vytváří, šíří a rozvíjí Evropský statistický systém a Evropský systém centrálních bank.

2.   Jestliže informace nejsou k dispozici nebo je příslušné orgány a jiné orgány veřejné správy členských států neposkytnou včas, může orgán ESMA předložit
  řádně odůvodněnou
  žádost
  ostatním orgánům dohledu, ministerstvu financí, pokud má toto ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace, centrální bance nebo statistickému úřadu dotyčného členského státu.

2a.
     
  Pokud informace nejsou k dispozici nebo nejsou poskytnuty včas v souladu s odstavci 1, 1a, 1b, 1c nebo 2, může orgán ESMA předložit řádně odůvodněnou žádost přímo příslušným účastníkům finančních trhů. Odůvodněná žádost obsahuje vysvětlení, proč jsou údaje týkající se příslušných jednotlivých účastníků finančních trhů nezbytné.

Orgán ESMA informuje dotyčné příslušné orgány o žádostech podle odstavců 2 a 2a.

Na žádost orgánu ESMA jsou příslušné orgány ▐ orgánu ESMA při shromažďování těchto informací nápomocny.

3.   Orgán ESMA může používat důvěrné informace získané
  podle tohoto článku
  pouze pro účely plnění svých povinností stanovených tímto nařízením.

Článek 21

Vztah s ESRB

1.   Orgán
  ESMA úzce a pravidelně
  spolupracuje s ESRB.

2.   Orgán ESMA ▐ pravidelně ESRB předkládá aktualizované informace nutné pro plnění jeho úkolů. Jakékoli údaje nutné pro plnění těchto úkolů, které nejsou poskytovány v souhrnné nebo obecné podobě, neprodleně poskytne ESRB na jeho odůvodněnou žádost, jak je stanoveno v článku [15] nařízení (
  EU
  ) č. .../
  2010
  [ESRB].
  Orgán ESMA ve spolupráci s ESRB stanoví vhodné vnitřní postupy pro předávání důvěrných informací, zejména pokud jde o jednotlivé účastníky finančního trhu.

3.   Po obdržení varování a doporučení ESRB uvedených v článku [16] nařízení (ES) č. .../2010 [ESRB] zajistí orgán ESMA odpovídající následné kroky podle odstavce 4 a 5.

4.   Jakmile orgán ESMA obdrží od ESRB jemu určené varování nebo doporučení, svolá neprodleně zasedání rady orgánů dohledu a posoudí důsledky tohoto varování nebo doporučení pro plnění svých úkolů.

Na základě odpovídajícího rozhodovacího postupu rozhodne o opatřeních, která přijme v souladu s pravomocemi, jimiž disponuje podle tohoto nařízení, aby vyřešil problémy uvedené ve varováních a doporučeních.

Jestliže orgán ESMA doporučení nevyhoví, vysvětlí
  Evropskému parlamentu, Radě a
  ESRB důvody pro toto jednání.

5.   Jestliže orgán ESMA obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené příslušnému vnitrostátnímu orgánu dohledu, využije v případě nutnosti pravomocí, kterými disponuje podle tohoto nařízení, aby zajistil včasné následné kroky.

Jestliže příjemce doporučení ESRB nemá v úmyslu doporučení vyhovět, informuje o tom radu orgánů dohledu a projedná s ní důvody pro tuto nečinnost.

Když příslušný orgán informuje
  Radu a
  ESRB podle článku [17] nařízení (
  EU
  ) č. .../2010 [ESRB], vezme při tom patřičně v úvahu názory rady orgánů dohledu.

6.   Při plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením orgán ESMA v nejvyšší možné míře přihlíží k varováním a doporučením ESRB.

Článek 22

Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů

1.   
  Pro usnadnění
  konzultací se zúčastněnými stranami v oblastech souvisejících s úkoly orgánu ESMA se zřizuje skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů.
  Se skupinou zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů se konzultují opatření přijatá v souladu s článkem 7 o regulačních technických normách a prováděcích technických normách a v míře, v níž se netýkají jednotlivých účastníků finančního trhu, s článkem 8 o pokynech a doporučeních. Pokud musí být přijaty naléhavé kroky a konzultace není možná, je skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů co nejdříve informována.

Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů zasedá alespoň čtyřikrát ročně.

2.   Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů sestává ze 30 členů, kteří rovnoměrně zastupují
  investiční instituce působící v Unii, zástupce jejich zaměstnanců
  , jakož i spotřebitele, ▐ uživatele finančních služeb a
  představitele malých a středních podniků
  .
  Nejméně pět jejích členů tvoří nezávislí špičkoví akademičtí pracovníci. Počet členů zastupujících účastníky finančního trhu nesmí překročit deset.

3.   Členy skupiny zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů jmenuje rada orgánů dohledu orgánu ESMA na návrh příslušných zúčastněných stran.

Při svém rozhodování zajistí rada orgánů dohledu v největším možném rozsahu odpovídající geografickou rovnováhu a
  rovné zastoupení mužů a žen i
  zúčastněných stran z
  celé Evropské unie.

4.
     Orgán ESMA
  předává skupině
  zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů
  veškeré nezbytné informace a zajistí jí
  potřebnou podporu sekretariátu.

Pro členy skupiny zúčastněných stran zastupující neziskové organizace bude stanovena adekvátní náhrada. Skupina může zřizovat pracovní skupiny pro technické otázky.
  Funkční období členů skupiny zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů trvá dva a půl roku a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.

Členové mohou ve funkci působit dvě po sobě jdoucí funkční období.

5.   Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů může předkládat stanoviska orgánu ESMA a poskytovat mu poradenství ve všech otázkách souvisejících s úkoly orgánu ESMA
  se zvláštním zaměřením na úkoly uvedené v článcích 7 až 7e a článcích 8, 14, 15 a 17.

6.   Skupina zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů přijme svůj jednací řád
  na základě dohody dvoutřetinové většiny členů
  .

7.   Orgán ESMA zveřejní stanoviska a rady skupiny zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů a výsledky konzultací s touto skupinou.

Článek 23

Ochranná opatření

1.   ▐ Jestliže se členský stát domnívá, že rozhodnutí přijaté podle
  čl. 10 odst. 2 nebo
  článku 11 má
  přímý a významný
  vliv na jeho fiskální povinnosti, oznámí
  tuto skutečnost
  orgánu ESMA, Komisi a
  Evropskému parlamentu
  do
  deseti pracovních dnů
  ode dne, kdy je rozhodnutí orgánu ESMA sděleno příslušnému orgánu.
  Ve svém oznámení uvede členský stát odůvodnění a poskytne posouzení dopadu s ohledem na to, do jaké míry rozhodnutí ovlivňuje jeho fiskální povinnosti.

2.   ▐ Do jednoho měsíce od oznámení členského státu orgán ESMA informuje členský stát, zda své rozhodnutí potvrzuje, nebo jej pozměňuje, či ruší.

Jestliže orgán ESMA své rozhodnutí potvrdí
  nebo pozmění
  , rozhodne Rada ▐ o tom, zda se rozhodnutí orgánu ESMA potvrzuje, nebo ruší.
  Rozhodnutí potvrdit rozhodnutí orgánu ESMA se přijímá prostou většinou členů. Rozhodnutí zrušit rozhodnutí orgánu ESMA se přijímá kvalifikovanou většinou členů. V žádném z uvedených případů se nebere v úvahu hlasování dotčených členů.

3.   ▐ Jestliže Rada
  nerozhodne v případě článku 10
  do deseti pracovních dnů a v
  případě článku 11 do jednoho měsíce,
  považuje se rozhodnutí orgánu ESMA za potvrzené.

3a.
     
  Vede-li rozhodnutí přijaté podle článku 10 k využití fondu zřízeného podle článku 12d nebo 12e, členské státy mohou Radu nevyzvat k potvrzení nebo zrušení rozhodnutí přijatého orgánem ESMA.

Článek 24

Rozhodovací postupy

1.   Před přijetím rozhodnutí podle
  tohoto nařízení
  oznámí orgán ESMA příjemci rozhodnutí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, ve které může příjemce rozhodnutí vyjádřit své stanovisko v dané záležitosti, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost,
  složitost a možné důsledky této
  záležitosti.
  To platí obdobně pro doporučení uvedená v čl. 9 odst. 4.

2.   Rozhodnutí orgánu ESMA obsahuje důvody, ze kterých vychází.

3.   Příjemci rozhodnutí orgánu ESMA jsou informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

4.   Jestliže orgán ESMA přijme rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 nebo 3, v odpovídajících intervalech toto rozhodnutí přezkoumává.

5.   Rozhodnutí přijatá orgánem ESMA podle článků 9, 10 a 11 se zveřejňují, přičemž se uvádí totožnost dotčeného příslušného orgánu nebo účastníka finančních trhů a hlavní obsah rozhodnutí,
  pokud takové zveřejnění není v rozporu s oprávněným zájmem
  účastníků finančních trhů na ochraně jejich obchodního tajemství a
  nemůže závažným způsobem ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému nebo jeho části v Evropské unii
  .

KAPITOLA III

ORGANIZACE

Oddíl 1

Rada orgánů dohledu

Článek 25

Složení

1.   Rada orgánů dohledu má tyto členy:

| a) | předsedu, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

a)

předsedu, který nemá hlasovací právo,

| b) | vedoucí
  představitele vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných za dohled nad účastníky finančních trhů v
  každém členském státě,
  kteří se osobně setkávají nejméně dvakrát za rok; |
| --- | --- |

b)

vedoucí
  představitele vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných za dohled nad účastníky finančních trhů v
  každém členském státě,
  kteří se osobně setkávají nejméně dvakrát za rok;

| c) | jednoho zástupce Komise, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

c)

jednoho zástupce Komise, který nemá hlasovací právo,

| d) | jednoho zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

d)

jednoho zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo,

| e) | jednoho zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo. |
| --- | --- |

e)

jednoho zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo.

1a.
     
  Rada orgánů dohledu svolává nejméně dvakrát ročně schůzi se skupinou zúčastněných stran v oblasti cenných papírů a trhů.

2.   Každý příslušný orgán
  odpovídá
  za jmenování náhradníka na vysoké úrovni
  ze svého orgánu
  , který může nahradit člena rady orgánů dohledu uvedeného v odst. 1 písm. b) v případě, že se tento člen nemůže zasedání rady orgánů dohledu zúčastnit.

2a.
     
  V členských státech, v nichž existuje více než jeden orgán odpovídající za dohled podle tohoto nařízení, se tyto orgány dohodnou na společném zástupci. Pokud však věc projednávaná radou orgánů dohledu nespadá do příslušnosti vnitrostátního orgánu zastupovaného členem podle odst. 1 písm. b), takový člen může být doprovázen zástupcem z příslušného vnitrostátního orgánu, který nemá hlasovací právo.

3.   Pro účely postupu podle směrnice 97/9/ES může být člen rady orgánů dohledu podle odst. 1 písm. b) v případě potřeby doprovázen zástupcem dotčených orgánů, které v každém členském státě spravují systémy
  záruk pro investory
  , přičemž tento zástupce nemá hlasovací právo.

4.   Rada orgánů dohledu může podle vlastního rozhodnutí připustit účast pozorovatelů.

Zasedání rady orgánů dohledu se může zúčastnit výkonný ředitel, přičemž nemá hlasovací právo.

Článek 26

Vnitřní výbory a odborné skupiny

1.   Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory nebo odborné skupiny ke konkrétním úkolům, které vykonává, a může stanovit delegování určitých jednoznačně definovaných úkolů a rozhodnutí na interní výbory nebo odborné skupiny, na řídící radu nebo na předsedu.

2.   Pro účely článku 11 svolá rada orgánů dohledu
  nezávislou
  odbornou skupinu, která
  má vyvážené složení, aby mohla
  pomoci spor
  nestranně
  urovnat, přičemž tuto skupinu budou tvořit předseda a dva členové rady orgánů dohledu, kteří nezastupují příslušné orgány, jež jsou účastníky sporu a
  jež nemají žádný zájem na konfliktu ani přímé vazby na dotyčné příslušné orgány.

2a.
     
  S výhradou čl. 11 odst. 2 odborná skupina navrhne rozhodnutí ke konečnému přijetí radou orgánů dohledu postupem podle čl. 29 odst. 1 třetího pododstavce.

2b.
     
  Rada orgánů dohledu přijme jednací řád odborné skupiny uvedené v článku 2.

Článek 27

Nezávislost

Při provádění úkolů stanovených tímto nařízením vystupují předseda a členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně
  výlučně v
  zájmu
  Unie jako celku a
  nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat členy rady orgánů dohledu při výkonu jejich úkolů.

Článek 28

Úkoly

1.   Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu ESMA a přijímá rozhodnutí podle kapitoly II.

2.   Rada orgánů dohledu přijímá stanoviska, doporučení a rozhodnutí a vydává rady podle kapitoly II.

3.   Rada orgánů dohledu jmenuje předsedu.

4.   Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu řídící rady pracovní program orgánu ESMA pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

4a.
     
  Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu řídící rady výroční zprávu o činnosti orgánu ESMA, včetně informací o plnění úkolů předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7 a do 15. června každého roku ji předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejňuje.

5.   Rada orgánů dohledu přijme víceletý pracovní program orgánu ESMA a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Víceletý pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

6.   Rada orgánů dohledu
  přijímá rozpočet
  podle článku 49.

7.   Rada orgánů dohledu uplatňuje disciplinární pravomoci vůči předsedovi a výkonnému řediteli a může je odvolat z funkce podle čl. 33 odst. 5 v případě předsedy a čl. 36 odst. 5 v případě výkonného ředitele.

Článek 29

Rozhodování

1.   Rada orgánů dohledu
  přijímá rozhodnutí
  prostou většinou
  svých
  členů
  podle zásady, že každý člen má jeden hlas
  .

Pokud jde o akty uvedené v článcích 7 a 8 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle kapitoly VI a odchylně od prvního pododstavce, rada orgánů dohledu přijímá rozhodnutí kvalifikovanou většinou svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a článkem 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a k SFEU.

Pokud jde o rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3, rozhodnutí navržená odbornou skupinou se v případě rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu považují za přijatá, jsou-li schválena prostou většinou členů rady orgánů dohledu, ledaže by je zamítli členové zastupující blokační menšinu hlasů ve smyslu čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a článku 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a k SFEU.

U všech ostatních rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3 se rozhodnutí navržená odbornou skupinou přijímají prostou většinou členů rady orgánů dohledu v souladu se zásadou, že každý člen má jeden hlas.

2.   Zasedání rady orgánů dohledu svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost třetiny členů rady orgánů dohledu a rovněž jim předsedá.

3.   Rada orgánů dohledu přijme a zveřejní svůj jednací řád.

4.   Jednací řád podrobně stanoví postup hlasování, včetně případných pravidel pro usnášeníschopnost. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé s výjimkou předsedy a výkonného ředitele se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých účastnících finančního trhu, pokud článek 61 nebo právní předpisy uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.

Oddíl 2

Řídící rada

Článek 30

Složení

1.   Řídící radu tvoří předseda a
  šest dalších členů rady
  orgánů dohledu
  , zvolených jejími členy s hlasovacím právem z řad členů rady orgánů dohledu s hlasovacím právem
  .

Každý člen s výjimkou předsedy má náhradníka, který jej může nahradit v případě, že se tento člen nemůže zasedání řídící rady zúčastnit.

Funkční období členů volených radou orgánů dohledu je dva a půl roku. Může být jednou prodlouženo.
  Složení řídící rady je vyvážené a proporcionální a odráží složení Evropské unie jako celku. Mandáty se překrývají a použije se vhodný systém rotace členů.

2.   Rozhodnutí řídící rady se přijímají většinou všech přítomných členů. Každý člen má jeden hlas.

Zasedání řídící rady se účastní výkonný ředitel a
  zástupce Komise
  ,
  kteří
  nemají hlasovací právo.

Zástupce Komise má hlasovací právo v záležitostech uvedených v článku 49.

Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

3.   Zasedání řídící rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost alespoň třetiny členů řídící rady a rovněž jim předsedá.

Zasedání řídící rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak to rada považuje za nutné. ▐ Zasedání řídící rady se koná alespoň
  pětkrát
  ročně.

4.   Členům řídící rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci.
  Členové bez hlasovacího práva s výjimkou výkonného ředitele se neúčastní diskusí řídící rady, které se týkají konkrétních finančních institucí.

Článek 31

Nezávislost

Členové řídící rady vystupují nezávisle a objektivně
  ve výlučném
  zájmu
  Unie jako celku
  a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Žádný členský stát, orgán nebo instituce Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží členy řídící rady ovlivňovat.

Článek 32

Úkoly

1.   Řídící rada zajistí, aby orgán ESMA vykonával své poslání a plnil stanovené úkoly podle tohoto nařízení.

2.   Řídící rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.

3.   Řídící rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci podle článků 49 a 50.

4.   Řídící rada přijme plán personální politiky orgánu ESMA a podle čl. 54 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění Služebního řádu úředníků Evropských společenství (dále jen „služební řád“).

5.   Řídící rada přijme zvláštní ustanovení o právu přístupu k dokumentům orgánu ESMA podle článku 58.

6.   Na základě návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7
  navrhne
  řídící rada ▐ výroční zprávu o činnosti orgánu ESMA
  , pojednávající mimo jiné i o povinnostech předsedy,
  a ▐ předloží
  ji radě orgánů dohledu ke schválení a k předložení
  Evropskému parlamentu ▐.

7.   Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

8.   Řídící rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 44 odst. 3 a 5.

Oddíl 3

Předseda

Článek 33

Jmenování a úkoly

1.   Orgán ESMA zastupuje předseda, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i řídící rady.

2.   Předsedu jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení
  , které pořádá a vede Komise,
  na základě zásluh, dovedností, znalostí účastníků finančního trhu a znalostí trhů a zkušeností s finančním dohledem a regulací.

Komise předloží Evropskému parlamentu seznam s užším výběrem tří kandidátů. Poté, co proběhnou slyšení těchto kandidátů, Evropský parlament jednoho z těchto kandidátů vybere. Takto vybraného kandidáta jmenuje rada orgánů dohledu.

Rada orgánů dohledu dále zvolí mezi svými členy náhradníka, který vykonává funkci předsedy v jeho nepřítomnosti.
  Náhradníkem nesmí být člen řídící rady.

3.   Funkční období předsedy činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období předsedy rada orgánů dohledu vyhodnotí:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení; |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení;

| b) | povinnosti a potřeby orgánu ESMA v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby orgánu ESMA v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období předsedy, přičemž toto prodloužení musí být potvrzeno Evropským parlamentem.

5.   Předseda může být odvolán z funkce pouze
  Evropským parlamentem na základě rozhodnutí
  rady orgánů dohledu ▐.

Předseda nesmí radě orgánů dohledu bránit v jednání o záležitostech, které se týkají předsedy, zejména o nutnosti jeho odvolání, a projednávání takových záležitostí se neúčastní.

Článek 34

Nezávislost

Aniž je dotčena úloha rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům předsedy, předseda nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od orgánů či institucí Společenství, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží předsedu při plnění jeho povinností ovlivňovat.

V souladu se služebním řádem zmíněným v článku 54 je předseda po skončení svého funkčního období i nadále povinen jednat při přijímání určitých funkcí a výhod čestně a uvážlivě.

Článek 35

Zpráva

1.   Evropský parlament a
  Rada mohou
  předsedu nebo jeho náhradníka vyzvat, aby
  vystoupil
  s prohlášením ▐, přičemž se plně respektuje nezávislost předsedy. Kdykoli je k tomu vyzván, vystoupí předseda s prohlášením před Evropským parlamentem a odpoví na veškeré dotazy jeho poslanců.

2.   
  Na žádost Evropského parlamentu předkládá předseda písemnou zprávu o hlavní činnosti orgánu ESMA, a to minimálně 15 dní před svým vystoupením s prohlášením uvedeným v odstavci 1.

2a.
     
  Kromě informací uvedených v článcích 7a až 7e, 8, 9, 10, 11a a 18 obsahuje zpráva i veškeré relevantní informace, které si Evropský parlament vyžádá ad hoc.

Oddíl 4

Výkonný ředitel

Článek 36

Jmenování

1.   Orgán ESMA řídí výkonný ředitel, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

2.   Výkonného ředitele jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení a
  po potvrzení Evropským parlamentem
  na základě zásluh, dovedností, znalostí účastníků finančního trhu a znalostí trhů, zkušeností s finančním dohledem a regulací a zkušeností s řízením.

3.   Funkční období výkonného ředitele činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období výkonného ředitele provede rada orgánů dohledu hodnocení.

V tomto hodnocení rada orgánů dohledu posoudí zejména:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení; |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení;

| b) | povinnosti a potřeby orgánu ESMA v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby orgánu ESMA v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele.

5.   Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím rady orgánů dohledu.

Článek 37

Nezávislost

Aniž by byla dotčena příslušná úloha řídící rady a rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům výkonného ředitele, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby mimo orgán ESMA.

Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží výkonného ředitele při výkonu jeho úkolů ovlivňovat.

V souladu se služebním řádem zmíněným v článku 54 je výkonný ředitel po skončení svého funkčního období i nadále povinen jednat při přijímání určitých funkcí a výhod čestně a uvážlivě.

Článek 38

Úkoly

1.   Výkonný ředitel je odpovědný za řízení orgánu ESMA a připravuje práci řídící rady.

2.   Výkonný ředitel je odpovědný za provádění ročního pracovního programu orgánu ESMA pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou řídící rady.

3.   Výkonný ředitel přijme nezbytná opatření, zejména pokud jde o přijetí vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil fungování orgánu ESMA v souladu s tímto nařízením.

4.   Výkonný ředitel vypracuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 32 odst. 2.

5.   Výkonný ředitel každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 32 odst. 2.

6.   Výkonný ředitel vypracuje podle článku 49 předběžný návrh rozpočtu orgánu ESMA a podle článku 50 plní rozpočet orgánu ESMA.

7.   Výkonný ředitel každý rok vypracuje návrh ▐ zprávy, která obsahuje oddíl týkající se činnosti orgánu ESMA v oblasti regulace a dohledu a oddíl týkající se finančních a správních záležitostí.

8.   Pokud jde o zaměstnance orgánu ESMA, vykonává výkonný ředitel pravomoci stanovené v článku 54 a řídí personální záležitosti.

KAPITOLA IV

EVROPSKÝ SYSTÉM ORGÁNŮ FINANČNÍHO DOHLEDU

Oddíl 1

▐

  Evropský orgán
  dohledu
  (Smíšený výbor)

Článek 40

Zřízení

1.   Tímto se zřizuje
  Evropský orgán dohledu (
  Smíšený výbor
  )
  .

2.   Smíšený výbor slouží jako fórum, v jehož rámci orgán ESMA pravidelně a úzce spolupracuje ▐ a zajišťuje ▐ meziodvětvovou jednotnost s
  ostatními evropskými orgány dohledu, zejména pokud jde o:

| — | finanční konglomeráty; |
| --- | --- |

—

finanční konglomeráty;

| — | účetnictví a audit; |
| --- | --- |

—

účetnictví a audit;

| — | analýzu obezřetnostního dohledu na mikroúrovni meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst pro finanční stabilitu; |
| --- | --- |

—

analýzu obezřetnostního dohledu na mikroúrovni meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst pro finanční stabilitu;

| — | investiční produkty určené pro drobné investory; |
| --- | --- |

—

investiční produkty určené pro drobné investory;

| — | opatření proti praní špinavých peněz; a dále |
| --- | --- |

—

opatření proti praní špinavých peněz; a dále

| — | výměnu informací s Evropským výborem pro systémová rizika a rozvíjení vztahů mezi Evropským výborem pro systémová rizika a evropskými orgány dohledu. |
| --- | --- |

—

výměnu informací s Evropským výborem pro systémová rizika a rozvíjení vztahů mezi Evropským výborem pro systémová rizika a evropskými orgány dohledu.

3.   
  Smíšený výbor má vlastní zaměstnance, jež poskytnou tři evropské orgány dohledu, kteří vykonávají funkci sekretariátu.
  Orgán ESMA přispívá odpovídajícími zdroji
  na
  personální, administrativní a provozní výdaje a výdaje na infrastrukturu.

Článek 40a

Dohled

V případě, že činnost finanční instituce zasahuje do různých odvětví, rozhoduje neshody v souladu s článkem 42 tohoto nařízení Smíšený výbor.

Článek 41

Složení

1.   Členy Smíšeného výboru jsou ▐ předsedové
  evropských orgánů dohledu
  a ▐ případně i předseda podvýboru zřízeného podle článku 43.

2.   Výkonný ředitel,
  zástupce
  Komise a ESRB jsou zváni na zasedání Smíšeného výboru ▐ i podvýborů uvedených v článku 43 jako pozorovatelé.

3.   Předseda Smíšeného výboru ▐ je jmenován na základě každoroční rotace z předsedů Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Předseda Smíšeného výboru jmenovaný podle odstavce 3 tohoto článku je rovněž jmenován místopředsedou Evropského výboru pro systémová rizika.

4.   Smíšený výbor ▐ přijme a zveřejní svůj jednací řád. Tento řád může stanovit další účastníky zasedání Smíšeného výboru.

Zasedání Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu se koná alespoň jednou za dva měsíce.

Článek 42

Společné postoje a společné akty

V rozsahu svých úkolů podle kapitoly II, a zejména s ohledem na provádění směrnice 2002/87/ES dosáhne orgán ESMA podle situace společného postoje s Evropským orgánem
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  a s Evropským orgánem
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  .

Akty podle článků 7, 9, 10 nebo 11 tohoto nařízení ve vztahu k provádění směrnice 2002/87/ES a jiných právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, které spadají také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  , se přijímají podle situace souběžně orgánem ESMA, Evropským orgánem
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  a Evropským orgánem
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  .

Článek 43

Podvýbory

1.
     Pro účely článku 42 se zřídí podvýbor pro finanční konglomeráty Smíšeného výboru ▐.

2.
     Tento podvýbor tvoří osoby uvedené v čl. 41 odst. 1 a jeden zástupce stávajících zaměstnanců z řad vedoucích pracovníků dotčeného příslušného orgánu z každého členského státu.

3.
     Podvýbor si zvolí ze svých členů předsedu, který je rovněž členem Smíšeného výboru ▐.

4.
     Smíšený výbor může zřizovat další podvýbory.

Oddíl 3

Odvolací senát

Článek 44

Složení

1.   Odvolací senát je společným orgánem
  tří evropských orgánů dohledu
  .

2.   Odvolací senát tvoří šest členů a šest náhradníků, kterými jsou fyzické osoby s
  vysokou reputací a prokázanými
  příslušnými znalostmi a
  odbornými
  zkušenostmi
  na dostatečně vysoké úrovni, včetně zkušeností v oblasti dohledu, v bankovnictví, v pojišťovnictví, na trzích cenných papírů nebo v rámci jiných finančních služeb
  , avšak nikoli současní zaměstnanci příslušných orgánů nebo jiných vnitrostátních orgánů nebo orgánů
  Unie
  , jež se podílejí na činnosti orgánu ESMA.
  Značný počet členů odvolacího senátu má dostatečné právnické znalosti pro poskytování právních rad týkajících se zákonnosti výkonu pravomocí orgánu ESMA.

Odvolací senát určí svého předsedu.

Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají většinou alespoň čtyř z jeho šesti členů.
  Pokud napadené rozhodnutí spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, musí tato většina čtyř členů zahrnovat nejméně jednoho ze dvou členů odvolacího senátu, které jmenoval orgán ESMA.

Odvolací senát svolává jeho předseda vždy, když je to nutné.

3.   Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje řídící rada orgánu ESMA ze seznamu kandidátů navrženého Evropskou komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.

Ostatní členové jsou jmenováni podle nařízení (ES) č. .../2010 [
  EBA
  ] a nařízení (ES) č. .../2010 [
  ESMA
  ].

4.   Funkční období členů odvolacího senátu je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo.

5.   Člen odvolacího senátu jmenovaný řídící radou orgánu ESMA nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, kdy se dopustil vážného porušení úředních povinností a řídící rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.

6.   ▐ Evropský orgán pro bankovnictví
  ,
  Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
  zajistí pro odvolací senát
  prostřednictvím Smíšeného výboru
  odpovídající provozní podporu a podporu sekretariátu.

Článek 45

Nezávislost a nestrannost

1.   Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí v orgánu ESMA, v jeho řídící radě ani v jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.

2.   Členové odvolacího senátu se nesmí účastnit žádného odvolacího řízení, pokud na něm mají jakýkoli osobní zájem nebo pokud dříve působili jako zástupci některého z účastníků řízení nebo pokud se podíleli na rozhodnutí, které je předmětem odvolání.

3.   Člen odvolacího senátu informuje odvolací senát, domnívá-li se, že by se některý člen z některého z důvodů uvedených v odstavcích 1 a 2 nebo z jakéhokoli jiného důvodu neměl účastnit odvolacího řízení.

4.   Proti účasti člena odvolacího senátu může být kterýmkoli účastníkem odvolacího řízení vznesena námitka z jakéhokoli důvodu uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo z důvodu podezření z podjatosti.

Námitka se nesmí zakládat na státní příslušnosti členů a je nepřípustná, učinil-li účastník odvolacího řízení, vědom si důvodu pro námitku, v odvolacím řízení kromě vznesení námitky proti složení odvolacího senátu další procesní úkon.

5.   V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 rozhodne odvolací senát o dalším postupu bez účasti dotčeného člena.

Za účelem přijetí uvedeného rozhodnutí je dotčený člen nahrazen v odvolacím senátu svým náhradníkem, pokud se náhradník nenachází v obdobné situaci. V takovém případě vybere předseda náhradu z dostupných náhradníků.

6.   Členové odvolacího senátu se zavazují jednat nezávisle a ve veřejném zájmu.

K tomuto účelu učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v němž uvedou jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, nebo že žádné zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, neexistují.

Tato prohlášení se zveřejňují a jsou činěna každý rok a v písemné podobě.

KAPITOLA V

OPRAVNÉ PROSTŘEDKY

Článek 46

Odvolání

1.   Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně příslušných orgánů, může podat odvolání proti rozhodnutí orgánu ESMA uvedenému v článcích 9, 10 nebo 11 či jinému rozhodnutí přijatému orgánem ESMA podle právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.

2.   Odvolání a jeho odůvodnění se podává písemně orgánu ESMA do dvou měsíců ode dne oznámení rozhodnutí dotčené osobě, nebo pokud k němu nedošlo, do dvou měsíců ode dne, kdy orgán ESMA své rozhodnutí zveřejnil.

Odvolací senát rozhodne o odvolání do dvou měsíců ode dne podání odvolání.

3.   Odvolání podané podle odstavce 1 nemá odkladný účinek.

Odvolací senát však může pozastavit uplatňování rozhodnutí, vůči němuž se odvolání podává, pokud to podle jeho názoru vyžadují okolnosti.

4.   Je-li odvolání přípustné, odvolací senát přezkoumá, zda je odvolání opodstatněné. ▐ V rámci určených časových lhůt
  vyzve
  účastníky odvolacího řízení k podání vyjádření ohledně jím vydaných oznámení nebo ohledně sdělení jiných účastníků odvolacího řízení. Účastníci odvolacího řízení mají právo na ústní vyjádření.

5.   Odvolací senát může ▐
  potvrdit rozhodnutí přijaté příslušným orgánem
  orgánu ESMA nebo může věc postoupit příslušnému orgánu orgánu ESMA. Tento orgán je vázán rozhodnutím odvolacího senátu
  a pozměněné rozhodnutí týkající se dané věci přijme
  .

6.   Odvolací senát přijme a zveřejní svůj jednací řád.

7.   Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají s odůvodněním a orgán ESMA je zveřejní.

Článek 47

Žaloby u
  Tribunálu
  a Soudního dvora

1.   Proti rozhodnutí přijatému odvolacím senátem nebo v případech, kdy odvolání k odvolacímu senátu není možné, lze podle článku
  263 SFEU
  podat proti rozhodnutí přijatému orgánem ESMA žalobu u Tribunálu nebo u Soudního dvora.

1a.
     
  Členské státy, orgány Unie a jakákoli fyzická či právnická osoba mohou podle článku 263 SFEU podat přímou žalobu proti rozhodnutím orgánu ESMA u Soudního dvora.

2.   V případě, že má orgán ESMA povinnost jednat a nevydá rozhodnutí, lze u
  Tribunálu
  nebo u Soudního dvora podat žalobu pro nečinnost podle článku
  265 SFEU
  .

3.   Úřad je povinen přijmout nezbytná opatření vyplývající z rozsudku
  Tribunálu
  nebo Soudního dvora.

KAPITOLA VI

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 48

Rozpočet orgánu ESMA

1.   Příjmy orgánu ESMA
  , evropské instituce podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002,
  tvoří především
  kombinace
  :

| a) | povinných příspěvků vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných za dohled nad finančními institucemi, které se odvádějí v souladu s vážením hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a k SFEU; |
| --- | --- |

a)

povinných příspěvků vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných za dohled nad finančními institucemi, které se odvádějí v souladu s vážením hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a k SFEU;

| b) | dotace
  Unie
  ze souhrnného rozpočtu ▐ (oddíl Komise);
  jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, je financování orgánu ESMA Unií předmětem dohody rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

b)

dotace
  Unie
  ze souhrnného rozpočtu ▐ (oddíl Komise);
  jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, je financování orgánu ESMA Unií předmětem dohody rozpočtového orgánu;

| c) | poplatků vyplácených
  orgánu ESMA v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Unie
  . |
| --- | --- |

c)

poplatků vyplácených
  orgánu ESMA v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Unie
  .

2.   Výdaje orgánu ESMA pokrývají alespoň výdaje na zaměstnance, odměny, správu, infrastrukturu
  , odborné vzdělávání
  a provoz.

3.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

4.   Pro každý rozpočtový rok odpovídající kalendářnímu roku se vyhotovují odhady všech příjmů a výdajů orgánu ESMA, které se zahrnou do rozpočtu orgánu ESMA.

Článek 49

Sestavování rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vypracuje do 15. února každého roku předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů pro nadcházející rozpočtový rok a tento předběžný návrh rozpočtu předloží řídící radě
  a radě orgánů dohledu
  spolu s plánem pracovních míst.
  Rada orgánů dohledu
  sestaví každý rok na základě předběžného návrhu vypracovaného výkonným ředitelem
  a schváleného řídící radou
  odhad příjmů a výdajů orgánu ESMA na následující rozpočtový rok. Tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst, předloží
  rada orgánů dohledu
  Komisi do 31. března. Před přijetím odhadu schvaluje návrh vypracovaný výkonným ředitelem
  řídící rada
  .

2.   Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).

3.   Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhadované položky, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst a výši dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle
  článků 313 a 314
  Smlouvy.

4.   Plán pracovních míst orgánu ESMA přijímá rozpočtový orgán. Rozpočtový orgán odsouhlasí prostředky pro dotaci určenou pro orgán ESMA.

5.   Rozpočet orgánu ESMA přijímá
  rada orgánů dohledu
  . Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

6.   Řídící rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu ESMA, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Řídící rada o svém záměru uvědomí i Komisi. Bude-li mít některá složka rozpočtového orgánu v úmyslu vydat stanovisko, oznámí orgánu ESMA svůj záměr vydat stanovisko do dvou týdnů po obdržení informace o projektu. V případě neobdržení odpovědi může orgán ESMA zahájit plánovaný projekt.

6a.
     
  Rozpočet orgánu ESMA pro první rok jeho činnosti končící dnem 31. prosince 2011 schválí po konzultaci s Komisí členové výboru 3. úrovně a následně jej předají ke schválení Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 50

Plnění a kontrola rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu ESMA.

2.   Do 1. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní orgánu ESMA účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrku společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Do 31. března následujícího roku zašle účetní orgánu ESMA zprávu o rozpočtovém a finančním řízení rovněž členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu a Radě.

Účetní Komise poté konsoliduje prozatímní účetní závěrky institucí a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (45) (dále jen „finanční nařízení“).

3.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce orgánu ESMA podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku orgánu ESMA a předloží ji řídící radě k vyjádření stanoviska.

4.   Řídící rada vydá ke konečné účetní závěrce orgánu ESMA stanovisko.

5.   Do 1. července po skončení rozpočtového roku předá výkonný ředitel tuto konečnou účetní závěrku společně se stanoviskem řídící rady členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

6.   Konečná účetní závěrka se zveřejní.

7.   Výkonný ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle kopii této odpovědi řídící radě a Komisi.

8.   Výkonný ředitel v souladu s ustanovením čl. 146 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

9.   Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu ESMA před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu
  (zahrnujícího všechny náklady a příjmy orgánu ESMA)
  za rozpočtový rok N.

Článek 51

Finanční pravidla

Řídící rada po poradě s Komisí přijme finanční pravidla pro orgán ESMA. Tato pravidla se nesmějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (46), pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu ESMA a pouze s předchozím souhlasem Komise.

Článek 52

Opatření proti podvodům

1.   Pro účely boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se na orgán ESMA bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.

2.   Orgán ESMA přistoupí k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (47) a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro všechny pracovníky orgánu ESMA.

3.   Rozhodnutí o financování a z nich plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných orgánem ESMA a zaměstnanců zodpovědných za jejich přidělování.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 53

Výsady a imunity

Na orgán ESMA a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 54

Zaměstnanci

1.   Na zaměstnance orgánu ESMA, včetně jeho výkonného ředitele
  a předsedy
  , se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla společně přijatá orgány ▐ Unie pro uplatňování těchto řádů.

2.   Řídící rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu.

3.   Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává orgán ESMA pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád.

4.   Řídící rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států orgánu ESMA.

Článek 55

Odpovědnost orgánu ESMA

1.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí orgán ESMA v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobil nebo kterou způsobili jeho zaměstnanci při plnění svých povinností. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat v jakémkoli sporu o náhradě této škody.

2.   Osobní finanční a disciplinární odpovědnost zaměstnanců orgánu ESMA vůči orgánu ESMA se řídí příslušnými předpisy, které se vztahují na zaměstnance orgánu ESMA.

Článek 56

Povinnost služebního tajemství

1.   Členové rady orgánů dohledu a řídící rady, výkonný ředitel a zaměstnanci orgánu ESMA, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států
  a všech dalších osob plnících úkoly pro orgán ESMA na smluvním základě
  , se řídí požadavky služebního tajemství podle článku
  339 SFEU
  a příslušných ustanovení ▐ právních předpisů
  Unie
  , i když jejich povinnosti již byly ukončeny.

Podle služebního řádu uvedeného v článku 54 jsou zaměstnanci i po ukončení funkčního období vázáni povinností čestného a zdrženlivého jednání při přijímání některých funkcí nebo výhod.

Žádný členský stát, orgán nebo instituce Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží zaměstnance orgánu ESMA ovlivňovat.

2.   Aniž by byly dotčeny případy, které jsou předmětem trestního práva, nesmějí být žádné důvěrné informace, které získají osoby uvedené v odstavci 1 při výkonu svých povinností, sděleny jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné podobě, z níž nelze určit totožnost jednotlivých
  finančních institucí
  .

Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce ani nebrání orgánu ESMA a vnitrostátním orgánům dohledu v používání informací pro prosazování právních předpisů uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při řízeních týkajících se přijetí rozhodnutí.

3.   Odstavce 1 a 2 nejsou překážkou výměně informací mezi orgánem ESMA a vnitrostátními orgány dohledu v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy
  Unie
  vztahujícími se na účastníky finančního trhu.

▐

Článek 57

Ochrana údajů

Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle směrnice 95/46/ES ani povinnosti orgánu ESMA týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001 při plnění jeho povinností.

Článek 58

Přístup k dokumentům

1.   Na dokumenty v držení orgánu ESMA se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Řídící rada přijme do 31. května 2011 praktická opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Rozhodnutí přijímaná orgánem ESMA v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být případně předmětem stížnosti veřejnému ochránci práv nebo řízení před Soudním dvorem následujícím po odvolání k odvolacímu senátu v souladu s podmínkami stanovenými v článcích
  228 a 263 SFEU
  .

Článek 59

Jazykový režim

1.   Na orgán ESMA se vztahuje nařízení Rady č. 1 (48).

2.   O vnitřním jazykovém režimu orgánu ESMA rozhoduje řídící rada.

3.   Překladatelské služby potřebné pro fungování orgánu ESMA zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 60

Dohoda o sídle

Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu ESMA zajištěno v členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, ale i konkrétní pravidla vztahující se na výkonného ředitele, členy řídící rady, zaměstnance orgánu ESMA a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě se stanoví v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem ESMA a daným členským státem po získání souhlasu řídící rady.

Členský stát poskytne co nejlepší možné podmínky, aby zajistil řádné fungování orgánu ESMA, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.

Článek 61

Účast třetích zemí

1.
     Účast na práci orgánu ESMA je otevřena zemím, které nejsou členy Evropské unie a které uzavřely
  s Evropskou unií
  dohody, čímž přijaly a uplatňují právo
  Unie
  v oblasti působnosti orgánu ESMA podle čl. 1 odst. 2.

1a.
     
  Orgán ESMA může umožnit účast třetím zemím, jež uplatňují právní předpisy, které byly uznány za rovnocenné v oblastech působnosti orgánu ESMA podle čl. 1 odst. 2, jak to stanoví mezinárodní dohody uzavřené Unií podle článku 216 SFEU.

2.
     Na základě příslušných ustanovení těchto dohod jsou vypracována opatření uvádějící zejména povahu, rozsah a procedurální aspekty zapojení těchto zemí do práce orgánu ESMA, včetně ustanovení týkajících se finančních příspěvků a zaměstnanců. Tato opatření mohou stanovit zastoupení těchto zemí v radě orgánů dohledu v pozici pozorovatelů, ale musí zajistit, aby se tyto země neúčastnily jednání o jednotlivých účastnících finančního trhu, s výjimkou případů přímého zájmu.

KAPITOLA VIII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 62

Přípravná opatření

| -1. | V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením orgánu ESMA jedná Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry v úzké spolupráci s Komisí s cílem připravit nahrazení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry orgánem ESMA. |
| --- | --- |

-1.

V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením orgánu ESMA jedná Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry v úzké spolupráci s Komisí s cílem připravit nahrazení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry orgánem ESMA.

| 1. | Jakmile je orgán ESMA zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti orgánu ESMA, dokud orgán ESMA nebude mít dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.
  K tomuto účelu, dokud není radou orgánů dohledu jmenován výkonný ředitel podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  [Toto období je omezeno na dobu, než bude mít orgán ESMA provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.] |
| --- | --- |

1.

Jakmile je orgán ESMA zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti orgánu ESMA, dokud orgán ESMA nebude mít dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.

K tomuto účelu, dokud není radou orgánů dohledu jmenován výkonný ředitel podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  [Toto období je omezeno na dobu, než bude mít orgán ESMA provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.]

| 2. | Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu orgánu ESMA a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst orgánu ESMA. |
| --- | --- |

2.

Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu orgánu ESMA a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst orgánu ESMA.

| 3. | Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady. |
| --- | --- |

3.

Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady.

| 3a. | Orgán ESMA se považuje za právního nástupce Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Veškerá přípustná aktiva a závazky a všechny probíhající operace Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry je možné převést na orgán ESMA. Přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasiv Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry vypracuje nezávislý auditor. Než dojde k jakémukoli převodu aktiv či pasiv, stane se tento přehled předmětem auditu a schválí jej členové Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry a Komise. |
| --- | --- |

3a.

Orgán ESMA se považuje za právního nástupce Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Veškerá přípustná aktiva a závazky a všechny probíhající operace Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry je možné převést na orgán ESMA. Přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasiv Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry vypracuje nezávislý auditor. Než dojde k jakémukoli převodu aktiv či pasiv, stane se tento přehled předmětem auditu a schválí jej členové Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry a Komise.

Článek 63

Přechodná ustanovení o zaměstnancích

1.   Odchylně od článku 54 jsou všechny pracovní smlouvy
  a dohody o dočasném přidělení pracovníků
  uzavřené Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry nebo jeho sekretariátem a platné v den použitelnosti tohoto nařízení nadále plněny až do uplynutí jejich platnosti. Jejich platnost nelze prodloužit.

2.   Všem zaměstnancům ▐ podle odstavce 1 je nabídnuta možnost uzavřít smlouvy dočasného zaměstnance podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství pro různé platové třídy stanovené v plánu pracovních míst orgánu ESMA.

Po vstupu tohoto nařízení v platnost je orgánem oprávněným uzavírat smlouvy provedeno vnitřní výběrové řízení omezené na zaměstnance
  Evropského výboru
  regulátorů trhů s cennými papíry nebo jeho
  sekretariátu podle odstavce 1
  , a to v zájmu zjištění schopností, výkonnosti a bezúhonnosti osob, které mají být zaměstnány.
  Vnitřní výběrové řízení plně zohlední kvalifikaci a zkušenosti prokázané danou osobou při plnění jejích povinností před zahájením zaměstnaneckého poměru.

3   V závislosti na druhu a úrovni vykonávaných funkcí se úspěšným žadatelům nabídne smlouva dočasného zaměstnance na dobu odpovídající přinejmenším době, která zbývá podle předchozí smlouvy.

4.   Příslušná vnitrostátní právní úprava související s pracovními smlouvami a ostatní příslušné nástroje se použijí i nadále pro zaměstnance s předchozí smlouvou, kteří se rozhodnou nezažádat o uzavření smlouvy dočasného zaměstnance nebo kterým není nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance podle odstavce 2.

Článek 63a

Vnitrostátní ustanovení

Členské státy přijmou vhodná opatření pro účinné uplatňování tohoto nařízení.

Článek 64

Změny

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
  716/2009/ES
  , se tímto pozměňuje tak, že Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry se vyjímá ze seznamu příjemců uvedeného v oddílu B přílohy uvedeného rozhodnutí.

Článek 65

Zrušení

Rozhodnutí Komise 2009/77/ES o zřízení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry se
  s účinností od 1. ledna 2011
  zrušuje.

Článek 66

Doložka o přezkumu

| -1. | Do ...

   (49)

  předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi, jež mohou představovat systémové riziko ve smyslu článku 12b, a ke zřízení nového rámce pro krizové řízení v případě finanční krize, zahrnující mechanismus financování. |
| --- | --- |

-1.

Do ...

   (49)

  předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi, jež mohou představovat systémové riziko ve smyslu článku 12b, a ke zřízení nového rámce pro krizové řízení v případě finanční krize, zahrnující mechanismus financování.

| 1. | Do ...

   (50) a každé tři roky poté
  předloží
  Komise
  Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k vytvoření důvěryhodného rámce pro řešení problémů, zahrnující mechanismus příspěvků účastníků finančního trhu určených k omezení systémového rizika, a zveřejní
  souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti orgánu ESMA a postupů stanovených tímto nařízením.
  Tato zpráva
  mimo jiné
  vyhodnotí ▐:








  a) | sbližování postupů dohledu dosažené příslušnými orgány; |
| --- | --- | --- |

1.

Do ...

   (50) a každé tři roky poté
  předloží
  Komise
  Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k vytvoření důvěryhodného rámce pro řešení problémů, zahrnující mechanismus příspěvků účastníků finančního trhu určených k omezení systémového rizika, a zveřejní
  souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti orgánu ESMA a postupů stanovených tímto nařízením.

Tato zpráva
  mimo jiné
  vyhodnotí ▐:

a)

sbližování postupů dohledu dosažené příslušnými orgány;

| b) | působení kolegií orgánů dohledu; |
| --- | --- |

b)

působení kolegií orgánů dohledu;

| c) | pokrok dosažený v rámci sbližování v oblasti prevence, řízení a řešení krizí, včetně evropských mechanismů financování; |
| --- | --- |

c)

pokrok dosažený v rámci sbližování v oblasti prevence, řízení a řešení krizí, včetně evropských mechanismů financování;

| d) | zda je třeba – zejména s ohledem na pokrok dosažený v oblastech uvedených v písmenu c) – posílit úlohu orgánu ESMA při dohledu nad účastníky finančního trhu, kteří představují systémové riziko, a zda je u těchto účastníků trhu třeba uplatňovat posílené pravomoci dohledu; |
| --- | --- |

d)

zda je třeba – zejména s ohledem na pokrok dosažený v oblastech uvedených v písmenu c) – posílit úlohu orgánu ESMA při dohledu nad účastníky finančního trhu, kteří představují systémové riziko, a zda je u těchto účastníků trhu třeba uplatňovat posílené pravomoci dohledu;

| e) | uplatňování ochranné doložky zavedené článkem 23, a zejména otázku, zda tato doložka nemůže bránit orgánu ESMA v plnění jeho úkolů, jak je stanoví toto nařízení. |
| --- | --- |

e)

uplatňování ochranné doložky zavedené článkem 23, a zejména otázku, zda tato doložka nemůže bránit orgánu ESMA v plnění jeho úkolů, jak je stanoví toto nařízení.

| 1a. | Zpráva uvedená v odstavci 1 rovněž vyhodnotí, zda:










  a) | je vhodné přemístit orgány do jednoho sídla, aby se zlepšila jejich vzájemná koordinace; |
| --- | --- | --- |

1a.

Zpráva uvedená v odstavci 1 rovněž vyhodnotí, zda:

a)

je vhodné přemístit orgány do jednoho sídla, aby se zlepšila jejich vzájemná koordinace;

| b) | je vhodné provádět i nadále dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, cennými papíry a finančními trhy odděleně; |
| --- | --- |

b)

je vhodné provádět i nadále dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, cennými papíry a finančními trhy odděleně;

| c) | je vhodné dohlížet na činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit tentýž orgán dohledu; |
| --- | --- |

c)

je vhodné dohlížet na činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit tentýž orgán dohledu;

| d) | je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makroúrovní a mikroúrovní a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu; |
| --- | --- |

d)

je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makroúrovní a mikroúrovní a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu;

| e) | vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji; |
| --- | --- |

e)

vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji;

| f) | ESFS se vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou; |
| --- | --- |

f)

ESFS se vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou;

| g) | požadavky na zveřejňování jsou dostatečné z hlediska transparentnosti a odpovědnosti; |
| --- | --- |

g)

požadavky na zveřejňování jsou dostatečné z hlediska transparentnosti a odpovědnosti;

| h) | má orgán ESMA vhodné sídlo; |
| --- | --- |

h)

má orgán ESMA vhodné sídlo;

| i) | je třeba na úrovni EU zřídit Fond pro stabilitu cenných papírů a trhů jako nejlepší obranu proti narušení hospodářské soutěže a nejúčinnější způsob řešení problémů spojených s úpadkem přeshraničních účastníkům trhu. |
| --- | --- |

i)

je třeba na úrovni EU zřídit Fond pro stabilitu cenných papírů a trhů jako nejlepší obranu proti narušení hospodářské soutěže a nejúčinnější způsob řešení problémů spojených s úpadkem přeshraničních účastníkům trhu.

| 2. | Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

2.

Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 67

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011
  , s výjimkou článku 62 a čl. 63 odst. 1 a 2, které se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost
  .
  Orgán ESMA se zřizuje v den použitelnosti tohoto nařízení.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V
  [...]
  dne [...].

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0169/2010).

1

(2)  Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen
  tučně a kurzivou
  ; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

2

tučně a kurzivou

(3)  Stanovisko ze dne 22. ledna 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C , , s. .

4

(5)  Úř. věst. C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ....

6

(7)  

  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

12

Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

13

Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

(14)  

  Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 1.

14

Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 1.

(15)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 23.

15

(16)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 28.

16

(17)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 18.

17

(18)  Bod 44; dosud nezveřejněno ve Sb. rozh. Evropského soudního dvora.

18

(19)  Úř. věst. L 84, 26.3.1997, s. 22.

19

(20)  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45.

20

(21)  Úř. věst. L 184, 6.7.2001, s. 1.

21

(22)  Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43.

22

(23)  Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.

23

(24)  Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.

24

(25)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64.

25

(26)  Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 12.

26

(27)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38.

28

(29)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

29

(30)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16.

30

(31)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

31

(32)  Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32.

32

(33)  Následující nařízení jsou platná v oblasti působnosti orgánu: nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice, Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1; nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech, úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů, Úř. věst. L 149, 30.4.2004, s. 1; nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů, Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 33; nařízení Komise (ES) č. 1569/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se zavádí mechanismus pro určení rovnocennosti účetních standardů používaných emitenty cenných papírů ze třetích zemí v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES a 2004/109/ES, Úř. věst. L 340, 22.12.2007, s. 66.

33

(34)  Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 1.

34

(35)  

  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

35

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

(36)  

  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

36

Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(37)  

  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

37

Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(38)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

38

(39)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

39

(40)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

40

(41)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

41

(42)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

42

(43)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

43

(44)  

  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 8.

44

Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 8.

(45)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

45

(46)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

46

(47)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

47

(48)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58.

48

(49)  
  šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

49

šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(50)  
  Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

50

Pro Úř. věst.: vložte prosím datum: tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/321

---

Středa, 7. července 2010Makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem na úrovni Společenství a zřízení Evropského výboru pro systémová rizika ***I

P7_TA(2010)0271

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY PARLAMENTU (2)

k návrhu Komise k přijetí

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Unie a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (3),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (4),

v souladu s řádným legislativním postupem (5),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční stabilita je předpokladem toho, aby reálná ekonomika vytvářela pracovní místa, úvěry a růst.
  Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním systému
  . Stávající krize má obrovské důsledky pro daňové poplatníky, pro mnoho občanů Unie, kteří jsou v současné době bez zaměstnání, a pro mnoho malých a středních podniků (MSP). Členské státy si v případě další krize stejného rozsahu nemohou dovolit uvolnit finanční prostředky na záchranu finančních institucí, aniž by porušily pravidla Paktu o stabilitě a růstu
  . |
| --- | --- |

(1)

Finanční stabilita je předpokladem toho, aby reálná ekonomika vytvářela pracovní místa, úvěry a růst.
  Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním systému
  . Stávající krize má obrovské důsledky pro daňové poplatníky, pro mnoho občanů Unie, kteří jsou v současné době bez zaměstnání, a pro mnoho malých a středních podniků (MSP). Členské státy si v případě další krize stejného rozsahu nemohou dovolit uvolnit finanční prostředky na záchranu finančních institucí, aniž by porušily pravidla Paktu o stabilitě a růstu
  .

| (1a) | Již dlouho před vypuknutím finanční krize Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažné případy selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy (ve svém usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (6), ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (7), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha (8), v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (9), v usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (10), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (11) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (12)). |
| --- | --- |

(1a)

Již dlouho před vypuknutím finanční krize Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažné případy selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy (ve svém usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (6), ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (7), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha (8), v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (9), v usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (10), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (11) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (12)).

| (2) | V listopadu 2008 Komise pověřila skupinu na vysoké úrovni vedenou panem Jacquesem de Larosièrem (dále jen „de Larosièrova skupina“), aby vypracovala doporučení ohledně posílení evropských opatření týkajících se dohledu za účelem lepší ochrany svých občanů a opětovného vybudování důvěry ve finanční systém. |
| --- | --- |

(2)

V listopadu 2008 Komise pověřila skupinu na vysoké úrovni vedenou panem Jacquesem de Larosièrem (dále jen „de Larosièrova skupina“), aby vypracovala doporučení ohledně posílení evropských opatření týkajících se dohledu za účelem lepší ochrany svých občanů a opětovného vybudování důvěry ve finanční systém.

| (3) | Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009
  (tzv. „de Larosièrova zpráva“)
  de Larosièrova skupina doporučila, kromě jiného, aby byl zřízen orgán na úrovni
  Unie
  , pověřený výkonem dohledu nad riziky ve finančním systému jako celku. |
| --- | --- |

(3)

Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009
  (tzv. „de Larosièrova zpráva“)
  de Larosièrova skupina doporučila, kromě jiného, aby byl zřízen orgán na úrovni
  Unie
  , pověřený výkonem dohledu nad riziky ve finančním systému jako celku.

| (4) | Ve svém sdělení nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ze dne 4. března 2009 Komise uvítala a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy skupiny. Na svém zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 se Evropská rada dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v EU a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je zpráva de Larosièrovy skupiny. |
| --- | --- |

(4)

Ve svém sdělení nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ze dne 4. března 2009 Komise uvítala a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy skupiny. Na svém zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 se Evropská rada dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v EU a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je zpráva de Larosièrovy skupiny.

| (5) | Ve svém sdělení nazvaném „Evropský finanční dohled“ ze dne 27. května 2009 Komise stanovila řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni
  Unie
  , zejména zahrnula zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESRB), který ponese odpovědnost za finanční dohled na makroúrovni. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby byl nový rámec zaveden v průběhu roku 2010. V souladu se stanovisky Komise bylo závěrem mimo jiné to, že ECB „by měla ESRB poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu, která se bude rovněž opírat o technické poradenství centrálních bank a orgánů dohledu členských států“.
  Podporou, kterou bude ECB poskytovat ESRB, a úkoly svěřenými a přidělenými ESRB by neměla být dotčena zásada nezávislosti ECB při plnění úkolů podle Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

(5)

Ve svém sdělení nazvaném „Evropský finanční dohled“ ze dne 27. května 2009 Komise stanovila řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni
  Unie
  , zejména zahrnula zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESRB), který ponese odpovědnost za finanční dohled na makroúrovni. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby byl nový rámec zaveden v průběhu roku 2010. V souladu se stanovisky Komise bylo závěrem mimo jiné to, že ECB „by měla ESRB poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu, která se bude rovněž opírat o technické poradenství centrálních bank a orgánů dohledu členských států“.
  Podporou, kterou bude ECB poskytovat ESRB, a úkoly svěřenými a přidělenými ESRB by neměla být dotčena zásada nezávislosti ECB při plnění úkolů podle Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

| (5a) | S ohledem na integraci mezinárodních finančních trhů je nutné, aby Unie přijala na globální úrovni přesvědčivý závazek. Evropský výbor pro systémová rizika by měl čerpat odborné znalosti u vědeckého výboru na vysoké úrovni a vzít na sebe veškeré nezbytné globální úkoly, které zajistí, aby byl vyslyšen hlas Unie ve věcech finanční stability, zejména pak prostřednictvím úzké spolupráce s Mezinárodním měnovým fondem (MMF), Komisí pro finanční služby (FSB) a všemi partnery ze skupiny G20. |
| --- | --- |

(5a)

S ohledem na integraci mezinárodních finančních trhů je nutné, aby Unie přijala na globální úrovni přesvědčivý závazek. Evropský výbor pro systémová rizika by měl čerpat odborné znalosti u vědeckého výboru na vysoké úrovni a vzít na sebe veškeré nezbytné globální úkoly, které zajistí, aby byl vyslyšen hlas Unie ve věcech finanční stability, zejména pak prostřednictvím úzké spolupráce s Mezinárodním měnovým fondem (MMF), Komisí pro finanční služby (FSB) a všemi partnery ze skupiny G20.

| (5b) | Výbor ESRB by měl mimo jiné přispívat k provádění doporučení MMF, FSB a Banky pro mezinárodní platby (BIS) v rámci zemí G20 v počáteční fázi úvah o jejich zprávě týkající se Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí, trhů a nástrojů, který byl publikován v říjnu 2009 a v němž se uvádí, že systémová rizika musí být dynamická, aby mohla zohlednit vývoj finančního sektoru a celosvětové ekonomiky. Systémové riziko lze chápat jako riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno oslabením celého finančního systému nebo jeho částí a může mít závažné negativní dopady na reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(5b)

Výbor ESRB by měl mimo jiné přispívat k provádění doporučení MMF, FSB a Banky pro mezinárodní platby (BIS) v rámci zemí G20 v počáteční fázi úvah o jejich zprávě týkající se Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí, trhů a nástrojů, který byl publikován v říjnu 2009 a v němž se uvádí, že systémová rizika musí být dynamická, aby mohla zohlednit vývoj finančního sektoru a celosvětové ekonomiky. Systémové riziko lze chápat jako riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno oslabením celého finančního systému nebo jeho částí a může mít závažné negativní dopady na reálnou ekonomiku.

| (5c) | Zpráva týkající se Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí rovněž uvádí, že posouzení systémového rizika může být proměnlivé v závislosti na hospodářském prostředí. Je rovněž podmíněno finanční infrastrukturou, opatřeními v oblasti řešení krizí a schopností řešit selhání v okamžiku jejich vzniku. Instituce mohou mít systémový význam pro místní, celostátní či mezinárodní finanční systémy a hospodářství. Ke klíčovým kritériím pro určení systémového významu trhů a institucí patří velikost (objem finančních služeb poskytovaných jednotlivými segmenty finančního systému), nahraditelnost (rozsah, v jakém mohou v případě selhání ostatní segmenty systému poskytovat stejné služby) a propojenost (vazby s ostatními segmenty systému). Hodnocení založené na těchto třech kritériích by mělo být doplněno údaji o finančních slabinách a schopnosti institucionálního rámce řešit finanční selhání. |
| --- | --- |

(5c)

Zpráva týkající se Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí rovněž uvádí, že posouzení systémového rizika může být proměnlivé v závislosti na hospodářském prostředí. Je rovněž podmíněno finanční infrastrukturou, opatřeními v oblasti řešení krizí a schopností řešit selhání v okamžiku jejich vzniku. Instituce mohou mít systémový význam pro místní, celostátní či mezinárodní finanční systémy a hospodářství. Ke klíčovým kritériím pro určení systémového významu trhů a institucí patří velikost (objem finančních služeb poskytovaných jednotlivými segmenty finančního systému), nahraditelnost (rozsah, v jakém mohou v případě selhání ostatní segmenty systému poskytovat stejné služby) a propojenost (vazby s ostatními segmenty systému). Hodnocení založené na těchto třech kritériích by mělo být doplněno údaji o finančních slabinách a schopnosti institucionálního rámce řešit finanční selhání.

| (5d) | Úkolem ESRB by mělo být sledování a hodnocení systémového rizika za běžných podmínek s cílem snížit riziko, že dojde k selhání systémových segmentů, a zvýšit odolnost finančního systému vůči otřesům. V tomto ohledu by ESRB měl zajišťovat finanční stabilitu a snižovat negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Má-li ESRB plnit své úkoly, je třeba, aby analyzoval veškeré relevantní informace, zejména pak příslušné právní předpisy s možným dopadem na finanční stabilitu, jako jsou např. předpisy v oblasti účetnictví, úpadku a pravidla pro poskytování finanční pomoci. |
| --- | --- |

(5d)

Úkolem ESRB by mělo být sledování a hodnocení systémového rizika za běžných podmínek s cílem snížit riziko, že dojde k selhání systémových segmentů, a zvýšit odolnost finančního systému vůči otřesům. V tomto ohledu by ESRB měl zajišťovat finanční stabilitu a snižovat negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Má-li ESRB plnit své úkoly, je třeba, aby analyzoval veškeré relevantní informace, zejména pak příslušné právní předpisy s možným dopadem na finanční stabilitu, jako jsou např. předpisy v oblasti účetnictví, úpadku a pravidla pro poskytování finanční pomoci.

| (6) | Řádné fungování finančních systémů v Unii a ve světě a zmírnění hrozeb proto vyžaduje posílenou soudržnost mezi makro- a mikrodohledem. Zpráva lorda Turnera nazvaná „Regulační odpověď na celosvětovou bankovní krizi“ z března 2009 uvádí, že „důkladná opatření si žádají posílení vnitrostátních pravomocí, což povede k méně otevřenému jednotnému trhu, anebo větší míru evropské integrace“. Vzhledem k úloze, kterou plní zdravý finanční systém, pokud jde o jeho příspěvek ke konkurenceschopnosti a růstu v Unii a jeho dopad na reálnou ekonomiku, zvolily orgány Unie v návaznosti na doporučení de Larosièrovy zprávy větší míru evropské integrace. |
| --- | --- |

(6)

Řádné fungování finančních systémů v Unii a ve světě a zmírnění hrozeb proto vyžaduje posílenou soudržnost mezi makro- a mikrodohledem. Zpráva lorda Turnera nazvaná „Regulační odpověď na celosvětovou bankovní krizi“ z března 2009 uvádí, že „důkladná opatření si žádají posílení vnitrostátních pravomocí, což povede k méně otevřenému jednotnému trhu, anebo větší míru evropské integrace“. Vzhledem k úloze, kterou plní zdravý finanční systém, pokud jde o jeho příspěvek ke konkurenceschopnosti a růstu v Unii a jeho dopad na reálnou ekonomiku, zvolily orgány Unie v návaznosti na doporučení de Larosièrovy zprávy větší míru evropské integrace.

| (6a) | Tento nově vytvořený systém makrodohledu si žádá věrohodné a vysoce uznávané vedení. Z tohoto důvodu by se vzhledem ke své klíčové roli a mezinárodní důvěryhodnosti a rovněž v duchu de Larosièrovy zprávy předsedou ESRB měl stát prezident Evropské centrální banky. Kromě toho by měly být požadavky na odpovědnost posíleny současně s rozšířením složení orgánů ESRB s cílem pojmout co nejširší okruh poznatků, zkušeností a názorů. |
| --- | --- |

(6a)

Tento nově vytvořený systém makrodohledu si žádá věrohodné a vysoce uznávané vedení. Z tohoto důvodu by se vzhledem ke své klíčové roli a mezinárodní důvěryhodnosti a rovněž v duchu de Larosièrovy zprávy předsedou ESRB měl stát prezident Evropské centrální banky. Kromě toho by měly být požadavky na odpovědnost posíleny současně s rozšířením složení orgánů ESRB s cílem pojmout co nejširší okruh poznatků, zkušeností a názorů.

| (6b) | De Larosièrova zpráva rovněž uvádí, že makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni, přičemž mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni. |
| --- | --- |

(6b)

De Larosièrova zpráva rovněž uvádí, že makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni, přičemž mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni.

| (6c) | Je třeba vytvořit Evropský systém finančního dohledu (ESFS) sdružující subjekty finančního dohledu jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, které budou fungovat jako síť. V souladu se zásadou loajální spolupráce podle čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by subjekty zapojené do ESFS měly spolupracovat v duchu důvěry a navzájem se plně respektovat, a to především za účelem zajištění vhodné a spolehlivé vzájemné výměny informací. Na úrovni Unie by tato síť měla zahrnovat ESRB a tři orgány mikrodohledu: Evropský orgán dohledu (bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010, Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 a Evropský orgán dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010.


  ▐ |
| --- | --- |

(6c)

Je třeba vytvořit Evropský systém finančního dohledu (ESFS) sdružující subjekty finančního dohledu jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, které budou fungovat jako síť. V souladu se zásadou loajální spolupráce podle čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by subjekty zapojené do ESFS měly spolupracovat v duchu důvěry a navzájem se plně respektovat, a to především za účelem zajištění vhodné a spolehlivé vzájemné výměny informací. Na úrovni Unie by tato síť měla zahrnovat ESRB a tři orgány mikrodohledu: Evropský orgán dohledu (bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010, Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 a Evropský orgán dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010.

▐

| (7a) | ESRB by se měl skládat z generální rady, řídícího výboru, sekretariátu a poradního technického výboru. Zřízení poradního technického výboru by mělo zohlednit stávající struktury s cílem nedopustit žádné zdvojení. |
| --- | --- |

(7a)

ESRB by se měl skládat z generální rady, řídícího výboru, sekretariátu a poradního technického výboru. Zřízení poradního technického výboru by mělo zohlednit stávající struktury s cílem nedopustit žádné zdvojení.

| (8) | ESRB by měl v případě potřeby vydávat
  a zveřejňovat
  varování a doporučení obecné povahy týkající se
  Unie
  jako celku, jednotlivých členských států nebo skupin členských států se stanovenou lhůtou pro příslušnou politickou reakci.
  Pokud jsou tato varování a doporučení adresována jednomu členskému státu nebo skupině členských států, měl by ESRB mít rovněž možnost navrhnout vhodná podpůrná opatření. Komise by v případě potřeby měla z vlastního podnětu nebo na žádost ESRB, bankovního orgánu, Evropského parlamentu nebo Rady přijmout rozhodnutí určené bankovnímu orgánu, přičemž rozhodne o existenci mimořádné situace. |
| --- | --- |

(8)

ESRB by měl v případě potřeby vydávat
  a zveřejňovat
  varování a doporučení obecné povahy týkající se
  Unie
  jako celku, jednotlivých členských států nebo skupin členských států se stanovenou lhůtou pro příslušnou politickou reakci.
  Pokud jsou tato varování a doporučení adresována jednomu členskému státu nebo skupině členských států, měl by ESRB mít rovněž možnost navrhnout vhodná podpůrná opatření. Komise by v případě potřeby měla z vlastního podnětu nebo na žádost ESRB, bankovního orgánu, Evropského parlamentu nebo Rady přijmout rozhodnutí určené bankovnímu orgánu, přičemž rozhodne o existenci mimořádné situace.

| (8a) | ESRB by měl rozhodnout, zda by doporučení mělo zůstat důvěrné nebo zda by mělo být zveřejněno, přičemž si musí být vědom skutečnosti, že zveřejnění může za určitých okolností podpořit dodržování doporučení. |
| --- | --- |

(8a)

ESRB by měl rozhodnout, zda by doporučení mělo zůstat důvěrné nebo zda by mělo být zveřejněno, přičemž si musí být vědom skutečnosti, že zveřejnění může za určitých okolností podpořit dodržování doporučení.

| (8b) | ESRB by měl vypracovat systém barevných kódů s cílem zajistit, aby zúčastněné strany mohly lépe posoudit povahu daného rizika. |
| --- | --- |

(8b)

ESRB by měl vypracovat systém barevných kódů s cílem zajistit, aby zúčastněné strany mohly lépe posoudit povahu daného rizika.

| (9) | Pro zvýšení váhy a oprávněnosti by tato varování a doporučení měla být předávána prostřednictvím
  Evropského parlamentu,
  Rady
  , Komise, jejich adresátů
  a v případě potřeby
  prostřednictvím orgánů ESA
  . |
| --- | --- |

(9)

Pro zvýšení váhy a oprávněnosti by tato varování a doporučení měla být předávána prostřednictvím
  Evropského parlamentu,
  Rady
  , Komise, jejich adresátů
  a v případě potřeby
  prostřednictvím orgánů ESA
  .

| (10) | ESRB by měl také monitorovat dodržování svých doporučení na základě zpráv od adresátů, aby bylo zajištěno, že jeho varování a doporučení jsou účinně dodržována. Adresáti doporučení by
  měli případné nesplnění doporučení ESRB náležitě odůvodnit
  (zásada „konej, nebo vysvětli“)
  , a to především Evropskému parlamentu
  .
  ESRB by měl být oprávněn podat stížnost Evropskému parlamentu a Radě, pokud považuje reakci adresátů na jím vydaná doporučení za neuspokojivou
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(10)

ESRB by měl také monitorovat dodržování svých doporučení na základě zpráv od adresátů, aby bylo zajištěno, že jeho varování a doporučení jsou účinně dodržována. Adresáti doporučení by
  měli případné nesplnění doporučení ESRB náležitě odůvodnit
  (zásada „konej, nebo vysvětli“)
  , a to především Evropskému parlamentu
  .
  ESRB by měl být oprávněn podat stížnost Evropskému parlamentu a Radě, pokud považuje reakci adresátů na jím vydaná doporučení za neuspokojivou
  .

▐

| (12) | ESRB by měl podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejméně jednou ročně, v případě rozsáhlých finančních problémů častěji. |
| --- | --- |

(12)

ESRB by měl podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejméně jednou ročně, v případě rozsáhlých finančních problémů častěji.

| (13) | ECB a národní centrální banky by měly hrát vedoucí úlohu v makroobezřetnostním dohledu z důvodu svých odborných znalostí a stávající odpovědnosti v oblasti finanční stability. Podíl orgánů mikroobezřetnostního dohledu na práci ESRB je velmi důležitý, aby bylo zajištěno, že posouzení makroobezřetnostního rizika je založeno na úplných a přesných informacích o vývoji finančního systému. V souladu s touto skutečností by předsedové evropských orgánů dohledu měli být členy s hlasovacím právem
  . V duchu otevřenosti by se členy generální rady mělo stát šest nezávislých osob, které by neměly být členy některého z evropských orgánů dohledu a které budou vybrány na základě své obecné způsobilosti a loajality vůči Unii i podle různé průpravy v akademické oblasti či v soukromém sektoru, zejména v malých a středních podnicích a odborech, nebo jako zástupci poskytovatelů či spotřebitelů finančních služeb, přičemž tyto osoby budou moci poskytnout veškeré záruky, pokud jde o nezávislost a důvěrnost. Jeden zástupce příslušných vnitrostátních orgánů
  dohledu za každý členský stát by se měl účastnit
  zasedání generální rady
  jako
  pozorovatel
  bez hlasovacího práva. |
| --- | --- |

(13)

ECB a národní centrální banky by měly hrát vedoucí úlohu v makroobezřetnostním dohledu z důvodu svých odborných znalostí a stávající odpovědnosti v oblasti finanční stability. Podíl orgánů mikroobezřetnostního dohledu na práci ESRB je velmi důležitý, aby bylo zajištěno, že posouzení makroobezřetnostního rizika je založeno na úplných a přesných informacích o vývoji finančního systému. V souladu s touto skutečností by předsedové evropských orgánů dohledu měli být členy s hlasovacím právem
  . V duchu otevřenosti by se členy generální rady mělo stát šest nezávislých osob, které by neměly být členy některého z evropských orgánů dohledu a které budou vybrány na základě své obecné způsobilosti a loajality vůči Unii i podle různé průpravy v akademické oblasti či v soukromém sektoru, zejména v malých a středních podnicích a odborech, nebo jako zástupci poskytovatelů či spotřebitelů finančních služeb, přičemž tyto osoby budou moci poskytnout veškeré záruky, pokud jde o nezávislost a důvěrnost. Jeden zástupce příslušných vnitrostátních orgánů
  dohledu za každý členský stát by se měl účastnit
  zasedání generální rady
  jako
  pozorovatel
  bez hlasovacího práva.

| (14) | Účast člena Komise napomůže vytvořit kontakt s makroekonomickým a finančním dohledem
  Unie
  , zatímco přítomnost předsedy Hospodářského a finančního výboru odráží úlohu ministerstev financí při ochraně finanční stability. |
| --- | --- |

(14)

Účast člena Komise napomůže vytvořit kontakt s makroekonomickým a finančním dohledem
  Unie
  , zatímco přítomnost předsedy Hospodářského a finančního výboru odráží úlohu ministerstev financí při ochraně finanční stability.

| (14a) | Vzhledem k tomu, že banky a finanční instituce ze třetích zemí, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru nebo Evropského sdružení volného obchodu, mohou působit v Unii, mělo by být možné pozvat jednoho vysoce postaveného zástupce každé z těchto zemí k účasti na zasedáních generální rady, pokud k tomu jejich domovská země dá souhlas. |
| --- | --- |

(14a)

Vzhledem k tomu, že banky a finanční instituce ze třetích zemí, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru nebo Evropského sdružení volného obchodu, mohou působit v Unii, mělo by být možné pozvat jednoho vysoce postaveného zástupce každé z těchto zemí k účasti na zasedáních generální rady, pokud k tomu jejich domovská země dá souhlas.

| (15) | Je klíčové, aby členové ESRB vykonávali své funkce nestranně a aby zvažovali finanční stabilitu Evropské unie pouze jako celku.
  V případech, kdy nelze dosáhnout konsenzu, by
  hlasování o varováních a doporučeních v rámci ESRB ▐ nemělo být vážené a rozhodnutí by měla být zpravidla přijímána prostou většinou hlasů. |
| --- | --- |

(15)

Je klíčové, aby členové ESRB vykonávali své funkce nestranně a aby zvažovali finanční stabilitu Evropské unie pouze jako celku.
  V případech, kdy nelze dosáhnout konsenzu, by
  hlasování o varováních a doporučeních v rámci ESRB ▐ nemělo být vážené a rozhodnutí by měla být zpravidla přijímána prostou většinou hlasů.

| (16) | Vzájemná propojenost finančních institucí a trhů má za následek, že monitorování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů.
  Tato systémová rizika zahrnují riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno výrazným oslabením celého finančního systému v Unii nebo jeho části a které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Systémový význam mohou mít všechny typy finančních institucí, zprostředkovatelských subjektů, trhů, infrastruktur a nástrojů.
  ESRB by proto měl mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností při požadovaném zachování důvěrnosti těchto údajů. |
| --- | --- |

(16)

Vzájemná propojenost finančních institucí a trhů má za následek, že monitorování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů.
  Tato systémová rizika zahrnují riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno výrazným oslabením celého finančního systému v Unii nebo jeho části a které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Systémový význam mohou mít všechny typy finančních institucí, zprostředkovatelských subjektů, trhů, infrastruktur a nástrojů.
  ESRB by proto měl mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností při požadovaném zachování důvěrnosti těchto údajů.

| (17) | Účastníci trhu mohou poskytnout cenný vstup pro pochopení vývoje, který postihuje finanční systém. V případě potřeby by tedy ESRB měl konzultovat se zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru (zástupci finančního odvětví, sdružení spotřebitelů, skupiny uživatelů v oblasti finančních služeb, které byly zřízené Komisí nebo na základě právních předpisů
  Unie
  ...) a poskytnout jim rovnou příležitost k vyjádření jejich stanovisek.
  Dále vzhledem k tomu, že neexistuje žádná pevně stanovená definice systémového rizika a že posouzení systémového rizika se může měnit v čase v závislosti na ekonomickém prostředí, by měl ESRB zajistit, aby jeho zaměstnanci a poradci disponovali širokou škálou zkušeností a dovedností.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Účastníci trhu mohou poskytnout cenný vstup pro pochopení vývoje, který postihuje finanční systém. V případě potřeby by tedy ESRB měl konzultovat se zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru (zástupci finančního odvětví, sdružení spotřebitelů, skupiny uživatelů v oblasti finančních služeb, které byly zřízené Komisí nebo na základě právních předpisů
  Unie
  ...) a poskytnout jim rovnou příležitost k vyjádření jejich stanovisek.
  Dále vzhledem k tomu, že neexistuje žádná pevně stanovená definice systémového rizika a že posouzení systémového rizika se může měnit v čase v závislosti na ekonomickém prostředí, by měl ESRB zajistit, aby jeho zaměstnanci a poradci disponovali širokou škálou zkušeností a dovedností.

▐

| (19) | Zřízení ESRB by mělo přímo přispět k dosažení cílů vnitřního trhu. Makroobezřetnostní dohled
  Unie
  nad finančním systémem je nedílnou součástí celkového nového režimu dohledu
  v Unii
  , neboť makroobezřetnostní hledisko je úzce spjato s úkoly mikroobezřetnostního dohledu, které patří do pravomoci evropských orgánů dohledu. Pouze se zavedeným režimem, který správně chápe vzájemnou závislost mezi mikro- a makroobezřetnostními riziky, mohou mít všechny zúčastněné strany dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit. ESRB by měl monitorovat a posuzovat rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, která mohou mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku. Řešením těchto rizik by měl ESRB přímo přispívat k integrované struktuře dohledu
  Unie
  nutné pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států, čímž by se zabránilo rozdílným přístupům a zlepšilo fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(19)

Zřízení ESRB by mělo přímo přispět k dosažení cílů vnitřního trhu. Makroobezřetnostní dohled
  Unie
  nad finančním systémem je nedílnou součástí celkového nového režimu dohledu
  v Unii
  , neboť makroobezřetnostní hledisko je úzce spjato s úkoly mikroobezřetnostního dohledu, které patří do pravomoci evropských orgánů dohledu. Pouze se zavedeným režimem, který správně chápe vzájemnou závislost mezi mikro- a makroobezřetnostními riziky, mohou mít všechny zúčastněné strany dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit. ESRB by měl monitorovat a posuzovat rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, která mohou mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku. Řešením těchto rizik by měl ESRB přímo přispívat k integrované struktuře dohledu
  Unie
  nutné pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států, čímž by se zabránilo rozdílným přístupům a zlepšilo fungování vnitřního trhu.

| (20) | Protože z důvodu integrace evropských finančních trhů nelze v dostatečné míře dosáhnout účinného makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem
  Unie
  prostřednictvím členských států, může
  Unie
  přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanoveno ve zmíněném článku, toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nutné pro dosažení uvedených cílů, |
| --- | --- |

(20)

Protože z důvodu integrace evropských finančních trhů nelze v dostatečné míře dosáhnout účinného makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem
  Unie
  prostřednictvím členských států, může
  Unie
  přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanoveno ve zmíněném článku, toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nutné pro dosažení uvedených cílů,

| (20a) | Jak navrhuje de Larosièrova zpráva, je třeba jednat postupně po jednotlivých krocích a Evropský parlament a Rada by do ... (13) měly provést úplný přezkum ESFS, ESRB a orgánů ESA, |
| --- | --- |

(20a)

Jak navrhuje de Larosièrova zpráva, je třeba jednat postupně po jednotlivých krocích a Evropský parlament a Rada by do ... (13) měly provést úplný přezkum ESFS, ESRB a orgánů ESA,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1 ▐

1.
     Zřizuje se Evropský výbor pro systémová rizika, dále označovaný jen jako „ESRB“
  („ESRB“). Má sídlo ve Frankfurtu.

1a.
     
  ESRB tvoří součást Evropského systému finančního dohledu (ESFS), jehož účelem je zajišťovat dohled nad finančním systémem Unie.

1b.
     
  ESFS se skládá z:

| a) | ESRB; |
| --- | --- |

a)

ESRB;

| b) | Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

b)

Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA];

| c) | Evropského orgánu dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

c)

Evropského orgánu dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA];

| d) | Evropského orgánu dohledu (bankovnictví) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- |

d)

Evropského orgánu dohledu (bankovnictví) zřízeného nařízením (EU) č. .../2010 [EBA];

| e) | Evropského orgánu dohledu (Smíšený výbor) zřízeného podle článku 40 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

e)

Evropského orgánu dohledu (Smíšený výbor) zřízeného podle článku 40 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA];

| f) | orgánů členských států uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

f)

orgánů členských států uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA];

| g) | Komise pro provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]. |
| --- | --- |

g)

Komise pro provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA].

Evropské orgány dohledu uvedené v bodech b), c) a d) mají sídlo ve Frankfurtu.

Mohou mít zastoupení v nejvýznamnějších finančních centrech Evropské unie.

1c.
     
  V souladu se zásadou loajální spolupráce podle čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii spolupracují subjekty zapojené do ESFS v duchu důvěry a navzájem se plně respektují, zejména při zajišťování vhodné a spolehlivé vzájemné výměny informací.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:

| a) | „finanční institucí“ se rozumí jakýkoliv podnik,
  na který se vztahují právní předpisy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA], a jakýkoli jiný podnik nebo subjekt působící v Unii, jehož finanční aktivity mohou vytvářet systémové riziko, ač nemají žádné přímé vztahy se širokou veřejností
  ; |
| --- | --- |

a)

„finanční institucí“ se rozumí jakýkoliv podnik,
  na který se vztahují právní předpisy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA], a jakýkoli jiný podnik nebo subjekt působící v Unii, jehož finanční aktivity mohou vytvářet systémové riziko, ač nemají žádné přímé vztahy se širokou veřejností
  ;

| b) | „finančním systémem“ se rozumí veškeré finanční instituce, trhy
  , produkty
  a tržní infrastruktury; |
| --- | --- |

b)

„finančním systémem“ se rozumí veškeré finanční instituce, trhy
  , produkty
  a tržní infrastruktury;

| ba) | „systémovými riziky“ se rozumí narušení kontinuity finančního systému, které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou mít do určité míry systémový význam. |
| --- | --- |

ba)

„systémovými riziky“ se rozumí narušení kontinuity finančního systému, které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku. Všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou mít do určité míry systémový význam.

Článek 3

Poslání, cíle a úkoly

1.   ESRB nese odpovědnost za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v rámci
  Unie s cílem přispívat k předcházení
  systémovým rizikům
  pro finanční stabilitu v Unii, která jsou důsledkem vývoje
  v rámci finančního systému
  ,
  nebo
  k jejich zmírňování, při zohlednění makroekonomického vývoje
  , a vyvarovat se tak
  obdobím
  rozsáhlých finančních problémů,
  a
  přispívat k řádnému fungování vnitřního trhu a
  tím
  zajistit udržitelný příspěvek finančního odvětví k hospodářskému růstu.

2.   Pro účely odstavce 1 plní ESRB následující úkoly:

| a) | určovat a/nebo podle potřeby shromažďovat a analyzovat veškeré informace
  , včetně právních předpisů s možným dopadem na finanční stabilitu, jako jsou pravidla v oblasti účetnictví, reorganizace a likvidace
  , které jsou relevantní pro
  cíle
  popsané v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

určovat a/nebo podle potřeby shromažďovat a analyzovat veškeré informace
  , včetně právních předpisů s možným dopadem na finanční stabilitu, jako jsou pravidla v oblasti účetnictví, reorganizace a likvidace
  , které jsou relevantní pro
  cíle
  popsané v odstavci 1;

| b) | identifikovat
  systémová
  rizika a řadit je podle důležitosti; |
| --- | --- |

b)

identifikovat
  systémová
  rizika a řadit je podle důležitosti;

| c) | vydávat varování v případě, že se
  taková systémová
  rizika považují za významná
  , a ve vhodných případech je zveřejňovat
  ; |
| --- | --- |

c)

vydávat varování v případě, že se
  taková systémová
  rizika považují za významná
  , a ve vhodných případech je zveřejňovat
  ;

| d) | ▐ vydávat doporučení pro nápravná opatření
  reagující na zjištěná rizika a podle potřeby je zveřejňovat
  ; |
| --- | --- |

d)

▐ vydávat doporučení pro nápravná opatření
  reagující na zjištěná rizika a podle potřeby je zveřejňovat
  ;

| da) | vydávat důvěrné varování adresované Komisi, dospěje-li ESRB k závěru, že může nastat mimořádná situace, jak je definována v článku 10 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]. ESRB poskytne posouzení situace, aby mohla Komise stanovit, zda je nezbytné přijmout rozhodnutí určené evropským orgánům dohledu konstatující existenci mimořádné situace. |
| --- | --- |

da)

vydávat důvěrné varování adresované Komisi, dospěje-li ESRB k závěru, že může nastat mimořádná situace, jak je definována v článku 10 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA]. ESRB poskytne posouzení situace, aby mohla Komise stanovit, zda je nezbytné přijmout rozhodnutí určené evropským orgánům dohledu konstatující existenci mimořádné situace.

| e) | sledovat reakce na varování a doporučení; |
| --- | --- |

e)

sledovat reakce na varování a doporučení;

| f) | úzce spolupracovat
  se všemi ostatními zúčastněnými stranami ESFS
  a podle potřeby poskytovat evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích požadované pro plnění jejich úkolů;
  ve spolupráci s evropskými orgány dohledu ESRB zejména vypracuje společný soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů (přehled ukazatelů rizik), který bude sloužit jako základ pro hodnocení bonity přeshraničních institucí, které by případně mohly představovat systémové riziko.



  Hodnocení se pravidelně přezkoumávají, přičemž se zohledňují věcné změny rizikového profilu dané instituce. Tato hodnocení bonity budou klíčovým prvkem při rozhodování o tom, zda má být zahájen přímý dohled nebo zda zasahovat do chodu instituce, která se ocitla v nesnázích; |
| --- | --- |

f)

úzce spolupracovat
  se všemi ostatními zúčastněnými stranami ESFS
  a podle potřeby poskytovat evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích požadované pro plnění jejich úkolů;
  ve spolupráci s evropskými orgány dohledu ESRB zejména vypracuje společný soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů (přehled ukazatelů rizik), který bude sloužit jako základ pro hodnocení bonity přeshraničních institucí, které by případně mohly představovat systémové riziko.

| fa) | zapojit se podle potřeby do činnosti Smíšeného výboru; |
| --- | --- |

fa)

zapojit se podle potřeby do činnosti Smíšeného výboru;

| g) | provádět koordinaci s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Mezinárodním měnovým fondem a Radou pro finanční stabilitu, jakož i s příslušnými orgány ve třetích zemích, pokud se jedná o záležitosti vztahující se k makroobezřetnostnímu dohledu; |
| --- | --- |

g)

provádět koordinaci s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Mezinárodním měnovým fondem a Radou pro finanční stabilitu, jakož i s příslušnými orgány ve třetích zemích, pokud se jedná o záležitosti vztahující se k makroobezřetnostnímu dohledu;

| h) | vykonávat související úkoly, jak je uvedeno v právních předpisech
  Unie
  . |
| --- | --- |

h)

vykonávat související úkoly, jak je uvedeno v právních předpisech
  Unie
  .

KAPITOLA II

ORGANIZACE

Článek 4

Struktura

1.   ESRB má generální radu, řídící výbor
  ,
  sekretariát
  a poradní vědecký výbor
  .

2.   Generální rada přijímá rozhodnutí nezbytná pro zajištění výkonu úkolů svěřených ESRB.

3.   Řídící výbor napomáhá procesu rozhodování ESRB
  přípravou
  zasedání generální rady, přezkoumáváním dokumentů, které mají být projednávány, a sledováním postupu probíhající práce ESRB.

4.   Sekretariát
  odpovídá za běžný provoz ESRB a veškeré personální záležitosti.
  Poskytuje
  vysoce kvalitní
  analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB pod vedením předsedy generální rady v souladu s
  nařízením Rady (EU) č. .../2010 [ESRB]
  .
  Využívá také technické poradenství evropských orgánů dohledu, národních centrálních bank a vnitrostátních orgánů dohledu.

5.   
  Poradní vědecký výbor
  podle článku 12 ▐ poskytuje poradenství a pomoc v otázkách vztahujících se k práci ESRB.

Článek 5

Předsednictví

1.   
  Předsedou
  ESRB
  je prezident
  ECB.

1a.
     
  Prvního místopředsedu volí ze svých řad členové Generální rady ECB na období 5 let s přihlédnutím k potřebě vyváženého zastoupení členských států a států, které patří do eurozóny, i států mimo ni. Předseda může být jednou opětovně zvolen.

1b.
     
  Druhým místopředsedou je předseda Smíšeného výboru jmenovaný podle článku XX nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA].

1c.
     
  Předseda a první místopředsedové sdělí Evropskému parlamentu na veřejném slyšení, jakým způsobem hodlají vykonávat své povinnosti podle tohoto nařízení.

2.   Předseda řídí zasedání generální rady a řídícího výboru.

3.   
  Místopředsedové v daném hierarchickém pořadí
  řídí generální radu a/nebo řídící výbor v případě, že se předseda nemůže zasedání účastnit.

4.   Pokud funkční období členů Generální rady ECB, kteří byli zvoleni za
  prvního
  místopředsedu, skončí před uplynutím 5 letého období nebo pokud
  první
  místopředseda
  nemůže
  z jakéhokoliv důvodu vykonávat své povinnosti, je zvolen nový
  první
  místopředseda v souladu s
  odstavcem 1a
  .

5.   Předseda zastupuje ESRB navenek.

Článek 6

Generální rada

1.   Členy generální rady s hlasovacím právem jsou následující osoby:

| a) | prezident a viceprezident ECB; |
| --- | --- |

a)

prezident a viceprezident ECB;

| b) | guvernéři národních centrálních bank; |
| --- | --- |

b)

guvernéři národních centrálních bank;

| c) | člen Evropské komise; |
| --- | --- |

c)

člen Evropské komise;

| d) | předseda Evropského orgánu pro bankovnictví; |
| --- | --- |

d)

předseda Evropského orgánu pro bankovnictví;

| e) | předseda Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění; |
| --- | --- |

e)

předseda Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění;

| f) | předseda Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
  ; |
| --- | --- |

f)

předseda Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
  ;

| fa) | šest nezávislých osob jmenovaných členy generální rady s hlasovacím právem na návrh Smíšeného výboru; jmenovaní zástupci nesmí být členy evropských orgánů dohledu a musí být vybráni podle celkové způsobilosti a podle různé průpravy v akademické oblasti či v jiných sektorech, zejména v malých a středních podnicích, odborech, nebo jako zástupci poskytovatelů či uživatelů finančních služeb; při jejich jmenování musí Smíšený výbor oznámit, která z těchto osob je určena také pro práci v řídícím výboru; jmenované osoby nesmí při plnění svých povinností vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, instituce, úřadu ani jiného subjektu či soukromé osoby; zdrží se jakéhokoli jednání neslučitelného s povahou jejich funkce nebo plněním jejich úkolů. |
| --- | --- |

fa)

šest nezávislých osob jmenovaných členy generální rady s hlasovacím právem na návrh Smíšeného výboru; jmenovaní zástupci nesmí být členy evropských orgánů dohledu a musí být vybráni podle celkové způsobilosti a podle různé průpravy v akademické oblasti či v jiných sektorech, zejména v malých a středních podnicích, odborech, nebo jako zástupci poskytovatelů či uživatelů finančních služeb; při jejich jmenování musí Smíšený výbor oznámit, která z těchto osob je určena také pro práci v řídícím výboru; jmenované osoby nesmí při plnění svých povinností vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, instituce, úřadu ani jiného subjektu či soukromé osoby; zdrží se jakéhokoli jednání neslučitelného s povahou jejich funkce nebo plněním jejich úkolů.

2.   Členy generální rady bez hlasovacího práva jsou následující osoby:

| a) | jeden zástupce na vysoké úrovni příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát
  , v souladu s odstavcem 3 tohoto článku
  ; |
| --- | --- |

a)

jeden zástupce na vysoké úrovni příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát
  , v souladu s odstavcem 3 tohoto článku
  ;

| b) | předseda Hospodářského a finančního výboru. |
| --- | --- |

b)

předseda Hospodářského a finančního výboru.

3.   
  Pokud jde o zastoupení
  vnitrostátních orgánů dohledu
  a pokud se tyto orgány nedohodnou na společném zástupci
  , zúčastní se příslušný zástupce na vysoké úrovni ▐ jednání
  na rotačním principu podle toho
  ,
  který bod se právě projednává
  .

4.   Generální rada přijme jednací řád ESRB.

Článek 7

Nestrannost

1.   Při účasti na činnostech generální rady a řídícího výboru nebo při jakékoliv jiné činnosti vztahující se k ESRB vykonávají členové ESRB své povinnosti nestranně
  a pouze v zájmu Evropské unie jako celku.
  Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od členských států
  , orgánů Unie ani jiného veřejného či soukromého subjektu
  .

1a.
     
  Členové generální rady, kteří jsou současně členy Generální rady ECB, jednají při výkonu svých povinností nezávisle.

2.   Členské státy
  , orgány Evropské unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt
  se nesnaží ovlivňovat členy ESRB při výkonu jejich úkolů v rámci ESRB.

Článek 8

Služební tajemství

1.   Členové generální rady ESRB a jakékoli jiné osoby, které pracují nebo pracovaly pro ESRB nebo ve spojení s ESRB (včetně příslušných pracovníků centrálních bank, poradního
  vědeckého
  výboru, ESA a příslušných vnitrostátních orgánů dohledu členských států), nesmí poskytovat informace, na které se vztahuje služební tajemství, ani po skončení svých povinností.

2.   Informace, které členové ESRB získají, lze používat pouze během výkonu povinností a při plnění úkolů stanovených v čl. 3 odst. 2.

3.   Aniž je dotčen článek 16 a použití ustanovení trestního práva, jakékoli důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 1 získají při plnění svých povinností, nesmějí být sděleny žádné osobě ani žádnému orgánu, s výjimkou souhrnné nebo obecné podoby, kdy není možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.

4.   ESRB se
  spolu
  s evropskými orgány dohledu
  dohodne
  na konkrétních postupech týkajících se důvěrnosti s cílem ochrany informací
  , které se vztahují k jednotlivým finančním institucím
  nebo ▐ které umožňují identifikaci jednotlivých finančních institucí
  , a tyto postupy zavede
  .

Článek 9

Zasedání generální rady

1.   Řádná plenární zasedání generální rady svolává předseda generální rady a konají se nejméně čtyřikrát ročně. Mimořádná zasedání mohou být svolávána z iniciativy předsedy generální rady nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů s hlasovacím právem.

2.   Každý člen je na zasedáních generální rady přítomen osobně a nesmí být zastoupen.

3.   Odchylně od odstavce 2 smí člen, který se nemůže účastnit zasedání po delší dobu, jmenovat náhradníka. Takový člen smí být rovněž nahrazen osobou, která byla oficiálně jmenována podle pravidel pro dočasné zastupování zástupců, jimiž se řídí daná instituce.

3a.
     
  Na zasedání generální rady mohou být případně přizváni zástupci na vysoké úrovni z mezinárodních institucí, které se zabývají dalšími souvisejícími činnostmi.

3b.
     
  Na zasedání generální rady může být případně ad hoc přizván – v závislosti na projednávané problematice – jeden zástupce na vysoké úrovni z třetí země, a to zejména z členské země Evropského hospodářského prostoru nebo Evropského sdružení volného obchodu.

4.   Jednání na zasedáních jsou důvěrná.

Článek 10

Mechanismus hlasování generální rady

1.   Každý člen generální rady s hlasovacím právem má jeden hlas.

2.   
  Aniž jsou dotčeny hlasovací postupy uvedené v čl. 18 odst. 1, rozhoduje
  generální rada ▐ prostou většinou hlasů přítomných členů s hlasovacím právem. V případě rovnosti hlasů má předseda rozhodující hlas.

3.   Při jakémkoliv hlasování generální rady je nutné kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem. Není-li kvora dosaženo, může předseda svolat mimořádné zasedání, na němž
  mohou
  být ▐ rozhodnutí
  přijímána při kvoru jedné třetiny členů s hlasovacím právem
  .
  Náležité oznámení, které se použije pro svolání mimořádného zasedání, stanoví jednací řád.

3a.
     
  Odchylně od odstavce 2 je pro zveřejnění varování nebo doporučení požadována dvoutřetinová většina hlasů.

Článek 11

Řídící výbor

1.   Složení řídícího výboru je následující:

| a) | předseda ESRB; |
| --- | --- |

a)

předseda ESRB;

| b) | první
  místopředseda ESRB; |
| --- | --- |

b)

první
  místopředseda ESRB;

| ba) | viceprezident ECB; |
| --- | --- |

ba)

viceprezident ECB;

| c) | čtyři další členové
  generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB
  , s ohledem na nutnost zajistit vyvážené zastoupení členských států a států v eurozóně a mimo ni
  . Jsou voleni členy a z řad členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, na dobu
  tří
  let; |
| --- | --- |

c)

čtyři další členové
  generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB
  , s ohledem na nutnost zajistit vyvážené zastoupení členských států a států v eurozóně a mimo ni
  . Jsou voleni členy a z řad členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, na dobu
  tří
  let;

| d) | člen Evropské komise; |
| --- | --- |

d)

člen Evropské komise;

| e) | předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  ; |
| --- | --- |

e)

předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  ;

| f) | předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  ; |
| --- | --- |

f)

předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  ;

| g) | předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

předseda Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  ;

▐

| ha) | tři ze šesti nezávislých osob uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. fa)
  . |
| --- | --- |

ha)

tři ze šesti nezávislých osob uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. fa)
  .

Jakékoliv volné místo pro voleného člena řídícího výboru je obsazeno na základě volby nového člena generální radou.

2.   Zasedání řídícího výboru svolává předseda nejméně jednou za čtvrtletí před každým zasedáním generální rady. Předseda může také svolávat zasedání ad hoc.

Článek 12

Poradní
  vědecký
  výbor

1.   Složení poradního
  vědeckého
  výboru je následující:

| a) | devět řídícím výborem navržených uznávaných odborníků, u nichž je zaručena nezávislost a kteří zastupují širokou škálu zkušeností a dovedností, přičemž jejich čtyřletý, obnovitelný mandát musí schválit generální rada; jmenované osoby nesmí při plnění svých povinností vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, instituce, úřadu ani jiného subjektu či soukromé osoby; jmenované osoby se zdrží jakéhokoli jednání neslučitelného s povahou jejich funkce nebo plněním jejich úkolů
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

devět řídícím výborem navržených uznávaných odborníků, u nichž je zaručena nezávislost a kteří zastupují širokou škálu zkušeností a dovedností, přičemž jejich čtyřletý, obnovitelný mandát musí schválit generální rada; jmenované osoby nesmí při plnění svých povinností vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, instituce, úřadu ani jiného subjektu či soukromé osoby; jmenované osoby se zdrží jakéhokoli jednání neslučitelného s povahou jejich funkce nebo plněním jejich úkolů
  ;

▐

| c) | jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  ; |
| --- | --- |

c)

jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  ;

| d) | jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  ; |
| --- | --- |

d)

jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  ;

| e) | jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  ; |
| --- | --- |

e)

jeden zástupce Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  ;

| f) | dva zástupci Komise; |
| --- | --- |

f)

dva zástupci Komise;

| g) | jeden zástupce Hospodářského a finančního výboru.
  ▐ |
| --- | --- |

g)

jeden zástupce Hospodářského a finančního výboru.

▐

2.   Předseda poradního
  vědeckého
  výboru je jmenován generální radou na základě návrhu předsedy generální rady.

3.   Výbor vykonává úkoly uvedené v čl. 4 odst. 5 na žádost předsedy generální rady.

4.   Sekretariát ESRB podporuje práci poradního
  vědeckého
  výboru a vedoucí sekretariátu se účastní zasedání.

4a.
     
  Poradní vědecký výbor případně vede otevřeným a transparentním způsobem včasné konzultace se zúčastněnými stranami, mezi něž patří např. účastníci trhu, spotřebitelské subjekty a akademičtí odborníci, přičemž dodržuje požadavek na zachování důvěrnosti.

4b.
     
  Poradnímu vědeckému výboru jsou poskytovány veškeré nezbytné prostředky, především analytické nástroje a nástroje IKT, aby mohl úspěšně plnit své úkoly.

Článek 13

Jiné zdroje poradenství

Při plnění svých úkolů si ESRB v případě potřeby vyžádá
  stanoviska
  příslušných zúčastněných stran ze soukromého
  nebo veřejného
  sektoru
  , zejména, avšak nikoli výhradně, členů evropských orgánů dohledu
  .

Článek 14

Přístup k dokumentům

1.   Na dokumenty v držení ESRB se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (14).

2.   Generální rada přijme praktická opatření pro provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Rozhodnutí přijatá ESRB podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být předmětem stížnosti podané veřejnému ochránci práv nebo žaloby k Soudnímu dvoru za podmínek stanovených v
  článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování Evropské unie
  .

KAPITOLA III

ÚKOLY

Článek 15

Shromažďování a výměna informací

1.   ESRB poskytuje evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů.

2.   Evropské orgány dohledu
  , ESCB, Komise, vnitrostátní orgány dohledu a národní statistické úřady
  úzce spolupracují s ESRB a poskytují mu veškeré informace, které jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů, v souladu s právními předpisy
  Evropské unie
  .

3.   
  S výhradou čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení(EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]
  může
  ESRB
  vyžadovat informace od evropských orgánů dohledu
  , zpravidla
  v souhrnné nebo obecné podobě, kdy není možné identifikovat jednotlivé finanční instituce. ▐

3a.
     
  Před vyžádáním informací podle tohoto článku ESRB nejprve zohlední existující statistiky vypracovávané, šířené a vyvíjené Evropským statistickým systémem a ESCB.

3b.
     
  Pokud uvedené orgány nemají požadované údaje k dispozici nebo nejsou k dispozici včas, může ESRB tyto údaje požadovat od ESCB, vnitrostátních orgánů dohledu nebo národních statistických úřadů. Nemají-li tyto orgány údaje k dispozici, může si je ESRB vyžádat od dotyčných členských států.

3c.
     
  Žádá-li ESRB o údaje, které nejsou v souhrnné nebo obecné podobě, obsahuje odůvodněná žádost vysvětlení, proč jsou údaje o dané jednotlivé finanční instituci považovány za systémově důležité a nezbytné, s ohledem na převažující situaci na trhu.

▐

5.   Před podáním žádosti o informace které v souhrnné nebo obecné podobě, ESRB provede řádnou konzultaci s příslušným evropským orgánem dohledu, aby bylo zajištěno, že žádost je přiměřená.
  Pokud příslušný evropský orgán dohledu nepovažuje žádost za odůvodněnou a přiměřenou, neprodleně zašle žádost zpět ESRB a požádá jej o dodatečné odůvodnění. Poté, co ESRB příslušnému evropskému orgánu dohledu doplňující zdůvodnění poskytne, předá adresát žádosti požadované údaje ESRB, pokud mu právní předpisy přístup k příslušným údajům umožňují.

Článek 16

Varování a doporučení

1.   Jestliže jsou identifikována významná rizika týkající se dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1, pak ESRB poskytne varování a v případě potřeby vydá doporučení pro přijetí nápravného opatření
  , včetně případných legislativních iniciativ
  .

2.   Varování nebo doporučení vydaná ESRB v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) a d) mohou být buď obecné, nebo zvláštní povahy a jsou určena zejména
  Unii
  jako celku nebo jednomu či více členským státům nebo jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu.
  Je-li varování nebo doporučení určeno jednomu nebo více orgánům dohledu, je o tom dotyčný členský stát informován.
  Doporučení zahrnují stanovené lhůty pro politickou reakci. Doporučení mohou být také určena Komisi v souvislosti s příslušnými právními předpisy
  Unie
  .

3.   Varování či doporučení jsou rovněž předávána
  Evropskému parlamentu,
  Radě
  , Komisi, adresátům podle odstavce 2
  a v případě, že jsou určena jednomu nebo více vnitrostátním orgánům dohledu, evropským orgánům dohledu.

4.   
  V zájmu zvýšení informovanosti o rizicích v evropském hospodářství a v zájmu klasifikace těchto rizik podle závažnosti vypracuje ERSB v úzké spolupráci s ESFS systém barevných kódů odpovídajících situacím s různou mírou závažnosti rizika.

Po vypracování kritérií pro tuto klasifikaci budou varování a doporučení v jednotlivých případech podle potřeby podávat informaci o tom, do které kategorie dané riziko spadá.

Článek 16a

Opatření v mimořádných situacích

V případě nepříznivého vývoje, který by mohl vážným způsobem ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Evropské unii nebo jeho části, může ESRB vydat krizové varování.

Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost ESRB, bankovního orgánu, Evropského parlamentu nebo Rady přijmout rozhodnutí určené bankovnímu orgánu, přičemž rozhodne o existenci mimořádné situace. Komise toto rozhodnutí v přiměřených intervalech, minimálně však jednou měsíčně, přezkoumá, a jakmile to bude vhodné, vyhlásí ukončení mimořádné situace.

Jestliže Komise rozhodne o tom, že nastala mimořádná situace, informuje o tom náležitě a bez prodlení Evropský parlament a Radu.

Článek 17

Reakce na doporučení ESRB

1.   Pokud je doporučení uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. d) určeno jednomu či více členským státům, jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, adresáti informují ESRB o opatřeních přijatých v reakci na doporučení nebo vysvětlí svou nečinnost.
  Evropský parlament,
  Rada a případně evropské orgány dohledu jsou informovány.

2.   
  Pokud
  ESRB rozhodne, že
  některý adresát jednoho z
  jeho doporučení
  toto doporučení nedodržel, nebo se jím řídil nevhodným způsobem, a že tento adresát své selhání nezdůvodnil
  , ▐ informuje
  Evropský parlament,
  Radu
  , Komisi
  a případně příslušné evropské orgány dohledu.

2a.
     
  Pokud ESRB přijme rozhodnutí podle odstavce 2, může Evropský parlament adresáta případně přizvat k výměně názorů s příslušným výborem Evropského parlamentu. Tato výměna názorů za přítomnosti ESRB je obzvláště důležitá v případě, že mají vnitrostátní rozhodnutí dopad na jeden či více členských států (efekt přelévání).

Článek 18

Veřejná varování a doporučení

1.   Generální rada ESRB v každém jednotlivém případě rozhodne, zda by varování nebo doporučení měla být zveřejněna. Odchylně od čl. 10 odst. 2 se vyžaduje většina dvou třetin hlasů pro zveřejnění varování nebo doporučení.
  Bez ohledu na čl. 10 odst. 3 se v souvislosti s rozhodnutími podle tohoto odstavce vždy použije kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem.

2.   Jestliže se generální rada ESRB rozhodne zveřejnit varování nebo doporučení, informuje adresáta/adresáty předem.

2a.
     
  Adresáti varování a doporučení, která vydává ESRB, by rovněž měli mít právo zveřejnit své názory a důvody v reakci na varování a doporučení zveřejněná ESRB.

3.   Jestliže se generální rada rozhodne varování nebo doporučení nezveřejnit, adresát a případně Rada a evropské orgány dohledu přijmou veškerá nezbytná opatření k ochraně důvěrné povahy varování nebo doporučení. ▐

3a.
     
  Veškeré údaje, jež generální rada ESRB používá pro vypracování analýzy před vydáním varování nebo doporučení, se zveřejňují vhodným způsobem v anonymní podobě. V případě důvěrných varování se informace zpřístupňují v přiměřené době, kterou stanoví jednací řád ESRB.

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

Odpovědnost a
  povinnosti podávat zprávy

1.   ▐ Nejméně jednou ročně
  , ale v případě rozsáhlých finančních problémů častěji, je předseda ESRB zván na každoroční slyšení pořádané v Evropském parlamentu vždy po zveřejnění výroční zprávy ESRB podávané
  Evropskému parlamentu a Radě.
  Tato slyšení jsou pořádána mimo rámec měnového dialogu mezi Evropským parlamentem a prezidentem Evropské centrální banky.

1a.
     
  Zprávy uvedené v tomto článku obsahují informace, o nichž v souladu s článkem 18 generální rada ESRB rozhodne, zda by měly být zveřejněny. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti.

2.   Na základě výzvy
  Evropského parlamentu,
  Rady nebo Komise ESRB také přezkoumá konkrétní otázky.

2a.
     
  Evropský parlament může požadovat, aby se předseda ESRB a ostatní členové řídícího výboru účastnili slyšení v příslušných výborech Evropského parlamentu.

Článek 20

Ustanovení o přezkumu

Na základě zprávy předložené Komisí prozkoumá
  Evropský parlament a
  Rada toto nařízení
  do ...

   (15) a po obdržení stanoviska ECB rozhodne, zda
  cíle
  a organizace ESRB vyžadují přezkum.

Tato zpráva zejména posoudí, zda:

| a) | je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makro- a mikroúrovněmi a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu; |
| --- | --- |

a)

je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makro- a mikroúrovněmi a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu;

| b) | je vhodné posílit regulační pravomoci evropských orgánů dohledu; |
| --- | --- |

b)

je vhodné posílit regulační pravomoci evropských orgánů dohledu;

| c) | je vývoj ESFS v souladu s globálním vývojem v této oblasti; |
| --- | --- |

c)

je vývoj ESFS v souladu s globálním vývojem v této oblasti;

| d) | se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou; |
| --- | --- |

d)

se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou;

| e) | odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejnění jsou odpovídající. |
| --- | --- |

e)

odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejnění jsou odpovídající.

Článek 21

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0168/2010).

1

(2)  Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen
  tučně a kurzivou
  ; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

2

tučně a kurzivou

(3)  Úř. věst. C 270, 11.11.2009, s. 1.

3

(4)  Stanovisko ze dne 22. ledna 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

4

(5)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ... července 2010.

5

Postoj

(6)  

  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

6

Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(7)  

  Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

7

Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(8)  

  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

8

Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(9)  

  Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

9

Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(10)  

  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

10

Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(11)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

11

Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

(12)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

12

Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

(13)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

13

Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(14)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

14

(15)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

15

Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/337 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/337

---

Středa, 7. července 2010Evropský orgán pro bankovnictví ***I

P7_TA(2010)0272

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského orgánu pro bankovnictví (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2011/C 351 E/38

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY PARLAMENTU (2)

k návrhu Komise k přijetí

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o zřízení Evropského orgánu
  dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (4),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (5),

v souladu s řádným legislativním postupem (6),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu.

| (1a) | Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu

   (7)

  , ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii

   (8)

  , ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005-2010) – bílá kniha

   (9)

  , v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech

   (10)

  , v usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu

   (11)

  , a stanoviska Parlamentu ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (Solventnost II)

   (12)

  a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách

   (13)). |
| --- | --- |

(1a)

Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu

   (7)

  , ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii

   (8)

  , ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005-2010) – bílá kniha

   (9)

  , v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech

   (10)

  , v usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu

   (11)

  , a stanoviska Parlamentu ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (Solventnost II)

   (12)

  a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách

   (13)).

| (2) | Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro odvětví cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovaly nejnižší úroveň změny, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro odvětví cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovaly nejnižší úroveň změny, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti.

| (3) | Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ ▐ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu,nezahrnula však všechna doporučení obsažená v Larosièrově zprávě
  . |
| --- | --- |

(3)

Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ ▐ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu,nezahrnula však všechna doporučení obsažená v Larosièrově zprávě
  .

| (4) | Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států. |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států.

| (4a) | Ve zprávě Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvané „Spravedlivý a podstatný příspěvek ze strany finančního sektoru“, jež byla sestavena na žádost vrcholné schůzky skupiny G-20 v Pittsburghu, se uvádí, že „náklady selhání finančního odvětví by měly být obsaženy a pokryty příspěvkem k finanční stabilitě (FSC), v propojení s důvěryhodným a účinným mechanismem řešení. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem velmi významné, příliš velké a silně propojené instituce“. |
| --- | --- |

(4a)

Ve zprávě Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvané „Spravedlivý a podstatný příspěvek ze strany finančního sektoru“, jež byla sestavena na žádost vrcholné schůzky skupiny G-20 v Pittsburghu, se uvádí, že „náklady selhání finančního odvětví by měly být obsaženy a pokryty příspěvkem k finanční stabilitě (FSC), v propojení s důvěryhodným a účinným mechanismem řešení. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem velmi významné, příliš velké a silně propojené instituce“.

| (4b) | Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ se rovněž uvádí, že zásadní prioritou v krátkodobém výhledu je „lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumat, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající.“ |
| --- | --- |

(4b)

Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ se rovněž uvádí, že zásadní prioritou v krátkodobém výhledu je „lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumat, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající.“

| (4c) | Evropská rada dne 25. března 2010 jasně prohlásila, že „pokroku je třeba dosáhnout zejména v takových otázkách, jako jsou finanční nástroje systémových institucí pro řízení krize“. |
| --- | --- |

(4c)

Evropská rada dne 25. března 2010 jasně prohlásila, že „pokroku je třeba dosáhnout zejména v takových otázkách, jako jsou finanční nástroje systémových institucí pro řízení krize“.

| (4d) | Evropská rada se nakonec dne 17. června 2010 prohlásila, že by „členské státy měly zavést systémy odvodů pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Tyto odvody by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů“. |
| --- | --- |

(4d)

Evropská rada se nakonec dne 17. června 2010 prohlásila, že by „členské státy měly zavést systémy odvodů pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Tyto odvody by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů“.

| (5) | V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb.

| (6) | Unie
  se dostala na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  . |
| --- | --- |

(6)

Unie
  se dostala na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  .

| (7) | ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad finančními institucemi na vnitrostátní úrovni.
  Evropský orgán dohledu (dále jen „bankovní orgán“ ) by měl mít vedoucí postavení v rámci kolegia orgánů dohledu, které dohlížejí nad přeshraničními finančními institucemi, a pro tyto instituce by se měly stanovit jednoznačné normy dohledu. Bankovní orgán by měl věnovat zvláštní pozornost finančním institucím, které mohou představovat systémové riziko, neboť jejich selhání by v případě, kdy se vnitrostátnímu orgánu nepodařilo uplatnit své pravomoci, mohlo ohrozit stabilitu finančního systému Unie.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro finanční instituce a trhy v
  celé Unii
  .
  Kromě bankovního orgánu by měly být dále zřízeny
  Evropský orgán
  dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy)
  a
  Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor)
  .
  ESRB by měl tvořit součást EFSF. |
| --- | --- |

(7)

ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad finančními institucemi na vnitrostátní úrovni.
  Evropský orgán dohledu (dále jen „bankovní orgán“ ) by měl mít vedoucí postavení v rámci kolegia orgánů dohledu, které dohlížejí nad přeshraničními finančními institucemi, a pro tyto instituce by se měly stanovit jednoznačné normy dohledu. Bankovní orgán by měl věnovat zvláštní pozornost finančním institucím, které mohou představovat systémové riziko, neboť jejich selhání by v případě, kdy se vnitrostátnímu orgánu nepodařilo uplatnit své pravomoci, mohlo ohrozit stabilitu finančního systému Unie.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro finanční instituce a trhy v
  celé Unii
  .
  Kromě bankovního orgánu by měly být dále zřízeny
  Evropský orgán
  dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy)
  a
  Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor)
  .
  ESRB by měl tvořit součást EFSF.

| (8) | Evropský orgán
  dohledu by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (14), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (15) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (16) a měly by převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů
  . Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie (SFEU)
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise. |
| --- | --- |

(8)

Evropský orgán
  dohledu by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (14), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (15) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (16) a měly by převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů
  . Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie (SFEU)
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise.

| (9) | Bankovní
  orgán ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu s ohledem na různé zájmy všech členských států
  a na rozdílnou povahu finančních institucí
  .
  Bankovní orgán by měl chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana
  vkladatelů a investorů.
  Bankovní orgán by rovněž měl předcházet regulační arbitráži, zajistit rovné podmínky
  a
  posílit koordinaci
  dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně finančních institucí a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců.
  Mezi jeho úkoly by měla rovněž patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti regulace bankovnictví, plateb a elektronických peněz a dohledu nad nimi, jakož i související otázky správy společností, auditů a finančního výkaznictví. Bankovnímu orgánu by také měla být svěřena odpovědnost za obecný dohled nad stávajícími i novými finančními produkty/typy transakcí. |
| --- | --- |

(9)

Bankovní
  orgán ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu s ohledem na různé zájmy všech členských států
  a na rozdílnou povahu finančních institucí
  .
  Bankovní orgán by měl chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana
  vkladatelů a investorů.
  Bankovní orgán by rovněž měl předcházet regulační arbitráži, zajistit rovné podmínky
  a
  posílit koordinaci
  dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně finančních institucí a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců.
  Mezi jeho úkoly by měla rovněž patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti regulace bankovnictví, plateb a elektronických peněz a dohledu nad nimi, jakož i související otázky správy společností, auditů a finančního výkaznictví. Bankovnímu orgánu by také měla být svěřena odpovědnost za obecný dohled nad stávajícími i novými finančními produkty/typy transakcí.

| (9a) | Bankovní orgán bere náležitě v úvahu dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovace v rámci vnitřního trhu, konkurenceschopnost Unie v celosvětovém měřítku, finanční začlenění a novou strategii Unie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(9a)

Bankovní orgán bere náležitě v úvahu dopad svých činností na hospodářskou soutěž a inovace v rámci vnitřního trhu, konkurenceschopnost Unie v celosvětovém měřítku, finanční začlenění a novou strategii Unie pro růst a zaměstnanost.

| (9b) | Aby mohl bankovní orgán plnit své cíle, měl by mít právní subjektivitu i administrativní a finanční autonomii. Bankovnímu orgánu by měla být svěřena „pravomoc k zajištění dodržování právních předpisů, zejména těch, které se týkají systémových a přeshraničních rizik“ (Basilejský výbor pro bankovní dohled). |
| --- | --- |

(9b)

Aby mohl bankovní orgán plnit své cíle, měl by mít právní subjektivitu i administrativní a finanční autonomii. Bankovnímu orgánu by měla být svěřena „pravomoc k zajištění dodržování právních předpisů, zejména těch, které se týkají systémových a přeshraničních rizik“ (Basilejský výbor pro bankovní dohled).

| (9c) | Systémové riziko definují mezinárodní orgány (MMF, Rada pro finanční stabilitu (FSB) a Banka pro mezinárodní platby (BIS)) jako „riziko narušení finančních služeb, které je i) způsobeno závažným zhoršením celého finančního systému nebo jeho části a ii) může mít potenciální vážné negativní dopady na reálnou ekonomiku. Určitý stupeň systémové důležitosti mohou mít potenciálně všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury“. |
| --- | --- |

(9c)

Systémové riziko definují mezinárodní orgány (MMF, Rada pro finanční stabilitu (FSB) a Banka pro mezinárodní platby (BIS)) jako „riziko narušení finančních služeb, které je i) způsobeno závažným zhoršením celého finančního systému nebo jeho části a ii) může mít potenciální vážné negativní dopady na reálnou ekonomiku. Určitý stupeň systémové důležitosti mohou mít potenciálně všechny typy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury“.

| (9d) | Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států. |
| --- | --- |

(9d)

Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států.

| (10) | Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ve věci C-217/04 (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval
  , že:
  „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [nyní článek 114 SFEU] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství na základě tohoto ustanovení jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení.“
  Účel a úkol bankovního orgánu – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli acquis Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být bankovní orgán zřízen na základě
  článku 114 SFEU
  . |
| --- | --- |

(10)

Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ve věci C-217/04 (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval
  , že:
  „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [nyní článek 114 SFEU] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství na základě tohoto ustanovení jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení.“
  Účel a úkol bankovního orgánu – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli acquis Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být bankovní orgán zřízen na základě
  článku 114 SFEU
  .

| (11) | Právní akty, které stanoví úkoly příslušných orgánů členských států, včetně vzájemné spolupráce a spolupráce s Komisí, jsou následující: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (17), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (18) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (19). |
| --- | --- |

(11)

Právní akty, které stanoví úkoly příslušných orgánů členských států, včetně vzájemné spolupráce a spolupráce s Komisí, jsou následující: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (17), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (18) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (19).

| (12) | Mezi platné právní předpisy
  Unie
  regulující oblast, kterou se zabývá toto nařízení, dále patří směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (20),
  nařízení (ES) č. 1781/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků

   (21)

  , směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností

   (22)

  a příslušné části
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (23), ▐ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (24)

  a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu

   (25). |
| --- | --- |

(12)

Mezi platné právní předpisy
  Unie
  regulující oblast, kterou se zabývá toto nařízení, dále patří směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (20),
  nařízení (ES) č. 1781/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků

   (21)

  , směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností

   (22)

  a příslušné části
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (23), ▐ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (24)

  a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu

   (25).

| (13) | Je žádoucí, aby bankovní orgán podporoval jednotný přístup v oblasti pojištění vkladů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup ke vkladatelům v rámci
  celé Unie
  . Jelikož jsou systémy pojištění vkladů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být bankovní orgán schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pojištění vkladů a jeho poskytovateli.
  Úloha bankovního orgánu by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pojištění vkladů. |
| --- | --- |

(13)

Je žádoucí, aby bankovní orgán podporoval jednotný přístup v oblasti pojištění vkladů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup ke vkladatelům v rámci
  celé Unie
  . Jelikož jsou systémy pojištění vkladů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být bankovní orgán schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pojištění vkladů a jeho poskytovateli.
  Úloha bankovního orgánu by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pojištění vkladů.

| (14) | Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby byly rovněž díky jednotnému kodexu zajištěny rovné podmínky na trhu a odpovídající ochrana vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé
  Unii
  . V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit bankovní orgán, jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi, vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí nejsou politická rozhodnutí.
  Komise by měla schválit tyto regulační a prováděcí technické normy v souladu s článkem 290 SFEU, aby jim dala závaznou právní účinnost. |
| --- | --- |

(14)

Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby byly rovněž díky jednotnému kodexu zajištěny rovné podmínky na trhu a odpovídající ochrana vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé
  Unii
  . V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit bankovní orgán, jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi, vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí nejsou politická rozhodnutí.
  Komise by měla schválit tyto regulační a prováděcí technické normy v souladu s článkem 290 SFEU, aby jim dala závaznou právní účinnost.

| (15) | Návrh regulačních technických norem by měl být měněn jen za velmi omezených a mimořádných okolností, a to na základě předpokladu, že bankovní orgán je tím, kdo je v úzkém kontaktu s každodenním fungováním finančních trhů a reaguje na něj. Ke změně by se přistoupilo, pokud by například navržené regulační normy nebyly v souladu s právem Unie, neodpovídaly zásadě proporcionality nebo by odporovaly základním zásadám vnitřního trhu finančních služeb odrážejícím se v acquis Unie pro oblast finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem připravených bankovním orgánem bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být pro rozhodnutí Komise o jejich schválení stanovena lhůta. |
| --- | --- |

(15)

Návrh regulačních technických norem by měl být měněn jen za velmi omezených a mimořádných okolností, a to na základě předpokladu, že bankovní orgán je tím, kdo je v úzkém kontaktu s každodenním fungováním finančních trhů a reaguje na něj. Ke změně by se přistoupilo, pokud by například navržené regulační normy nebyly v souladu s právem Unie, neodpovídaly zásadě proporcionality nebo by odporovaly základním zásadám vnitřního trhu finančních služeb odrážejícím se v acquis Unie pro oblast finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem připravených bankovním orgánem bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být pro rozhodnutí Komise o jejich schválení stanovena lhůta.

| (15a) | Komise by měla být rovněž zmocněna provádět právně závazné akty Unie, jak uvádí článek 291 SFEU. Regulační a prováděcí technické normy musí zohledňovat zásadu proporcionality, tzn. že požadavky stanovené v těchto normách by měly odpovídat povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s obchodováním dotčené finanční instituce. |
| --- | --- |

(15a)

Komise by měla být rovněž zmocněna provádět právně závazné akty Unie, jak uvádí článek 291 SFEU. Regulační a prováděcí technické normy musí zohledňovat zásadu proporcionality, tzn. že požadavky stanovené v těchto normách by měly odpovídat povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s obchodováním dotčené finanční instituce.

| (16) | V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít bankovní orgán pravomoc vydávat pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit úplnou transparentnost pro účastníky trhu
  . |
| --- | --- |

(16)

V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít bankovní orgán pravomoc vydávat pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit úplnou transparentnost pro účastníky trhu
  .

| (17) | Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi finančními institucemi
  Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by bankovní orgán řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  , a tedy porušování
  práva
  Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy
  Unie
  stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti. |
| --- | --- |

(17)

Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi finančními institucemi
  Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by bankovní orgán řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  , a tedy porušování
  práva
  Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy
  Unie
  stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti.

| (18) | Pro přiměřenou reakci na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva
  Unie
  by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být bankovní orgán oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva
  Unie
  ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán neřídí doporučením, Komise by měla být zmocněna k vydání formálního stanoviska zohledňujícího doporučení bankovního orgánu požadujícího po příslušném orgánu, aby přijal nutná opatření pro zajištění souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(18)

Pro přiměřenou reakci na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva
  Unie
  by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být bankovní orgán oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva
  Unie
  ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán neřídí doporučením, Komise by měla být zmocněna k vydání formálního stanoviska zohledňujícího doporučení bankovního orgánu požadujícího po příslušném orgánu, aby přijal nutná opatření pro zajištění souladu s právem Unie.

| (19) | Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  během lhůty stanovené bankovním orgánem
  nesplní,
  měl
  by
  bankovní orgán neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze dovolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vymáhat podle
  článku 258 SFEU
  . |
| --- | --- |

(19)

Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  během lhůty stanovené bankovním orgánem
  nesplní,
  měl
  by
  bankovní orgán neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze dovolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vymáhat podle
  článku 258 SFEU
  .

| (20) | Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být bankovní orgán oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo být omezeno na výjimečné situace, kdy příslušný orgán neplní jemu určené
  formální stanovisko
  a kdy se právo
  Unie
  přímo vztahuje na finanční instituce prostřednictvím současných nebo budoucích nařízení EU.
  V této souvislosti Evropský parlament a Rada očekávají provedení programu Komise na rok 2010, zejména pokud jde o návrh reformy směrnice o kapitálových požadavcích. |
| --- | --- |

(20)

Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být bankovní orgán oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo být omezeno na výjimečné situace, kdy příslušný orgán neplní jemu určené
  formální stanovisko
  a kdy se právo
  Unie
  přímo vztahuje na finanční instituce prostřednictvím současných nebo budoucích nařízení EU.
  V této souvislosti Evropský parlament a Rada očekávají provedení programu Komise na rok 2010, zejména pokud jde o návrh reformy směrnice o kapitálových požadavcích.

| (21) | Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Bankovní orgán by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  S ohledem na citlivou povahu této otázky by pravomoc stanovit existenci mimořádné situace měla být svěřena Komisi, která tak bude činit na základě vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB či bankovního orgánu. Pokud se Evropský parlament, Rada, ESRB nebo Evropský orgán dohledu domnívají, že by mohla nastat mimořádná situace, obrátí se na Komisi. Při tomto postupu je nanejvýš důležité dbát na zachování důvěrnosti. Pokud Komise rozhodne o tom, že mimořádná situace nastala, informuje řádně Evropský parlament a Radu. |
| --- | --- |

(21)

Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Bankovní orgán by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  S ohledem na citlivou povahu této otázky by pravomoc stanovit existenci mimořádné situace měla být svěřena Komisi, která tak bude činit na základě vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB či bankovního orgánu. Pokud se Evropský parlament, Rada, ESRB nebo Evropský orgán dohledu domnívají, že by mohla nastat mimořádná situace, obrátí se na Komisi. Při tomto postupu je nanejvýš důležité dbát na zachování důvěrnosti. Pokud Komise rozhodne o tom, že mimořádná situace nastala, informuje řádně Evropský parlament a Radu.

| (22) | Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby bankovní orgán mohl závazně urovnávat spory mezi příslušnými vnitrostátními orgány, včetně v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné vnitrostátní orgány dosáhnout dohody.
  Pokud této dohody není dosaženo, bankovní orgán může od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právem EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány. V případech, kdy příslušné právní předpisy EU svěřují příslušným orgánům členských států diskreční pravomoc, nemohou rozhodnutí přijatá Evropským orgánem dohledu nahradit výkon této diskreční pravomoci v souladu s právem Unie. V případě nečinnosti dotčených vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít bankovní orgán pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo finančním institucím, a to v oblastech práva Společenství, které se na tyto instituce přímo vztahují. |
| --- | --- |

(22)

Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby bankovní orgán mohl závazně urovnávat spory mezi příslušnými vnitrostátními orgány, včetně v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné vnitrostátní orgány dosáhnout dohody.
  Pokud této dohody není dosaženo, bankovní orgán může od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právem EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány. V případech, kdy příslušné právní předpisy EU svěřují příslušným orgánům členských států diskreční pravomoc, nemohou rozhodnutí přijatá Evropským orgánem dohledu nahradit výkon této diskreční pravomoci v souladu s právem Unie. V případě nečinnosti dotčených vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít bankovní orgán pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo finančním institucím, a to v oblastech práva Společenství, které se na tyto instituce přímo vztahují.

| (22a) | Krize ukázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž jurisdikce končí na vnitrostátních hranicích, jednoznačně nedostačuje k vykonávání dohledu nad finančními institucemi, které se věnují přeshraniční činnosti. |
| --- | --- |

(22a)

Krize ukázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž jurisdikce končí na vnitrostátních hranicích, jednoznačně nedostačuje k vykonávání dohledu nad finančními institucemi, které se věnují přeshraniční činnosti.

| (22b) | Navíc „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva). |
| --- | --- |

(22b)

Navíc „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva).

| (22c) | Podle závěrů Turnerovy zprávy „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace.“ Řešení na vnitrostátní úrovni by znamenalo dát hostitelské právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností, a nikoli poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu. Řešení na evropské úrovni vyžaduje posílení postavení bankovního orgánu v rámci kolegia orgánů dohledu a zvýšení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko. |
| --- | --- |

(22c)

Podle závěrů Turnerovy zprávy „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace.“ Řešení na vnitrostátní úrovni by znamenalo dát hostitelské právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností, a nikoli poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu. Řešení na evropské úrovni vyžaduje posílení postavení bankovního orgánu v rámci kolegia orgánů dohledu a zvýšení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko.

| (23) | Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad finančními institucemi působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Bankovní orgán by měl
  hrát hlavní úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráži v důsledku odlišných postupů dohledu, jelikož mohou ohrozit finanční stabilitu, mimo jiné podporováním přesunu finančních činností do zemí, v nichž je dohled laxní“. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“. |
| --- | --- |

(23)

Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad finančními institucemi působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Bankovní orgán by měl
  hrát hlavní úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráži v důsledku odlišných postupů dohledu, jelikož mohou ohrozit finanční stabilitu, mimo jiné podporováním přesunu finančních činností do zemí, v nichž je dohled laxní“. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“.

| (23a) | Bankovní orgán a vnitrostátní orgány dohledu by měly zvýšit dohled nad finančními institucemi, jež splňují kritéria pro systémová rizika, neboť jejich selhání může ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(23a)

Bankovní orgán a vnitrostátní orgány dohledu by měly zvýšit dohled nad finančními institucemi, jež splňují kritéria pro systémová rizika, neboť jejich selhání může ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku.

| (23b) | Při stanovení systémového rizika by měly být zohledněny mezinárodní standardy, zejména ty, které vypracovaly Rada pro finanční stabilitu, MMF, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví a skupina G-20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika. |
| --- | --- |

(23b)

Při stanovení systémového rizika by měly být zohledněny mezinárodní standardy, zejména ty, které vypracovaly Rada pro finanční stabilitu, MMF, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví a skupina G-20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika.

| (23c) | Je nezbytné stanovit rámec pro postupy v případě institucí nacházejících se v obtížné situaci, aby bylo možné jejich situaci stabilizovat nebo provést jejich likvidaci, neboť „se jasně ukázalo, že v případě bankovní krize je pro vládu i širokou veřejnost příliš mnoho v sázce, protože taková situace by mohla ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (de Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro řízení finanční krize. Klíčovými prvky při řešení krizí je společný soubor pravidel a prostředky na finanční řešení (výkonná moc a financování pro řešení krizí velkých přeshraničních nebo navzájem propojených institucí). |
| --- | --- |

(23c)

Je nezbytné stanovit rámec pro postupy v případě institucí nacházejících se v obtížné situaci, aby bylo možné jejich situaci stabilizovat nebo provést jejich likvidaci, neboť „se jasně ukázalo, že v případě bankovní krize je pro vládu i širokou veřejnost příliš mnoho v sázce, protože taková situace by mohla ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (de Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro řízení finanční krize. Klíčovými prvky při řešení krizí je společný soubor pravidel a prostředky na finanční řešení (výkonná moc a financování pro řešení krizí velkých přeshraničních nebo navzájem propojených institucí).

| (23d) | Měl by být zřízen Evropský fond pojištění vkladů s cílem zajistit spoluodpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránit zájmy vkladatelů v Unii a snížit náklady vyplývající ze systémové finanční krize pro daňové poplatníky
  .
  Fond zřízený na úrovni EU se zdá být nejúčinnějším způsobem ochrany zájmů vkladatelů a nejlepší obranou proti narušování hospodářské soutěže. Je však zřejmé, že opatření EU jsou nevyhnutelně složitější a že některé státy takové systémy už začaly navrhovat nebo dokonce používat. Bankovní orgán by proto měl alespoň zajistit sladění těch nejdůležitějších prků vnitrostátních systémů. Měl by být také schopen zajistit, aby finanční instituce měly povinnost přispívat pouze do jednoho systému. |
| --- | --- |

(23d)

Měl by být zřízen Evropský fond pojištění vkladů s cílem zajistit spoluodpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránit zájmy vkladatelů v Unii a snížit náklady vyplývající ze systémové finanční krize pro daňové poplatníky
  .
  Fond zřízený na úrovni EU se zdá být nejúčinnějším způsobem ochrany zájmů vkladatelů a nejlepší obranou proti narušování hospodářské soutěže. Je však zřejmé, že opatření EU jsou nevyhnutelně složitější a že některé státy takové systémy už začaly navrhovat nebo dokonce používat. Bankovní orgán by proto měl alespoň zajistit sladění těch nejdůležitějších prků vnitrostátních systémů. Měl by být také schopen zajistit, aby finanční instituce měly povinnost přispívat pouze do jednoho systému.

| (23e) | Evropský fond bankovní stability by měl financovat řádné následné či záchranné intervence pro finanční instituce, které se potýkají s problémy, jež by mohly ohrozit finanční stabilitu vnitřního finančního trhu Unie. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků finančního sektoru. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy. |
| --- | --- |

(23e)

Evropský fond bankovní stability by měl financovat řádné následné či záchranné intervence pro finanční instituce, které se potýkají s problémy, jež by mohly ohrozit finanční stabilitu vnitřního finančního trhu Unie. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků finančního sektoru. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy.

| (24) | Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí
  , a to zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  . Nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo
  bankovního orgánu nebo místo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Bankovní orgán by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by také určit a zveřejnit osvědčené postupy týkající se delegování a dohod o delegování. |
| --- | --- |

(24)

Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí
  , a to zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  . Nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo
  bankovního orgánu nebo místo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Bankovní orgán by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by také určit a zveřejnit osvědčené postupy týkající se delegování a dohod o delegování.

| (25) | Bankovní orgán by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Evropské unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu. |
| --- | --- |

(25)

Bankovní orgán by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Evropské unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu.

| (26) | Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je srovnávací hodnocení. Bankovní orgán by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny. |
| --- | --- |

(26)

Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je srovnávací hodnocení. Bankovní orgán by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny.

| (27) | Bankovní orgán by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Unie
  v oblasti dohledu, zejména
  zajistit
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost bankovního orgánu by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(27)

Bankovní orgán by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Unie
  v oblasti dohledu, zejména
  zajistit
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost bankovního orgánu by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány.

| (28) | Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroobezřetnostní úrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Bankovní orgán by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl bankovní orgán
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  Má-li bankovní orgán plnit řádně své funkce, měl by provádět hospodářské analýzy trhů a dopadu, který by na dané trhy mohl mít potenciální vývoj trhu. |
| --- | --- |

(28)

Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroobezřetnostní úrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Bankovní orgán by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl bankovní orgán
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  Má-li bankovní orgán plnit řádně své funkce, měl by provádět hospodářské analýzy trhů a dopadu, který by na dané trhy mohl mít potenciální vývoj trhu.

| (29) | Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl bankovní orgán
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu a spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  . |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl bankovní orgán
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu a spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  .

| (30) | Bankovní orgán by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu posuzování fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(30)

Bankovní orgán by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu posuzování fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2006/48/ES.

| (31) | Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít bankovní orgán právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti finančních institucí, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a institucím
  , a měly by zohlednit již existující statistické údaje
  . Bankovní orgán by
  však jako nejzazší řešení
  měl mít
  možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u
  finančních institucí ▐, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat bankovnímu orgánu při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní pracovat na společných formátech výkaznictví. |
| --- | --- |

(31)

Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít bankovní orgán právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti finančních institucí, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a institucím
  , a měly by zohlednit již existující statistické údaje
  . Bankovní orgán by
  však jako nejzazší řešení
  měl mít
  možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u
  finančních institucí ▐, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat bankovnímu orgánu při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní pracovat na společných formátech výkaznictví.

| (31a) | Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice

   (26)

  ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou

   (27). |
| --- | --- |

(31a)

Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice

   (26)

  ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou

   (27).

| (32) | Pro zajištění plné efektivity fungování
  ESRB
  a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi bankovním orgánem a
  ESRB
  . Bankovní orgán by měl s
  ESRB
  sdílet všechny příslušné informace. Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile bankovní orgán nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od
  ESRB
  varování či doporučení, měl by bankovní orgán
  případně
  zajistit následná opatření. |
| --- | --- |

(32)

Pro zajištění plné efektivity fungování
  ESRB
  a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi bankovním orgánem a
  ESRB
  . Bankovní orgán by měl s
  ESRB
  sdílet všechny příslušné informace. Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile bankovní orgán nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od
  ESRB
  varování či doporučení, měl by bankovní orgán
  případně
  zajistit následná opatření.

| (33) | ▐ Bankovní orgán
  by měl
  vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhu regulačních norem, pokynů či doporučení by měl bankovní orgán provést studii dopadů.
  Za tímto účelem a z důvodu vyšší účinnosti by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v bankovnictví, kde budou vyváženě zastoupeny úvěrové a investiční instituce
  Unie
  (
  zastupující rozdílné modely a typy finančních institucí a podniků,
  případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  malé a střední podniky, odbory, akademičtí pracovníci
  , spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé bankovních služeb. Skupina zúčastněných stran v bankovnictví by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu s ostatními skupinami uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo právními předpisy
  Unie
  . |
| --- | --- |

(33)

▐ Bankovní orgán
  by měl
  vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhu regulačních norem, pokynů či doporučení by měl bankovní orgán provést studii dopadů.
  Za tímto účelem a z důvodu vyšší účinnosti by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v bankovnictví, kde budou vyváženě zastoupeny úvěrové a investiční instituce
  Unie
  (
  zastupující rozdílné modely a typy finančních institucí a podniků,
  případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  malé a střední podniky, odbory, akademičtí pracovníci
  , spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé bankovních služeb. Skupina zúčastněných stran v bankovnictví by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu s ostatními skupinami uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo právními předpisy
  Unie
  .

| (33a) | Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Toto znevýhodnění by mělo být kompenzováno adekvátním financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran v bankovnictví. |
| --- | --- |

(33a)

Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Toto znevýhodnění by mělo být kompenzováno adekvátním financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran v bankovnictví.

| (34) | Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného řešení krizí a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních finančních institucí, které jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce spjata a koordinována s Hospodářskou a měnovou unií a jejími zásadami.
  Opatření bankovního orgánu v mimořádných situacích a při řešení problémů, která mají dopad na stabilitu finanční instituce, by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu. |
| --- | --- |

(34)

Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného řešení krizí a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních finančních institucí, které jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce spjata a koordinována s Hospodářskou a měnovou unií a jejími zásadami.
  Opatření bankovního orgánu v mimořádných situacích a při řešení problémů, která mají dopad na stabilitu finanční instituce, by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu.

| (34a) | Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranné doložky členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

(34a)

Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranné doložky členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů.

| (34b) | Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, Evropský parlament by měl být informován současně s bankovním orgánem, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Bankovní orgán by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba přijmout. |
| --- | --- |

(34b)

Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, Evropský parlament by měl být informován současně s bankovním orgánem, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Bankovní orgán by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba přijmout.

| (35) | Při svém rozhodování by měl být bankovní orgán vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo příjemců rozhodnutí bankovního orgánu na vyjádření. Akty bankovního orgánu tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  . |
| --- | --- |

(35)

Při svém rozhodování by měl být bankovní orgán vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo příjemců rozhodnutí bankovního orgánu na vyjádření. Akty bankovního orgánu tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  .

| (36) | Hlavním rozhodovacím orgánem bankovního orgánu by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných orgánů v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda bankovního orgánu. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise,
  ESRB
  , Evropské centrální banky a
  Evropského orgánu
  dohledu
  (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy)
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi,
  by bylo
  vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 SFEU
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou. |
| --- | --- |

(36)

Hlavním rozhodovacím orgánem bankovního orgánu by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných orgánů v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda bankovního orgánu. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise,
  ESRB
  , Evropské centrální banky a
  Evropského orgánu
  dohledu
  (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy)
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi,
  by bylo
  vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 SFEU
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou.

| (36a) | Jako obecné pravidlo by řídící rada měla přijímat svá rozhodnutí jednoduchou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená Smlouvou o Evropské unii, SFEU a Protokolem č. 36 o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU. |
| --- | --- |

(36a)

Jako obecné pravidlo by řídící rada měla přijímat svá rozhodnutí jednoduchou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená Smlouvou o Evropské unii, SFEU a Protokolem č. 36 o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU.

| (37) | Plnění poslání bankovního orgánu a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem by měla zajistit řídící rada složená z předsedy orgánu a zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky bankovního orgánu, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu. |
| --- | --- |

(37)

Plnění poslání bankovního orgánu a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem by měla zajistit řídící rada složená z předsedy orgánu a zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky bankovního orgánu, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu.

| (38) | Bankovní orgán by měl zastupovat předseda vybraný
  Evropským parlamentem
  v otevřeném výběrovém řízení
  uspořádaném Komisí po vypracování užšího seznamu uchazečů
  . Řízení bankovního orgánu by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem. |
| --- | --- |

(38)

Bankovní orgán by měl zastupovat předseda vybraný
  Evropským parlamentem
  v otevřeném výběrovém řízení
  uspořádaném Komisí po vypracování užšího seznamu uchazečů
  . Řízení bankovního orgánu by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem.

| (39) | Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím
  Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu
  (dále jen „Smíšený výbor“)
  a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor ▐ by měl
  koordinovat funkce tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda smíšeného výboru by měl být místopředsedou ESRB. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců dočasně přidělených ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu. |
| --- | --- |

(39)

Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím
  Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu
  (dále jen „Smíšený výbor“)
  a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor ▐ by měl
  koordinovat funkce tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda smíšeného výboru by měl být místopředsedou ESRB. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců dočasně přidělených ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu.

| (40) | Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá bankovním orgánem, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li bankovní orgán rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu účinnosti a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství. |
| --- | --- |

(40)

Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá bankovním orgánem, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li bankovní orgán rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu účinnosti a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství.

| (41) | Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost bankovního orgánu, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
  Financování bankovního orgánu z prostředků Unie by mělo být předmětem dohody s rozpočtovým orgánem v souladu s bodem 47 interinstitucionální dohody Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

   (28)

  (IIA).
  ▐ Měla
  by platit
  rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet by měl být předmětem postupu udělování absolutoria. |
| --- | --- |

(41)

Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost bankovního orgánu, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
  Financování bankovního orgánu z prostředků Unie by mělo být předmětem dohody s rozpočtovým orgánem v souladu s bodem 47 interinstitucionální dohody Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení

   (28)

  (IIA).
  ▐ Měla
  by platit
  rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet by měl být předmětem postupu udělování absolutoria.

| (42) | Bankovní orgán by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (29). Bankovní orgán by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (30). |
| --- | --- |

(42)

Bankovní orgán by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (29). Bankovní orgán by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (30).

| (43) | Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance bankovního orgánu vztahovat Služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (31). |
| --- | --- |

(43)

Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance bankovního orgánu vztahovat Služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (31).

| (44) | Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace. ▐ Důvěrnost informací
  poskytnutých bankovnímu orgánu a
  sdílených v rámci sítě
  by měla podléhat přísným a účinným pravidlům důvěrnosti
  . |
| --- | --- |

(44)

Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace. ▐ Důvěrnost informací
  poskytnutých bankovnímu orgánu a
  sdílených v rámci sítě
  by měla podléhat přísným a účinným pravidlům důvěrnosti
  .

| (45) | Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (32) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (32) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.

| (46) | Pro zajištění transparentní činnosti bankovního orgánu by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (34). |
| --- | --- |

(46)

Pro zajištění transparentní činnosti bankovního orgánu by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (34).

| (47) | Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci bankovního orgánu v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře. |
| --- | --- |

(47)

Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci bankovního orgánu v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře.

| (48) | Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(48)

Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (49) | Bankovní orgán přebírá všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru orgánů bankovního dohledu, tudíž by mělo být zrušeno rozhodnutí Komise 2009/78/ES ze dne 23. ledna 2009 o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu a příslušným způsobem pozměněno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009, kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (35). |
| --- | --- |

(49)

Bankovní orgán přebírá všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru orgánů bankovního dohledu, tudíž by mělo být zrušeno rozhodnutí Komise 2009/78/ES ze dne 23. ledna 2009 o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu a příslušným způsobem pozměněno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009, kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (35).

| (50) | Je vhodné stanovit lhůtu pro uplatňování tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost bankovního orgánu na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z Evropského výboru orgánů bankovního dohledu, |
| --- | --- |

(50)

Je vhodné stanovit lhůtu pro uplatňování tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost bankovního orgánu na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z Evropského výboru orgánů bankovního dohledu,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

ZŘÍZENÍ A PRÁVNÍ POSTAVENÍ

Článek 1

Zřízení a působnost

1.   Tímto nařízením se zřizuje Evropský orgán
  dohledu
  (
  Evropský bankovní orgán
  , „bankovní orgán“).

2.   Bankovní orgán jedná
  v rámci pravomocí, které mu byly svěřeny v tomto nařízení, a
  v rozsahu směrnice 2006/48/ES, směrnice 2006/49/ES, směrnice 2002/87/ES,
  nařízení (ES) č. 1781/2006, směrnice 94/19/ES a relevantní části směrnice
  2005/60/ES, směrnice 2002/65/ES
  , směrnice 2007/64/ES
  a
  směrnice 2009/110/ES do té míry, do jaké se tyto akty vztahují na úvěrové a finanční instituce a příslušné orgány vykonávající nad nimi dohled
  , včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí vycházejících z těchto aktů, a v rozsahu dalších
  legislativních
  aktů
  Unie
  , které stanoví úkoly bankovního orgánu.

2a.
     
  Bankovní orgán jedná rovněž v oblasti činností úvěrových institucí, finančních konglomerátů, investičních podniků, platebních institucí a institucí elektronických peněz, včetně otázek správy společností, auditů a finančního výkaznictví, za předpokladu, že takové činnosti ze strany bankovního orgánu jsou nutné pro zajištění účinného a důsledného uplatňování právních předpisů uvedených v odstavci 2.

3.   Ustanoveními tohoto nařízení nejsou dotčeny pravomoci Komise zajistit dodržování práva
  Unie
  , zejména podle
  článku 258
  Smlouvy
  o fungování evropské unie
  .

4.   Cílem bankovního orgánu je
  chránit veřejné zájmy přispíváním ke krátko-, středně- a dlouhodobé stabilitě a účinnosti finančního systému v zájmu hospodářství Unie, jejích občanů a podniků. Bankovní orgán přispívá
  :

| i) | k lepšímu fungování vnitřního trhu, včetně především
  důkladné
  , účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu;
  ▐ |
| --- | --- |

i)

k lepšímu fungování vnitřního trhu, včetně především
  důkladné
  , účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu;

▐

| iii) | k zajištění integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů,
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

k zajištění integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů,

▐

| v) | k posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

v)

k posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni,

| va) | k předcházení regulační arbitráži a k dosažení rovných podmínek hospodářské soutěže, |
| --- | --- |

va)

k předcházení regulační arbitráži a k dosažení rovných podmínek hospodářské soutěže,

| vb) | k zajištění toho, aby pro čerpání úvěru a jiná rizika byla stanovena řádná pravidla a dohled, a |
| --- | --- |

vb)

k zajištění toho, aby pro čerpání úvěru a jiná rizika byla stanovena řádná pravidla a dohled, a

| vc) | ke zlepšení ochrany spotřebitelů
  . |
| --- | --- |

vc)

ke zlepšení ochrany spotřebitelů
  .

Za
  těmito účely
  přispívá bankovní orgán k zajištění jednotného, účinného a efektivního uplatňování
  legislativních aktů Unie
  podle
  článku 2
  tím, že podporuje sbližování dohledu a předkládá stanoviska Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
  a provádí ekonomický rozbor trhů za účelem podpořit dosažení cíle bankovního orgánu
  .

Při plnění úkolů, jež jsou mu svěřeny tímto nařízením, věnuje bankovní orgán zvláštní pozornost veškerým systémovým rizikům spojeným s finančními institucemi, jejichž selhání může ohrozit fungování finančního systému nebo reálné ekonomiky.

Pří plnění svých úkolů jedná bankovní orgán nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie.

Článek 1a

Evropský systém finančního dohledu

1.
     
  Bankovní orgán je součástí Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS). Hlavním cílem ESFS je zajistit, aby právní předpisy platné pro finanční odvětví byly náležitě uplatňovány v zájmu zachování finanční stability a k zajištění důvěry ve finanční systém jako celek a dostatečné ochrany spotřebitelů finančních služeb.

2.
     
  ESFS má tyto členy:

| a) | Evropský výbor pro systémová rizika (ESRB, a to pro účely plnění úkolů stanovených nařízením (EU) č. .../2010 (ESRB) a tímto nařízením; |
| --- | --- |

a)

Evropský výbor pro systémová rizika (ESRB, a to pro účely plnění úkolů stanovených nařízením (EU) č. .../2010 (ESRB) a tímto nařízením;

| b) | bankovní orgán; |
| --- | --- |

b)

bankovní orgán;

| c) | Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

c)

Evropský orgán dohledu (cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [ESMA];

| d) | Evropský orgán dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA], |
| --- | --- |

d)

Evropský orgán dohledu (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EIOPA],

| e) | Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor), a to pro účely plnění úkolů stanovených v článcích 40 až 43 („Smíšený výbor“); |
| --- | --- |

e)

Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor), a to pro účely plnění úkolů stanovených v článcích 40 až 43 („Smíšený výbor“);

| f) | orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a v tomto nařízení; |
| --- | --- |

f)

orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a v tomto nařízení;

| g) | Komisi, a to pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9. |
| --- | --- |

g)

Komisi, a to pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9.

3.
     
  Prostřednictvím Smíšeného výboru spolupracuje bankovní orgán pravidelně a úzce s ESRB i s orgány EIOPA a ESMA, zajišťuje s nimi meziodvětvovou jednotnost činnosti a vyjednává společné postoje v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty a v dalších meziodvětvových otázkách.

4.
     
  Podle zásady loajální spolupráce v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii jednotlivé strany ESFS spolupracují na základě důvěry a plného vzájemného respektu, zejména při zajišťování výměny příslušných a spolehlivých informací mezi sebou.

5.
     
  Orgány dohledu, které nejsou členy ESFS, jsou povinny provádět dohled nad finančními institucemi působícími v Unii v souladu s legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

Článek 1b

Odpovědnost vůči Evropskému parlamentu

Orgány dohledu uvedené v čl. 1a odst. 2 jsou odpovědné Evropskému parlamentu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

| 1) | „finančními institucemi“ rozumí „úvěrové instituce“ podle definice
  uvedené v čl. 4 odst. 1 směrnice
  2006/48/ES, „investiční podniky“ podle definice
  uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) směrnice
  2006/49/ES a „finanční konglomeráty“ podle definice
  uvedené v čl. 2 odst. 14 směrnice
  2002/87/ES,
  a kromě toho, v souladu se směrnicí 2005/60/ES, se „finančními institucemi“ rozumí úvěrové instituce a finanční instituce podle definice uvedené v čl. 3 odst. 1 a 2 této směrnice
  ; |
| --- | --- |

1)

„finančními institucemi“ rozumí „úvěrové instituce“ podle definice
  uvedené v čl. 4 odst. 1 směrnice
  2006/48/ES, „investiční podniky“ podle definice
  uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) směrnice
  2006/49/ES a „finanční konglomeráty“ podle definice
  uvedené v čl. 2 odst. 14 směrnice
  2002/87/ES,
  a kromě toho, v souladu se směrnicí 2005/60/ES, se „finančními institucemi“ rozumí úvěrové instituce a finanční instituce podle definice uvedené v čl. 3 odst. 1 a 2 této směrnice
  ;

| 2) | „příslušným orgánem“ rozumí:








  i) | příslušné orgány definované ve směrnicích 2006/48/ES
  ,
  2006/49/ES a
  2007/64/ES a uvedené ve směrnici 2009/110/ES; |
| --- | --- | --- |

2)

„příslušným orgánem“ rozumí:

i)

příslušné orgány definované ve směrnicích 2006/48/ES
  ,
  2006/49/ES a
  2007/64/ES a uvedené ve směrnici 2009/110/ES;

| ii) | pokud jde o směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES, orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany úvěrových a finančních institucí; |
| --- | --- |

ii)

pokud jde o směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES, orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany úvěrových a finančních institucí;

| iii) | pokud jde o systémy
  , pojištění vkladů, orgány, které spravují tyto systémy podle směrnice 94/19/ES
  , nebo, pokud je činnost takového systému řízena soukromou společností, veřejný orgán vykonávající dohled nad těmito systémy podle směrnice 94/19/ES
  . |
| --- | --- |

iii)

pokud jde o systémy
  , pojištění vkladů, orgány, které spravují tyto systémy podle směrnice 94/19/ES
  , nebo, pokud je činnost takového systému řízena soukromou společností, veřejný orgán vykonávající dohled nad těmito systémy podle směrnice 94/19/ES
  .

Článek 3

Právní postavení

1.   Bankovní orgán je institucí
  Unie
  s právní subjektivitou.

2.   V každém členském státě požívá bankovní orgán nejširšího rozsahu právní způsobilosti stanovené vnitrostátním právem pro právnické osoby. Může zejména nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a účastnit se soudních řízení.

3.   Bankovní orgán zastupuje předseda.

Článek 4

Složení

Bankovní orgán tvoří:

| 1) | rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28; |
| --- | --- |

1)

rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28;

| 2) | řídící rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32; |
| --- | --- |

2)

řídící rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32;

| 3) | předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33; |
| --- | --- |

3)

předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33;

| 4) | výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38; |
| --- | --- |

4)

výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38;

| 5) | odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46. |
| --- | --- |

5)

odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46.

Článek 5

Ústředí a
  sídlo

Bankovní orgán má ústředí ve Frankfurtu.

Může mít zastoupení v nejvýznamnějších finančních centrech Evropské unie.

KAPITOLA II

ÚKOLY A PRAVOMOCI BANKOVNÍHO ORGÁNU

Článek 6

Úkoly a pravomoci bankovního orgánu

1.   Bankovní orgán má následující úkoly:

| a) | přispívat k vytváření kvalitních společných norem a výkonu regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

přispívat k vytváření kvalitních společných norem a výkonu regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| b) | přispívat k jednotnému uplatňování
  legislativních aktů Unie
  , zejména tak, že přispívá ke společné kultuře dohledu, zajišťuje jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňuje regulační arbitráži, zprostředkovává a urovnává spory mezi příslušnými orgány,
  zajišťuje účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťuje
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích; |
| --- | --- |

b)

přispívat k jednotnému uplatňování
  legislativních aktů Unie
  , zejména tak, že přispívá ke společné kultuře dohledu, zajišťuje jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňuje regulační arbitráži, zprostředkovává a urovnává spory mezi příslušnými orgány,
  zajišťuje účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťuje
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích;

| c) | povzbuzovat a podporovat
  delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány; |
| --- | --- |

c)

povzbuzovat a podporovat
  delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány;

| d) | úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB; |
| --- | --- |

d)

úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB;

| e) | organizovat a
  provádět srovnávací hodnocení činnosti příslušných orgánů
  , včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu; |
| --- | --- |

e)

organizovat a
  provádět srovnávací hodnocení činnosti příslušných orgánů
  , včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu;

| f) | sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti; |
| --- | --- |

f)

sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti;

| fa) | provádět ekonomickou analýzu trhů s cílem informovat o plnění funkcí bankovního orgánu; |
| --- | --- |

fa)

provádět ekonomickou analýzu trhů s cílem informovat o plnění funkcí bankovního orgánu;

| fb) | posilovat ochranu vkladatelů a investorů; |
| --- | --- |

fb)

posilovat ochranu vkladatelů a investorů;

| fc) | přispívat k řízení krize přeshraničních institucí, která by mohla představovat systémové riziko, jak je uvedeno v článku 12b, řídit a vykonávat veškeré včasné zásahy, řešení krizí nebo insolvenční řízení takovýchto institucí prostřednictvím svého bankovního útvaru pro řešení krizí podle článku 12c; |
| --- | --- |

fc)

přispívat k řízení krize přeshraničních institucí, která by mohla představovat systémové riziko, jak je uvedeno v článku 12b, řídit a vykonávat veškeré včasné zásahy, řešení krizí nebo insolvenční řízení takovýchto institucí prostřednictvím svého bankovního útvaru pro řešení krizí podle článku 12c;

| g) | plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení a v
  legislativních aktech
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

g)

plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení a v
  legislativních aktech
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| ga) | vykonávat dohled na finančními institucemi, které nepodléhají dohledu příslušných orgánů; |
| --- | --- |

ga)

vykonávat dohled na finančními institucemi, které nepodléhají dohledu příslušných orgánů;

| gb) | zveřejňovat a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, zejména v rámci své příslušnosti, na svých internetových stránkách o registrovaných finančních institucích s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace; |
| --- | --- |

gb)

zveřejňovat a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, zejména v rámci své příslušnosti, na svých internetových stránkách o registrovaných finančních institucích s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace;

| gc) | přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS); |
| --- | --- |

gc)

přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS);

2.   Pro dosažení úkolů stanovených v odstavci 1 bankovní orgán disponuje pravomocemi stanovenými tímto nařízením, zejména pravomocí:

| a) | vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7; |
| --- | --- |

a)

vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7;

| aa) | vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e; |
| --- | --- |

aa)

vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e;

| b) | vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8; |
| --- | --- |

b)

vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8;

| c) | vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3; |
| --- | --- |

c)

vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3;

| d) | přijímat individuální rozhodnutí určená příslušným orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11; |
| --- | --- |

d)

přijímat individuální rozhodnutí určená příslušným orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11;

| e) | přijímat individuální rozhodnutí určená finančním institucím v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4; |
| --- | --- |

e)

přijímat individuální rozhodnutí určená finančním institucím v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4;

| f) | vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19
  ; |
| --- | --- |

f)

vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19
  ;

| fa) | shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí podle článku 20; |
| --- | --- |

fa)

shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí podle článku 20;

| fb) | vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici institucí a na ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

fb)

vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici institucí a na ochranu spotřebitelů;

| fc) | zajistit databázi registrovaných finančních institucí v oblasti své působnosti a, je-li to upraveno v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, na centrální úrovni; |
| --- | --- |

fc)

zajistit databázi registrovaných finančních institucí v oblasti své působnosti a, je-li to upraveno v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, na centrální úrovni;

| fd) | vypracovat regulační technickou normu, která stanoví nejnutnější informace, jež musí být poskytnuty bankovnímu orgánu o transakcích a účastnících trhu, a způsob, jakým je nutno shromažďování těchto informací koordinovat a jakým musí být databáze členských zemí propojeny, aby byl zajištěn nepřetržitý přístup bankovního orgánu k příslušným nezbytným informacím týkajícím se transakcí a trhu. |
| --- | --- |

fd)

vypracovat regulační technickou normu, která stanoví nejnutnější informace, jež musí být poskytnuty bankovnímu orgánu o transakcích a účastnících trhu, a způsob, jakým je nutno shromažďování těchto informací koordinovat a jakým musí být databáze členských zemí propojeny, aby byl zajištěn nepřetržitý přístup bankovního orgánu k příslušným nezbytným informacím týkajícím se transakcí a trhu.

3.   Bankovní orgán vykonává veškeré výlučné pravomoci dohledu nad subjekty s působností v
  celé Unii
  nebo hospodářskou činností s působností v
  celé Unii
  , které mu jsou svěřeny
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.

4.
     
  Za účelem výkonu svých výlučných pravomocí dohledu podle odstavce 3
  disponuje bankovní orgán odpovídajícími pravomocemi pro vyšetřování a prosazování, jak je uvedeno v příslušných právních předpisech, i pro případné vyměřování poplatků.
  Bankovní orgán při výkonu svých povinností úzce spolupracuje s příslušnými orgány a využívá jejich zkušeností, zařízení a pravomocí.

Článek 6a

Úkoly spojené s ochranou spotřebitelů a finančními činnostmi

1
     
  V zájmu posílení ochrany vkladatelů a investorů převezme bankovní orgán vedoucí úlohu při prosazování transparentnosti, jednoduchosti a spravedlivých podmínek na trhu se spotřebitelskými finančními produkty či službami v rámci celého jednotného trhu, a to i prostřednictvím:

| i) | shromažďování a analýzy informací o spotřebitelských trendech a podávání zpráv o nich, |
| --- | --- |

i)

shromažďování a analýzy informací o spotřebitelských trendech a podávání zpráv o nich,

| ii) | posuzování a koordinace iniciativ v oblasti finanční gramotnosti a vzdělávání, |
| --- | --- |

ii)

posuzování a koordinace iniciativ v oblasti finanční gramotnosti a vzdělávání,

| iii) | vypracovávání norem pro odbornou přípravu v odvětví, |
| --- | --- |

iii)

vypracovávání norem pro odbornou přípravu v odvětví,

| iv) | účasti na sestavování společných pravidel pro zveřejňování údajů a |
| --- | --- |

iv)

účasti na sestavování společných pravidel pro zveřejňování údajů a

| v) | hodnocení především přístupnosti, dostupnosti a úvěrových nákladů pro domácnosti a podniky, zejména malé a střední podniky. |
| --- | --- |

v)

hodnocení především přístupnosti, dostupnosti a úvěrových nákladů pro domácnosti a podniky, zejména malé a střední podniky.

2.
     
  Bankovní orgán sleduje nové i stávající finanční činnosti a může přijmout pokyny a doporučení s cílem podpořit bezpečnost a přiměřenost trhů a sbližování regulačních postupů.

3.
     
  Bankovní orgán může rovněž vydat varování v případě, že určitá finanční činnost představuje ohrožení pro cíle stanovené v čl. 1 odst. 4.

4.
     
  Bankovní orgán zřídí jako svou nedílnou součást výbor pro finanční inovace, který bude sdružovat všechny příslušné vnitrostátní orgány dohledu s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu při stanovování pravidel pro nové nebo inovativní finanční činnosti a vykonávání dohledu nad nimi a poskytovat odborné poradenství Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

5.
     
  Bankovní orgán může dočasně zakázat nebo omezit určité typy finančních činností
  ,
  které ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, v případech a za podmínek stanovených v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, nebo pokud si to vyžádá mimořádná situace v souladu s článkem 10 a za podmínek v něm stanovených.

Bankovní orgán toto rozhodnutí pravidelně a včas přehodnocuje.

Bankovní orgán může rovněž posoudit nutnost zakázat nebo omezit určité typy finančních činností a v případě, že to skutečně nutné je, informovat Komisi, aby jakýkoli zákaz či omezení usnadnil.

Článek 7

Regulační
  technické normy

1.   
  Evropský parlament a Rada mohou svěřit Komisi pravomoci přijímat regulační technické normy podle článku 290 Smlouvy o fungování EU s cílem zajistit konzistentní harmonizaci
  v oblastech konkrétně stanovených
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst.2.
  Tyto regulační normy jsou technické povahy a nepředstavují strategická rozhodnutí či politickou volbu a jejich obsah je vymezen legislativními akty, z nichž vycházejí. Návrh regulačních technických norem vypracuje bankovní orgán a předloží jej Komisi ke schválení. V případě, že bankovní orgán nepředloží návrh Komisi ve lhůtě stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 může Komise přijmout regulační technickou normu.

2.   
  Před předložením návrhu Komisi bankovní orgán uspořádá otevřené veřejné konzultace o regulačních technických normách a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů, ledaže by takové konzultace a analýzy nebyly přiměřené v poměru k rozsahu a dopadu dotyčných regulačních technických norem nebo v poměru ke zvláštní naléhavosti příslušné záležitosti. Bankovní orgán si rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran v bankovnictví uvedené v článku 22.

3.
     
  Komise poté, co od bankovního orgánu obdrží návrh regulační technické normy, okamžitě předá tento návrh Evropskému parlamentu a Radě.

4.
     
  Komise do tří měsíců po obdržení návrhu rozhodne o tom, zda návrh regulační technické normy přijme. Regulační technické normy se přijímají prostřednictvím nařízení či rozhodnutí. Pokud Komise nehodlá normu přijmout, informuje o tom Evropský parlament a Radu a podá v této věci zdůvodnění.

Článek 7a

Neschválení nebo změna návrhů regulačních norem

1.
     
  Pokud Komise nehodlá přijmout návrh regulačních technických norem nebo jej hodlá přijmout zčásti nebo se změnami, zašle návrh regulačních technických norem zpět bankovnímu orgánu a navrhne odůvodněné změny.

2.
     
  Během 6 týdnů bankovní orgán může návrh regulačních technických norem pozměnit na základě změn Komise a znovu jej předložit Komisi ke schválení. Bankovní orgán informuje Evropský parlament, Radu a Komisi o svém rozhodnutí.

3.
     
  Jestliže bankovní orgán nesouhlasí s rozhodnutím Komise odmítnout či změnit jeho původní návrhy, může Evropský parlament nebo Rada do jednoho měsíce pozvat příslušného komisaře a předsedu bankovního orgánu na schůzi příslušného výboru Evropského parlamentu či Rady k tomuto účelu svolanou, aby přednesli a vysvětlili své rozdílné postoje.

Článek 7b

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoci přijímat regulační normy uvedené v článku 7 jsou svěřeny Komisi na dobu čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise předloží zprávu zabývající se přenesenými pravomocemi nejpozději 6 měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhé období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 7c.

2.
     
  Jakmile Komise přijme regulační normu, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

3.
     
  Zpráva předsedy bankovního orgánu uvedená v čl. 35 odst. 2 informuje Evropský parlament a Radu o regulačních normách, jež byly schváleny, a o tom, které příslušné orgány je neplní.

Článek 7c

Námitky proti regulačním normám

1.
     
  Pokud Komise přijímá delegovaný akt v oblastech konkrétně stanovených legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2, platí, že:

| a) | Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitky k aktu v přenesené pravomoci do tří měsíců od data oznámení regulační normy přijaté Komisí. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o další tři měsíce; |
| --- | --- |

a)

Evropský parlament nebo Rada mohou vznést námitky k aktu v přenesené pravomoci do tří měsíců od data oznámení regulační normy přijaté Komisí. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o další tři měsíce;

| b) | Pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky, akt v přenesené pravomoci se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost před uplynutím tohoto období. Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada proti aktu v přenesené pravomoci námitky, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

b)

Pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky, akt v přenesené pravomoci se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost před uplynutím tohoto období. Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada proti aktu v přenesené pravomoci námitky, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie;

| c) | Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. V souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování EU uvede orgán, který vznese námitku, důvody pro vznesení námitky k aktu v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

c)

Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. V souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování EU uvede orgán, který vznese námitku, důvody pro vznesení námitky k aktu v přenesené pravomoci.

2.
     
  Jestliže Komise přijímá regulační normu, která je shodná s návrhem regulační normy, který předložil bankovní orgán, uplatňuje se odst. 1 písm. a), b) a c), pokud období, během něhož mohou Evropský parlament a Rada vznést námitky, činí jeden měsíc před uplynutím tříměsíčního období uvedeného v čl. 7 odst. 4. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o další měsíc.

3.
     
  Evropský parlament a Rada mohou ihned poté, co jim Komise předá návrh, přijmout předběžné a podmíněné prohlášení o tom, že nehodlají vznést námitku, které vstupuje v platnost poté, co Komise přijme regulační technickou normu, aniž by změnila návrh.

4.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou proti regulační normě námitku, nevstoupí tato norma v platnost. V souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování EU uvede orgán, který vznese námitku, důvody pro vznesení námitky proti regulační technické normě.

Článek 7d

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v článku 7 může zrušit Evropský parlament nebo Rada.

2.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí.

3.
     
  Orgán, který zahájí interní postup, jehož cílem je rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede regulační technické normy, u nichž by mohlo být přenesení pravomocí zrušeno.

Článek 7e

Provádění technických norem

1.
     
  Jestliže Evropský parlament a Rada svěří Komisi pravomoci přijímat prováděcí technické normy podle článku 291 Smlouvy o fungování EU v případech, kdy pro provádění právně závazných aktů Unie jsou nezbytné jednotné podmínky v oblastech, které jsou konkrétně uvedeny v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, platí následující:

| a) | jestliže v souladu s legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2 orgán dohledu vypracuje návrh prováděcích technických norem, který má být předložen Komisi, jsou tyto normy technické povahy, neobsahují žádné politické volby a omezují se na stanovení podmínek pro uplatňování právně závazných aktů Unie; |
| --- | --- |

a)

jestliže v souladu s legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2 orgán dohledu vypracuje návrh prováděcích technických norem, který má být předložen Komisi, jsou tyto normy technické povahy, neobsahují žádné politické volby a omezují se na stanovení podmínek pro uplatňování právně závazných aktů Unie;

| b) | jestliže orgán dohledu nepředloží návrh Komisi ve lhůtě stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 či uvedené v žádosti, kterou Komise zašle orgánu dohledu v souladu s článkem 19, může Komise přijmout prováděcí technickou normu prostřednictvím prováděcího aktu. |
| --- | --- |

b)

jestliže orgán dohledu nepředloží návrh Komisi ve lhůtě stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 či uvedené v žádosti, kterou Komise zašle orgánu dohledu v souladu s článkem 19, může Komise přijmout prováděcí technickou normu prostřednictvím prováděcího aktu.

2.
     
  Před předložením návrhu Komisi uspořádá bankovní orgán otevřené veřejné konzultace o prováděcích technických normách a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů, ledaže by takové konzultace a analýzy nebyly přiměřené v poměru k rozsahu a dopadu dotyčných technických norem nebo v poměru ke zvláštní naléhavosti příslušné záležitosti.

Bankovní orgán si rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran v bankovnictví uvedené v článku 22.

3.
     
  Orgán dohledu své návrhy prováděcích technických norem předkládá ke schválení Komisi v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU a současně také Evropskému parlamentu a Radě.

4.
     
  Do tří měsíců od obdržení návrhů prováděcích technických norem rozhodne Komise o tom, zda tyto návrhy schválí. Komise může tuto lhůtu prodloužit o jeden měsíc. Komise může schválit návrhy norem pouze částečně nebo v pozměněném znění, jestliže to vyžaduje zájem Unie.

Pokaždé, když Komise přijme prováděcí technické normy, kterými se mění návrh prováděcích technických norem předložený orgánem dohledu, informuje o této skutečnosti Evropský parlament a Radu.

5.
     
  Komise tyto normy přijímá v podobě nařízení nebo rozhodnutí, která se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Pokyny a doporučení

1.
     S cílem zavést jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v rámci ESFS a zajistit společné, soudržné a jednotné uplatňování právních předpisů
  Unie
  vydává bankovní orgán pokyny a doporučení určená příslušným orgánům či finančním institucím.

1a.
     
  Orgán dohledu uspořádá případně otevřené veřejné konzultace o pokynech a doporučeních a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů. Bankovní orgán si případně rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran v bankovnictví uvedené v článku 22. Takovéto konzultace, analýzy, stanoviska a rady by měly být přiměřené, pokud jde o rozsah, povahu a dopady daných pokynů či doporučení.

2.
     Příslušné orgány
  a finanční instituce
  vynaloží veškeré úsilí, aby tyto pokyny a doporučení plnily.
  Do dvou měsíců od vydání pokynu nebo doporučení každý příslušný orgán potvrdí, že hodlá tento pokyn nebo doporučení plnit. V případě, že příslušný orgán nemá v úmyslu pokyny nebo doporučení plnit, informuje o tom bankovní orgán a uvede své důvody. Bankovní orgán tyto důvody zveřejní.

Jestliže příslušný orgán nebude
  pokyn
  či
  doporučení
  uplatňovat,
  bankovní orgán tuto skutečnost zveřejní
  .

Bankovní orgán může v jednotlivých případech rozhodnout o tom, že zveřejní zdůvodnění, které poskytly příslušné orgány s ohledem na neplnění pokynu či doporučení. Dotyčný příslušný orgán je o takovém zveřejnění předem informován.

Jestliže to daný pokyn či doporučení stanoví, finanční instituce každoročně jasným a podrobným způsobem podává zprávu o tom, zda tento pokyn nebo doporučení plní.

2a.
     
  Ve zprávě uvedené v čl. 28 odst. 4a bankovní orgán informuje Evropský parlament, Radu a Komisi o vydaných pokynech a doporučeních a o tom, který příslušný orgán je neplní, a jakým způsobem hodlá bankovní orgán zajistit, aby v budoucnu byly jeho doporučení a pokyny dodržovány.

Článek 9

Porušení právních předpisů Unie

1.   Jestliže příslušný orgán neuplatňuje ▐
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2
  či je uplatňuje způsobem, který se jeví jako porušení právních předpisů Unie, včetně regulačních technických norem a prováděcích technických norem stanovených v souladu s články 7 a 7e
  , zejména jestliže nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky stanovené těmito právními předpisy,
  postupuje
  bankovní orgán
  v souladu s pravomocemi stanovenými
  v odstavcích 2, 3 a 6 tohoto článku.

2.   Na žádost jednoho nebo více příslušných orgánů
  , Evropského parlamentu, Rady
  , Komise
  nebo skupiny zúčastněných stran v bankovnictví
  nebo z vlastní iniciativy a po sdělení dotčenému příslušnému orgánu může bankovní orgán provádět šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva
  Unie
  .

2a.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 20, poskytne příslušný orgán bankovnímu orgánu neprodleně veškeré informace, které bankovní orgán považuje za nezbytné pro své šetření.

3.   Bankovní orgán může nejpozději do dvou měsíců od zahájení šetření vydat dotčenému příslušnému orgánu doporučení, ve kterém stanoví opatření nezbytná pro zajištění souladu s právem
  Unie
  .

3a.
     Do deseti pracovních dnů od obdržení doporučení příslušný orgán informuje bankovní orgán o krocích, které přijal nebo které plánuje přijmout pro zajištění souladu s právem
  Unie
  .

4.   Jestliže příslušný orgán nezajistí soulad s právem
  Unie
  do jednoho měsíce ode dne, kdy obdrží doporučení bankovního orgánu, může Komise po uvědomění ze strany bankovního orgánu nebo z vlastní iniciativy
  vydat formální stanovisko
  , kterým bude po příslušném orgánu požadovat, aby přijal opatření nezbytná pro soulad s právem
  Unie
  .
  Formální stanovisko Komise zohlední doporučení bankovního orgánu.

Komise
  vydá
  toto
  formální stanovisko
  nejpozději do tří měsíců od přijetí doporučení. Tuto lhůtu může Komise o jeden měsíc prodloužit.

▐

Bankovní orgán a příslušné orgány poskytnou Komisi všechny nezbytné informace.

5.   Do deseti pracovních dnů od obdržení
  formálního stanoviska
  podle odstavce 4 příslušný orgán informuje Komisi a bankovní orgán o krocích, které přijal nebo které plánuje přijmout, aby
  vyhověl formálnímu stanovisku
  Komise.

6.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle článku
  258 SFEU
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví
  formálnímu stanovisku
  uvedenému v odstavci 4 ▐ ve lhůtě v něm uvedené a je-li nutné včas napravit neplnění ▐, aby byly zachovány nebo obnoveny neutrální podmínky pro konkurenci na trhu nebo aby se zajistilo správné fungování a integrita finančního systému, může bankovní orgán v případě, že se příslušné požadavky
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na finanční instituce
  podle legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle práva
  Unie
  , včetně případného ukončení konkrétního jednání.

Rozhodnutí bankovního orgánu musí být v souladu s
  formálním stanoviskem vydaným
  Komisí podle odstavce 4.

7.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 6 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti.

Při přijetí
  opatření ▐
  souvisejícího s otázkami
  , které jsou předmětem
  formálního stanoviska
  podle odstavce 4
  nebo rozhodnutí podle odstavce
  6
  musí příslušné orgány vyhovět formálnímu stanovisku nebo rozhodnutí
  .

7a.
     
  Ve zprávě podle čl. 28 odst. 4a bankovní orgán uvede, které příslušné orgány a finanční instituce nesplnily rozhodnutí uvedená v odstavcích 4 a 6.

Článek 10

Opatření v mimořádných situacích

1.   V případě nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému
  Evropské unie nebo jeho části, bankovní orgán aktivně podporuje a, pokud se to pokládá za nezbytné, koordinuje veškerá opatření přijatá dotyčnými příslušnými vnitrostátními orgány dohledu
  .

Aby mohl bankovní orgán vykonávat svou podpůrnou a koordinační roli, musí jej dotyčné příslušné vnitrostátní orgány dohledu plně informovat o relevantním vývoji a zvát v roli pozorovatele na veškerá důležitá zasedání.

1a.
     
  Komise může z vlastního podnětu či na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB či bankovního orgánu přijmout rozhodnutí určené bankovnímu orgánu, v němž vyhlásí mimořádný stav pro účely tohoto nařízení. Komise provádí každý měsíc přezkum tohoto rozhodnutí a vyhlásí konec mimořádné situace, jakmile to bude vhodné.

Pokud Komise rozhodne o tom, že mimořádná situace nastala, informuje bez prodlení patřičným způsobem Evropský parlament a Radu.

2.   Jestliže Komise přijala rozhodnutí podle odstavce 1a
  a za výjimečných okolností, kdy jsou nutná koordinovaná opatření ze strany vnitrostátních orgánů v zájmu řešení nepříznivého vývoje, který by mohl v Evropské unii ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému nebo jeho části,
  může bankovní orgán přijímat individuální rozhodnutí, která budou po příslušných orgánech vyžadovat přijetí nezbytných opatření v souladu s právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2, s cílem
  reagovat na takovýto vývoj
  tím, že zajistí, aby finanční instituce a příslušné orgány plnily požadavky stanovené těmito právními předpisy.

3.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 SFEU
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí bankovního orgánu uvedenému v odstavci 2 ve lhůtě stanovené zmíněným rozhodnutím, může bankovní orgán v případě, že se příslušné požadavky
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na finanční instituce, přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle těchto právních předpisů, včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 3 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti.

Jakékoliv opatření příslušných orgánů související se skutečnostmi, které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 2 nebo 3, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

Článek 11

Urovnávání sporů mezi příslušnými orgány

1.   Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 9, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či nečinností jiného příslušného orgánu v oblastech, ve kterých
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování příslušných orgánů z více než jednoho členského státu, ▐ bankovní orgán
  z vlastního podnětu nebo
  na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů
  zaujme vedoucí postavení při poskytování
  pomoci orgánům dosáhnout dohody podle postupu stanoveného v
  odstavcích 2 až 4
  .

2.   Bankovní orgán stanoví časovou lhůtu pro smírčí jednání mezi příslušnými orgány, přičemž vezme v úvahu veškeré související časové lhůty stanovené
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2 a složitost a naléhavost záležitosti.
  V této fázi působí bankovní orgán jako zprostředkovatel.

3.   Jestliže do uplynutí lhůty pro smírčí jednání nedosáhnou dotčené příslušné orgány dohody,
  přijme
  bankovní orgán
  v souladu s postupem uvedeným v čl. 29 odst. 1 třetím pododstavci
  rozhodnutí
  požadující urovnání sporu
  , v němž po nich bude požadovat přijetí konkrétních opatření ▐ v souladu s právem
  Unie, přičemž toto rozhodnutí bude mít závazné účinky pro dotčené příslušné orgány
  .

4.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 SFEU
  , jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí bankovního orgánu, a tedy nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky, které se na ni přímo vztahují prostřednictvím
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, může bankovní orgán přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle práva Společenství, včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4a.
     
  Rozhodnutí přijatá podle odstavce 4 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti. Jakékoliv opatření příslušných orgánů související se skutečnostmi, které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 3 nebo 4, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

4b.
     
  Ve zprávě podle čl. 28 odst. 4a informuje předseda o sporech mezi příslušnými orgány, o dosažených dohodách a o rozhodnutí ohledně urovnání takových sporů.

Článek 11a

Urovnávání sporů mezi příslušnými orgány v různých odvětvích

Smíšený výbor v souladu s postupem stanoveným v článku 11 a článku 42 řeší spory napříč odvětvími, které mohou vzniknout mezi jedním či více příslušnými orgány, jak je vymezuje čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA]..

Článek 12

Kolegia orgánů dohledu

1.   Bankovní orgán přispívá k podpoře
  a monitorování
  účinného
  , efektivního
  a jednotného fungování kolegií orgánů dohledu podle směrnice 2006/48/ES a prosazuje jednotnost uplatňování
  práva Unie
  mezi nimi.
  Zaměstnanci bankovního orgánu mají možnost účastnit se jakýchkoli činností, včetně šetření na místě, které společně provádějí nejméně dva příslušné orgány.

2.   Bankovní orgán
  vede kolegia orgánů dohledu podle potřeby
  .

Pro
  tyto
  účely se
  bankovní orgán
  považuje za „příslušný orgán“ ve smyslu příslušných právních předpisů.

3.
     
  Bankovní orgán přinejmenším:

| a) | shromažďuje a sdílí veškeré související informace v běžných i mimořádných situacích s cílem usnadnit práci kolegií orgánů dohledu a zřizuje a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou informace přístupné příslušným orgánům v kolegiích orgánů dohledu; |
| --- | --- |

a)

shromažďuje a sdílí veškeré související informace v běžných i mimořádných situacích s cílem usnadnit práci kolegií orgánů dohledu a zřizuje a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou informace přístupné příslušným orgánům v kolegiích orgánů dohledu;

| b) | iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí – zejména institucí uvedených v článku 12b – vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

b)

iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí – zejména institucí uvedených v článku 12b – vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni;

| c) | připravuje a řídí dohled při probíhající činnosti i v mimořádných situacích, včetně hodnocení rizik, kterým jsou nebo mohou být vystaveny finanční instituce; a |
| --- | --- |

c)

připravuje a řídí dohled při probíhající činnosti i v mimořádných situacích, včetně hodnocení rizik, kterým jsou nebo mohou být vystaveny finanční instituce; a

| d) | dohlíží na úkoly prováděné příslušnými orgány. |
| --- | --- |

d)

dohlíží na úkoly prováděné příslušnými orgány.

3a.
     
  Bankovní orgán může vydávat regulační a prováděcí normy, pokyny a doporučení přijatá na základě článků 7, 7e a 8 s cílem harmonizovat fungování dohledu a osvědčené postupy přijímané kolegii orgánů dohledu. Orgány schvalují písemné dohody pro fungování každého kolegia tak, aby bylo zajištěno jednotné fungování všech kolegií.

3b.
     
  Právně závazná role zprostředkovatele by měla umožnit bankovnímu orgánu řešit neshody mezi příslušnými orgány postupem uvedeným v článku 11. V případě, že v rámci příslušného kolegia orgánů dohledu nebylo možné dosáhnout dohody, může bankovní orgán přijmout rozhodnutí v oblasti dohledu, jež budou přímo použitelná na dotčenou instituci.

Článek 12a

Obecná ustanovení

1.
     
  Bankovní orgán věnuje zvláštní pozornost a řeší rizika rozvratu finančních služeb, který i) je způsoben narušením celého finančního systému nebo jeho částí a ii) může mít závažné negativní důsledky pro vnitřní trh a reálnou ekonomiku (systémové riziko). Všechny druhy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou být do jisté míry systémově důležité.

2.
     
  Bankovní orgán vypracuje ve spolupráci s Evropským výborem pro systémová rizika společný soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů („přehled ukazatelů rizik“), na jejichž základě bude přeshraničním institucím uvedeným v článku 12b přidělováno hodnocení bonity. Toto hodnocení je pravidelně revidováno s cílem přihlédnout k podstatným změnám v rizikovém profilu instituce. Hodnocení bonity má zásadní význam pro rozhodnutí o přímém dohledu nebo zásahu v nezdravé instituci.

3.
     
  Aniž by tím byly dotčeny legislativní akty uvedené v čl. 1 odst. 2, předloží bankovní orgán v případě potřeby další návrhy regulačních a prováděcích norem, pokynů a doporučení pro instituce uvedené v článku 12b.

4.
     
  Bankovní orgány provádí dohled nad přeshraničními institucemi, které mohou představovat systémové riziko podle článku 12b. V takových případech jedná bankovní orgán prostřednictvím příslušných orgánů.

5.
     
  Bankovní orgán vytvoří bankovní útvar pro řešení krizí, jenž bude mít mandát zavádět jasně vymezenou správu a pracovní postup v oblasti řízení krizí od včasného zakročení až po vyřešení a v oblasti platební neschopnosti a jenž bude mít rovněž pravomoc takovéto postupy vést.

Článek 12b

Určení přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko

1.
     
  Rada orgánů dohledu může po konzultaci s ESRB v souladu s postupem stanoveným v čl. 29 odst. 1 určit přeshraniční instituce, jež mohou být kvůli systémovému riziku, které by mohly přestavovat, předmětem přímého dohledu ze strany bankovního orgánu nebo se jimi může zabývat bankovní útvar pro řešení krizí uvedený v článku 12c.

2.
     
  Kritéria pro určování těchto finančních institucí jsou v souladu s kritérii Rady pro finanční stabilitu (FSB), Mezinárodního měnového fondu (IMF) a Banky pro mezinárodní platby (BIS).

Článek 12c

Bankovní útvar pro řešení krizí

1.
     
  Bankovní útvar pro řešení krizí udržuje finanční stabilitu a minimalizuje možnost přenosu negativního dopadu institucí v problematické situaci vymezených v článku 12b na zbytek systému a ekonomiku jako takovou a omezuje náklady daňových poplatníků, přičemž dodržuje zásadu proporcionality a hierarchii věřitelů a zaručuje rovné přeshraniční podmínky.

2.
     
  Bankovní útvar pro řešení krizí má pravomoc vykonávat úkoly stanovené v odstavci 1 s cílem ozdravit instituce v problematické situaci nebo rozhodnout o likvidaci institucí, které nejsou životaschopné (což má zásadní význam pro omezení morálního rizika). Kromě jiných kroků by mohl vyžadovat úpravu výše kapitálu či likvidity, změnit kombinaci obchodních činností, zlepšit postupy, jmenovat či vyměnit management, doporučit záruky, půjčky a pomoc v oblasti likvidity, úplný či částečný prodej, rozdělit instituci na „dobrou“ a „špatnou“ banku nebo vytvořit strukturu zvláštního určení (bridge bank), vyměnit pohledávky za akcie (s náležitým „sestřihem“) nebo instituci převést na instituci s přechodným veřejným vlastnictvím.

3.
     
  Bankovní útvar pro řešení krizí tvoří odborníci jmenovaní radou orgánů dohledu bankovního orgánu, kteří mají vzdělání a odborné znalosti v oblasti restrukturalizace, přeměny a likvidace finančních institucí.

Článek 12d

Evropské systémy pojištění vkladů

1.
     
  Bankovní orgán přispívá k posílení evropské sítě vnitrostátních systémů pojištění vkladů, a to tím, že jedná v rámci pravomoci, které mu svěřilo toto nařízení, s cílem zajistit správné uplatňování směrnice 94/19/ES, aby se tak zajistilo patřičné financování vnitrostátních systémů pojištění vkladů prostřednictvím příspěvků finančních institucí, a to včetně institucí, které jsou usazeny a přijímají vklady v Unii, ale jejich ústředí se nachází mimo Unii, jak stanoví směrnice 94/19/ES, a aby se zajistila vysoká úroveň ochrany pro všechny vkladatele v rámci harmonizovaného systému napříč Unií, čímž zůstává stabilizující bezpečnostní úloha systémů vzájemných záruk nenarušená, za předpokladu, že splňují normy Unie.

2.
     
  Článek 8 týkající se pravomocí bankovního orgánu přijímat pokyny a doporučení se vztahuje na systémy pojištění vkladů.

3.
     
  Komise může přijmout regulační a prováděcí technické normy stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 v souladu s postupem stanoveným v článcích 7 až 7d tohoto nařízení.

Článek 12e

Evropský fond bankovní stability

1.
     
  Za účelem posílení internalizace nákladů finančního systému a pomoci problémovým přeshraničním finančním institucím při řešení krizí se zřizuje Evropský fond bankovní stability(dále jen „fond“). Finanční instituce, které působí pouze v jednom členském státě, mají možnost připojit se k tomuto fondu. Fond přijímá vhodná opatření, kterými zabraňuje, aby dostupnost pomoci vedla k morálnímu riziku.

2.
     
  Evropský fond bankovní stability je financován z přímých příspěvků všech finančních institucí určených v čl. 12b odst. 1. Tyto příspěvky jsou úměrné míře rizika, jejich podílu na systémovém riziku, které každá instituce představuje, a kolísání celkového rizika v čase, stanovené prostřednictvím jejich ukazatelů rizik. Výše požadovaných příspěvků odráží širší ekonomickou situaci a potřebu finančních institucí udržovat kapitál pro další regulační a provozní požadavky.

3.
     
  Evropský fond bankovní stability spravuje rada, kterou jmenuje bankovní orgán na dobu pěti let. Členové rady jsou vybíráni ze zaměstnanců navržených vnitrostátními orgány. Fond rovněž vytvoří poradní výbor, který se skládá ze zástupců finančních institucí, které se fondu účastní, přičemž tito zástupci nemají hlasovací práva. Rada fondu může navrhnout, aby bankovní orgán zadal řízení likvidity renomovaným institucím (např. EIB), přičemž tato likvidita bude investována prostřednictvím bezpečných a likvidních nástrojů.

4.
     
  Nejsou-li prostředky získané z příspěvků bank za účelem řešení problémů dostatečné, má fond pro stabilitu možnost navýšit své zdroje vydáním dluhopisů nebo jinými finančními prostředky.

Článek 13

Delegování úkolů a povinností

1.   Příslušné orgány dohledu mohou
  se souhlasem delegovaného orgánu
  na základě dvojstranné dohody delegovat úkoly a povinnosti
  na bankovní orgán nebo
  na jiné příslušné orgány dohledu.
  Členské státy mohou stanovit konkrétní podmínky pro delegování povinností, které musí být splněny dříve, než jejich příslušné orgány uzavřou taková ujednání, a mohou omezit rozsah delegování na to, co je nezbytně nutné pro účinný dohled nad přeshraničními finančními institucemi nebo skupinami.

2.   Bankovní orgán
  povzbuzuje a
  podporuje delegování úkolů a povinností mezi příslušnými orgány tak, že označí úkoly a povinnosti, které mohou být delegovány nebo prováděny společně, a prosazuje osvědčené postupy.

2a.
     
  Delegování povinností vede k přesunu kompetencí stanovených v právních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2. Právní předpis o pověřeném orgánu upravuje postup, vymáhání a správní a soudní přezkum v souvislosti s delegovanými povinnostmi.

3.   Příslušné orgány informují bankovní orgán o dohodách o delegování, které chtějí uzavřít. Tyto dohody uzavřou s účinností nejdříve jeden měsíc poté, kdy je o nich bankovní orgán informován.

Bankovní orgán může předložit stanovisko k plánované dohodě do jednoho měsíce ode dne, kdy je o ní informován.

Bankovní orgán vhodným způsobem zveřejní dohodu o delegování uzavřenou mezi příslušnými orgány, aby o ní byly řádně informovány všechny dotčené strany.

Článek 14

Společná kultura dohledu Společné školení

1.   Bankovní orgán hraje aktivní úlohu při budování společné evropské kultury dohledu a jednotných zásad dohledu a při zajišťování jednotných postupů a přístupů v rámci
  celé Evropské unie
  a vykonává alespoň následující činnosti:

| a) | předkládá stanoviska příslušným orgánům; |
| --- | --- |

a)

předkládá stanoviska příslušným orgánům;

| b) | prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech Společenství; |
| --- | --- |

b)

prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech Společenství;

| c) | přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv
  , a mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a
  ; |
| --- | --- |

c)

přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv
  , a mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a
  ;

| d) | přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních a prováděcích
  norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných bankovním orgánem a v případě potřeby navrhuje změny; |
| --- | --- |

d)

přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních a prováděcích
  norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných bankovním orgánem a v případě potřeby navrhuje změny;

| e) | zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje. |
| --- | --- |

e)

zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje.

2.   Bankovní orgán může případně vyvíjet nové praktické nástroje, včetně nástrojů sbližování, na podporu společných přístupů a postupů v oblasti dohledu.

Článek 15

Srovnávací hodnocení činnosti příslušných orgánů

1.   Bankovní orgán pravidelně
  organizuje a
  provádí srovnávací hodnocení některých nebo všech činností příslušných orgánů, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých hodnocených orgánů.
  Při provádění srovnávacích hodnocení se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení týkající se dotyčného příslušného orgánu.

2.   Srovnávací hodnocení mimo jiné zahrnuje posouzení:

| a) | přiměřenosti
  zdrojů a postupů řádného řízení
  ▐ příslušného orgánu příslušného orgánu, s důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních technických a prováděcích technických norem uvedených v článcích 7 a 7e
  a
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu; |
| --- | --- |

a)

přiměřenosti
  zdrojů a postupů řádného řízení
  ▐ příslušného orgánu příslušného orgánu, s důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních technických a prováděcích technických norem uvedených v článcích 7 a 7e
  a
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu;

| b) | úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie
  a při výkonu dohledu, včetně
  regulativních technických a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ; |
| --- | --- |

b)

úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie
  a při výkonu dohledu, včetně
  regulativních technických a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ;

| c) | osvědčených postupů vyvinutých příslušnými orgány, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné příslušné orgány. |
| --- | --- |

c)

osvědčených postupů vyvinutých příslušnými orgány, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné příslušné orgány.

| ca) | účinnosti a míry sbližování dosažené v souvislosti s prosazováním uplatňování ustanovení přijatých při provádění práva Unie, včetně administrativních opatření a sankcí určených proti odpovědným osobám v případech, kdy nebyla tato ustanovení dodržena. |
| --- | --- |

ca)

účinnosti a míry sbližování dosažené v souvislosti s prosazováním uplatňování ustanovení přijatých při provádění práva Unie, včetně administrativních opatření a sankcí určených proti odpovědným osobám v případech, kdy nebyla tato ustanovení dodržena.

3.   Na základě srovnávacího hodnocení může bankovní orgán vydávat dotčeným příslušným orgánům
  pokyny
  a doporučení
  podle článku 8
  .
  Bankovní orgán zohlední při zpracovávání návrhu regulativních nebo prováděcích norem v souladu s články 7 až 7e výsledky srovnávacího hodnocení. Příslušné orgány se vynasnaží, aby se pokyny vydanými bankovním orgánem řídily. Jestliže se příslušný orgán nebude těmito pokyny řídit, sdělí bankovnímu orgánu důvody tohoto jednání.

Bankovní orgán zveřejní osvědčené postupy, které lze na základě tohoto srovnávacího hodnocení stanovit. Kromě toho mohou být zveřejněny všechny další výsledky srovnávacích hodnocení s výhradou dohody s příslušným orgánem, který je předmětem srovnávacího hodnocení.

Článek 16

Funkce koordinace

Bankovní orgán plní obecnou úlohu koordinátora mezi příslušnými orgány, včetně případů, kdy by nepříznivý vývoj mohl potenciálně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Unie
  .

Bankovní orgán podporuje koordinovanou reakci
  Unie
  , mimo jiné tak, že:

| 1) | usnadňuje výměnu informací mezi příslušnými orgány; |
| --- | --- |

1)

usnadňuje výměnu informací mezi příslušnými orgány;

| 2) | určuje rozsah a
  , pokud je to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným příslušným orgánům; |
| --- | --- |

2)

určuje rozsah a
  , pokud je to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným příslušným orgánům;

| 3) | na žádost příslušných orgánů nebo z vlastní iniciativy
  provádí nezávazná zprostředkování
  , aniž by tím byl dotčen článek 11; |
| --- | --- |

3)

na žádost příslušných orgánů nebo z vlastní iniciativy
  provádí nezávazná zprostředkování
  , aniž by tím byl dotčen článek 11;

| 4) | neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci; |
| --- | --- |

4)

neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci;

| 4a) | přijímá veškerá vhodná opatření v případě vývoje, který může ohrozit fungování finančních trhů s cílem podpořit koordinaci opatření přijatých dotyčnými příslušnými orgány; |
| --- | --- |

4a)

přijímá veškerá vhodná opatření v případě vývoje, který může ohrozit fungování finančních trhů s cílem podpořit koordinaci opatření přijatých dotyčnými příslušnými orgány;

| 4b) | shromažďuje informace, které získá od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 v rámci plnění oznamovací povinnosti regulačnímu orgánu u institucí činných ve více než jednom členském státě. Bankovní orgán sdílí tyto informace s dalšími dotyčnými příslušnými orgány. |
| --- | --- |

4b)

shromažďuje informace, které získá od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 v rámci plnění oznamovací povinnosti regulačnímu orgánu u institucí činných ve více než jednom členském státě. Bankovní orgán sdílí tyto informace s dalšími dotyčnými příslušnými orgány.

Článek 17

Posuzování tržního vývoje

1.   Bankovní orgán sleduje a posuzuje tržní vývoj v oblasti své působnosti a v případě nutnosti informuje
  EIOPA
  ,
  ESMA
  , ESRB, Evropský parlament, Radu a Komisi o souvisejících trendech na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizicích a zranitelných místech.
  Bankovní orgán do svého hodnocení zahrne ekonomickou analýzu trhů, v nichž finanční instituce fungují, a hodnocení dopadů možného vývoje trhu na tyto instituce.

1a.
     Ve spolupráci s ESRB orgán pro pojišťovnictví v rámci
  celé Unie
  zejména iniciuje a koordinuje posuzování odolnosti finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji. K tomuto účelu vyvine následující metodiky a přístupy, které budou následně používat příslušné orgány:

| a) | společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce, |
| --- | --- |

a)

společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce,

| b) | společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí, |
| --- | --- |

b)

společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí,

| ba) | společné metodiky pro posuzování vlivu určitých produktů nebo distribučních procesů na finanční situaci instituce a na informování vkladatelů, investorů a zákazníků. |
| --- | --- |

ba)

společné metodiky pro posuzování vlivu určitých produktů nebo distribučních procesů na finanční situaci instituce a na informování vkladatelů, investorů a zákazníků.

2.   Aniž by byly dotčeny úkoly ESRB stanovené v nařízení (EU) č. .../
  2010
  [ESRB], předkládá bankovní orgán tato posouzení trendů, možných rizik a zranitelných míst v oblasti své působnosti Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB alespoň jednou ročně a v případě nutnosti častěji.

Bankovní orgán zahrne do posouzení i klasifikaci hlavních rizik a zranitelných míst a v případě nutnosti doporučí preventivní opatření či opatření k nápravě.

3.   Bankovní orgán zajistí odpovídající pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst úzkou spoluprací s
  EIOPA
  a
  ESMA prostřednictvím Smíšeného výboru.

Článek 18

Mezinárodní vztahy

1.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci orgánů
  Unie a členských států
  , může bankovní orgán navazovat kontakty
  a uzavírat
  administrativní dohody s
  orgány dohledu,
  mezinárodními organizacemi a správními orgány třetích zemí.
  Z dohod nevyplývají pro Evropskou unii a její členské státy žádné právní závazky a ani nebrání členským státům a jejich příslušným orgánům v uzavírání dvoustranných nebo vícestranných ujednání se třetími zeměmi.

2.
     Bankovní orgán napomáhá při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích v souladu s právními předpisy uvedenými v čl. 1 odst. 2.

3.
     
  Ve zprávě uvedené v čl. 28 odst. 4a uvede bankovní orgán správní opatření, která byla odsouhlasena s mezinárodními organizacemi nebo se správními orgány třetích zemí, a pomoc, která bude poskytována při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti.

Článek 19

Další úkoly

1.   Na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastní iniciativy může bankovní orgán předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi stanoviska ke všem otázkám souvisejícím s jeho oblastí působnosti.

1a.
     
  V případě, že bankovní orgán nepředložil návrh regulačních nebo prováděcích technických norem ve lhůtě stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 nebo nebyla stanovena žádná lhůta, může Komise o takový návrh požádat a může stanovit lhůtu pro jeho předložení.

Komise může s ohledem na naléhavost záležitosti požádat, aby návrh regulačních nebo prováděcích technických norem byl předložen před uplynutím lhůty stanovené v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2. V takovém případě Komise uvede řádné důvody.

2.   Pokud jde o obezřetnostní posuzování fúzí a nabývání účastí
  v rámci
  působnosti směrnice 2007/44/ES
  , jež podle této směrnice vyžaduje konzultace mezi příslušnými orgány ze dvou nebo více členských států,
  může bankovní orgán ▐ na žádost
  jednoho z dotčených
  příslušných orgánů vydat a zveřejnit stanovisko k obezřetnostnímu posouzení
  , kromě případu kritérií uvedených v čl. 19a odst. 1 písm. e) směrnice 2006/48/ES
  .
  Stanovisko bude vydáno bez prodlení, a v každém případě před tím, než uplyne lhůta pro posuzování v souladu se směrnicí 2007/44/ES.
  Článek 20 se použije
  v oblastech, ve kterých může bankovní orgán vydávat stanovisko
  .

Článek 20

Sběr informací

1.   Příslušné orgány ▐ členských států poskytnou bankovnímu orgánu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro plnění jeho povinností stanovených tímto nařízením
  , za předpokladu, že adresát má zákonný přístup k příslušným údajům, a pokud tato žádost o informace je nezbytná vzhledem k povaze dotyčné povinnosti.

1a.
     Bankovní orgán může také požádat o předkládání informací v pravidelném intervalu.
  Tyto žádosti využijí pokud možno jednotné formáty pro předkládání zpráv.

1b.
     
  Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu může bankovní orgán poskytnout veškeré informace, které jsou nezbytné k tomu, aby příslušný orgán mohl plnit své povinnosti v souladu s povinností služebního tajemství, kterou stanoví příslušné odvětvové právní předpisy a článek 56.

1c.
     
  Před vyžádáním informací podle tohoto článku a aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti bankovní orgán nejprve zohlední existující statistiky vypracovávané, šířené a vyvíjené Evropským statistickým systémem a Evropským systémem centrálních bank.

2.   Jestliže informace nejsou k dispozici nebo je příslušné orgány ▐ neposkytnou včas, může bankovní orgán
  předložit řádně odůvodněnou žádost jiným orgánům dohledu, ministerstvu financí, pokud má ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace, centrální bance nebo statistickému úřadu dotyčného členského státu
  .

2a.
     
  Pokud informace nejsou k dispozici nebo nejsou poskytnuty včas v souladu s odstavci 1 nebo 2, může bankovní orgán předložit řádně odůvodněnou žádost přímo příslušným finančním institucím. Odůvodněná žádost obsahuje vysvětlení, proč jsou údaje týkající se příslušných konkrétních finančních institucí nezbytné.

Bankovní orgán informuje dotyčné příslušné orgány o žádostech podle odstavce 2 a tohoto odstavce.

Na žádost bankovního orgánu jsou příslušné orgány ▐ bankovnímu orgánu při shromažďování těchto informací nápomocny.

3.   Bankovní orgán může používat důvěrné informace získané
  podle tohoto článku
  pouze pro účely plnění svých povinností stanovených tímto nařízením.

Článek 21

Vztah s ESRB

1.   Orgán pro pojišťovnictví
  úzce a pravidelně
  spolupracuje s ESRB.

2.   Bankovní orgán ▐
  pravidelně
  ESRB předkládá aktualizované informace nutné pro plnění jeho úkolů. Jakékoli údaje nutné pro plnění těchto úkolů, které nejsou poskytovány v souhrnné nebo obecné podobě, neprodleně poskytne ESRB na jeho odůvodněnou žádost, jak je stanoveno v článku [15] nařízení (EU) č. .../
  2010
  [ESRB].
  Bankovní orgán ve spolupráci s ESRB zavede odpovídající interní postupy týkající se předávání důvěrných informací, zejména pokud jde o jednotlivé finanční instituce.

3.   Po obdržení varování a doporučení ESRB uvedených v článku [16] nařízení (
  EU
  ) č. .../
  2010
  [ESRB] zajistí bankovní orgán odpovídající následné kroky podle odstavce 4 a 5.

4.   Jakmile bankovní orgán obdrží od ESRB jemu určené varování nebo doporučení, svolá neprodleně zasedání rady orgánů dohledu a posoudí důsledky tohoto varování nebo doporučení pro plnění svých úkolů.

Na základě odpovídajícího rozhodovacího postupu rozhodne o
  veškerých
  opatřeních, která přijme v souladu s pravomocemi, jimiž disponuje podle tohoto nařízení, aby vyřešil problémy uvedené ve varováních a doporučeních.

Jestliže bankovní orgán doporučení nevyhoví, vysvětlí
  Evropskému parlamentu, Radě a
  ESRB důvody pro toto jednání.

5.   Jestliže bankovní orgán obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené příslušnému vnitrostátnímu orgánu dohledu, využije v případě nutnosti pravomocí, kterými disponuje podle tohoto nařízení, aby zajistil včasné následné kroky.

Jestliže příjemce doporučení ESRB nemá v úmyslu doporučení vyhovět, informuje o tom radu orgánů dohledu a projedná s ní důvody pro tuto nečinnost.

Když příslušný orgán informuje
  Evropský parlament, Radu a
  ESRB podle článku [17] nařízení (
  EU
  ) č. .../
  2010
  [ESRB], vezme při tom patřičně v úvahu názory rady orgánů dohledu.

6.   Při plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením bankovní orgán v nejvyšší možné míře přihlíží k varováním a doporučením ESRB.

Článek 22

Skupina zúčastněných stran v bankovnictví

1.   
  Na podporu konzultací
  se zúčastněnými stranami v oblastech souvisejících s úkoly bankovního orgánu se zřídí skupina zúčastněných stran v bankovnictví.
  Se skupinou zúčastněných stran se konzultují opatření přijatá v souladu s článkem 7 týkajícím se regulačních technických norem a prováděcích technických norem a, v případě že se nevztahují na jednotlivé finanční instituce, s článkem 8 týkajícím se pokynů a doporučení. Pokud musí být přijaty naléhavé kroky a konzultace není možná, je skupina zúčastněných stran v bankovnictví co nejdříve informována.

Skupina zúčastněných stran v bankovnictví zasedá alespoň čtyřikrát ročně.

2.   Skupina zúčastněných stran v bankovnictví sestává ze 30 členů, kteří rovnoměrně zastupují úvěrové a investiční instituce
  působící v Unii
  ,
  zástupce
  jejich
  zaměstnanců
  , jakož i spotřebitele, uživatele bankovních služeb a
  představitele MSP
  .
  Nejméně pět jejích členů tvoří nezávislí špičkoví akademičtí pracovníci. Deset jejích členů zastupuje finanční instituce, z nichž tři zastupují družstevní banky a spořitelny.

▐

3.   Členy skupiny zúčastněných stran v bankovnictví jmenuje rada orgánů dohledu bankovního orgánu na návrh příslušných zúčastněných stran. Při svém rozhodování zajistí rada orgánů dohledu v největším možném rozsahu odpovídající geografickou rovnováhu
  a rovné
  zastoupení
  mužů a žen i
  zúčastněných stran z
  celé Evropské unie
  .

▐

4.   
  Bankovní orgán poskytne veškeré nezbytné informace a zajistí pro skupinu zúčastněných stran v bankovnictví potřebnou podporu sekretariátu. Pro členy skupiny zúčastněných stran zastupující neziskové organizace bude stanovena adekvátní náhrada cestovních výloh. Skupina může zřizovat pracovní skupiny k technickým otázkám.
  Funkční období členů skupiny zúčastněných stran v bankovnictví trvá dva a půl roku a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.

Členové mohou ve funkci působit dvě po sobě jdoucí funkční období.

5.   Skupina zúčastněných stran v bankovnictví
  předkládá
  stanoviska a
  radí
  bankovnímu orgánu ve všech otázkách souvisejících s úkoly bankovního orgánu
  , se zvláštním zaměřením na úkoly uvedené v článcích 7 až 7f, 8, 14, 15 a 17
  .

6.   Skupina zúčastněných stran v bankovnictví přijme
  na základě shody dvoutřetinové většiny svých členů
  svůj jednací řád.

7.   Bankovní orgán zveřejní stanoviska a rady skupiny zúčastněných stran v bankovnictví a výsledky konzultací s touto skupinou.

Článek 23

Ochranná opatření

2.   Jestliže se členský stát domnívá, že rozhodnutí přijaté podle čl. 10 odst. 2 nebo článku 11 má
  přímý a významný
  vliv na jeho fiskální povinnosti,
  oznámí tuto skutečnost
  bankovnímu orgánu, Komisi
  a Evropskému parlamentu
  do
  deseti pracovních dnů
  ode dne, kdy je rozhodnutí bankovního orgánu sděleno příslušnému orgánu ▐.

Ve svém oznámení uvede členský stát odůvodnění
  a poskytne posouzení dopadu s ohledem na to, do jaké míry
  rozhodnutí ovlivňuje jeho fiskální povinnosti.

2a.
     Do jednoho měsíce od oznámení členského státu bankovní orgán informuje členský stát, zda své rozhodnutí potvrzuje, nebo jej pozměňuje, či ruší.

3.   
  Jestliže bankovní orgán své rozhodnutí potvrdí, nebo pozmění, rozhodne Rada o tom, zda se rozhodnutí bankovního orgánu potvrzuje, nebo ruší. Rozhodnutí potvrdit rozhodnutí bankovního orgánu se přijímá prostou většinou. Rozhodnutí zrušit rozhodnutí bankovního orgánu se přijímá kvalifikovanou většinou členů Rady. V žádném z uvedených případů se nebere v úvahu hlasování dotčených členů.

3a.
     
  Jestliže Rada nepřijme do deseti pracovních dnů v případě článku 10 a do jednoho měsíce v případě článku 11 rozhodnutí, považuje se rozhodnutí bankovního orgánu za potvrzené.

3b.
     
  Jestliže se rozhodnutí přijaté podle článku 10 týká využití prostředků stanovených v článcích 12d nebo 12e, neobracejí se členské státy na Radu se žádostí o potvrzení nebo zrušení rozhodnutí bankovního orgánu.

Článek 24

Rozhodovací postupy

1.   Před přijetím rozhodnutí podle
  tohoto nařízení
  oznámí bankovní orgán
  všem jmenovaným příjemcům
  rozhodnutí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, ve které může příjemce rozhodnutí vyjádřit své stanovisko v dané záležitosti, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost
  , složitost a možné důsledky
  záležitosti.
  Totéž platí mutatis mutandis v případě doporučení, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 4.

2.   Rozhodnutí bankovního orgánu obsahuje důvody, ze kterých vychází.

3.   Příjemci rozhodnutí bankovního orgánu jsou informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

4.   Jestliže bankovní orgán přijme rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 nebo 3, v odpovídajících intervalech toto rozhodnutí přezkoumává.

5.   Rozhodnutí přijatá bankovním orgánem podle článků 9, 10 a 11 se zveřejňují, přičemž se uvádí totožnost dotčeného příslušného orgánu nebo finanční instituce a hlavní obsah rozhodnutí
  , ledaže je takové zveřejnění v konfliktu s oprávněným zájmem
  finančních institucí na ochraně jejich obchodního tajemství
  nebo by mohlo vážně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Evropské unie nebo jeho části
  .

KAPITOLA III

ORGANIZACE

ODDÍL 1

RADA ORGÁNŮ DOHLEDU

Článek 25

Složení

1.   Členy rady orgánů dohledu jsou:

| a) | předseda, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

a)

předseda, který nemá hlasovací právo,

| b) | vedoucí představitelé vnitrostátního orgánu veřejné správy odpovědní za dohled nad úvěrovými institucemi, z každého členského státu jeden

  , kteří se osobně setkávají nejméně dvakrát za rok
  ; |
| --- | --- |

b)

vedoucí představitelé vnitrostátního orgánu veřejné správy odpovědní za dohled nad úvěrovými institucemi, z každého členského státu jeden

  , kteří se osobně setkávají nejméně dvakrát za rok
  ;

| c) | jeden zástupce Komise, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

c)

jeden zástupce Komise, který nemá hlasovací právo,

| d) | jeden zástupce Evropské centrální banky, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

d)

jeden zástupce Evropské centrální banky, který nemá hlasovací právo,

| e) | jeden zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo, |
| --- | --- |

e)

jeden zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo,

| f) | jeden zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo. |
| --- | --- |

f)

jeden zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo.

1a.
     
  Rada orgánů dohledu pravidelně svolává setkání se skupinou zúčastněných stran, nejméně dvakrát ročně.

2.   Každý příslušný orgán odpovídá za jmenování náhradníka z řad svých vedoucích zaměstnanců, který může nahradit člena rady orgánů dohledu uvedeného v odst. 1 písm. b) v případě, že se tento člen nemůže zasedání rady orgánů dohledu zúčastnit.

3.   Jestliže orgánem uvedeným v odst. 1 písm. b) není centrální banka, může
  se
  člen rady orgánů dohledu podle odst. 1 písm. b)
  rozhodnout s sebou přivést zástupce
  centrální banky členského státu, který nemá hlasovací právo.

3a.
     
  V členských státech, v nichž existuje více než jeden orgán odpovídající za dohled podle tohoto nařízení, se tyto orgány dohodnou na společném zástupci. Pokud však věc projednávaná radou orgánů dohledu nespadá do příslušnosti vnitrostátního orgánu zastupovaného členem podle odst. 1 písm. b), takový člen může být doprovázen zástupcem z příslušného vnitrostátního orgánu, který nemá hlasovací právo.

4.   Pro účely postupu podle směrnice 94/19/ES může být člen rady orgánů dohledu podle odst. 1 písm. b) v případě potřeby doprovázen zástupcem dotčených orgánů, které v každém členském státu spravují systémy pojištění vkladů, přičemž tento zástupce nemá hlasovací právo.

5.   Rada orgánů dohledu může dle vlastního rozhodnutí připustit účast pozorovatelů.

Zasedání rady orgánů dohledu se může zúčastnit výkonný ředitel, přičemž nemá hlasovací právo.

Článek 26

Vnitřní výbory a odborné skupiny

1.   Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory nebo odborné skupiny ke konkrétním úkolům, které vykonává, a může stanovit delegování určitých jednoznačně definovaných úkolů a rozhodnutí na interní výbory nebo odborné skupiny, na řídící radu nebo na předsedu.

2.   Pro účely článku 11 svolá rada orgánů dohledu
  nezávislou
  odbornou skupinu, která má
  rovnocenné zastoupení členů a má
  pomoci spor
  nestranně
  urovnat, přičemž tuto skupinu budou tvořit předseda a dva členové rady orgánů dohledu, kteří nezastupují příslušné orgány, jež jsou účastníky sporu,
  a kteří na sporu nemají žádný zájem ani nejsou nijak přímo spjati s danými příslušnými orgány
  .

2a.
     
  S výhradou čl. 11 odst. 2 odborná skupina navrhne rozhodnutí ke konečnému přijetí radou
  orgánů dohledu
  postupem podle čl. 29 odst. 1 třetího pododstavce
  .

2b.
     
  Rada orgánů dohledu přijme jednací řád odborné skupiny uvedené v odstavci 2.

Článek 27

Nezávislost

1.
     Při provádění úkolů stanovených tímto nařízením vystupují předseda a členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně ve
  výlučném zájmu Unie jako celku
  a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

2.
     
  Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat členy rady orgánů dohledu při výkonu jejich úkolů v rámci bankovního orgánu.

Článek 28

Úkoly

1.   Rada orgánů dohledu udává směr pro práci bankovního orgánu a přijímá rozhodnutí podle kapitoly II.

2.   Rada orgánů dohledu přijímá stanoviska, doporučení a rozhodnutí a vydává rady podle kapitoly II.

3.   Rada orgánů dohledu jmenuje předsedu.

4.   Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu řídící rady pracovní program bankovního orgánu pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

4a.
     
  Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu řídící rady výroční zprávu o činnosti bankovního orgánu, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7 a do 15. června každého roku tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejňuje.

5.   Rada orgánů dohledu přijme víceletý pracovní program bankovního orgánu a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Víceletý pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

6.   Rada orgánů dohledu
  přijímá
  ▐
  rozpočet
  podle článku 49.

7.   Rada orgánů dohledu uplatňuje disciplinární pravomoci vůči předsedovi a výkonnému řediteli a může je odvolat z funkce podle čl. 33 odst. 5 v případě předsedy a čl. 36 odst. 5 v případě výkonného ředitele.

Článek 29

Rozhodování

1.   
  Rozhodnutí
  rady orgánů dohledu jsou
  přijímána prostou většinou jejích
  členů
  v souladu se zásadou, podle níž má každý člen rady jeden hlas
  .

Pokud jde o akty uvedené v článcích 7 a 8 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle kapitoly VI a odchylně od prvního pododstavce, přijímá rada orgánů dohledu rozhodnutí kvalifikovanou většinou svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a článkem 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.

Pokud jde o rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3, rozhodnutí navržená odbornou skupinou se v případě rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu považují za přijatá, jsou-li schválena prostou většinou členů rady orgánů dohledu, ledaže by je zamítli členové zastupující blokační menšinu hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.

U všech ostatních rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3 se
  rozhodnutí
  navržená odbornou skupinou přijímají
  prostou většinou členů
  rady
  orgánů dohledu
  v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas
  .

2.   Zasedání rady orgánů dohledu svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost třetiny členů rady orgánů dohledu a rovněž jim předsedá.

3.   Rada orgánů dohledu přijme a zveřejní svůj jednací řád.

4.   Jednací řád podrobně stanoví postup hlasování, včetně případných pravidel pro usnášeníschopnost. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé, s výjimkou předsedy a výkonného ředitele, se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud článek 61 nebo
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.

ODDÍL 2

ŘÍDÍCÍ RADA

Článek 30

Složení

1.   Řídící radu tvoří předseda
  a šest dalších členů rady
  orgánů dohledu
  zvolených jejími členy s hlasovacím právem
  .

Každý člen s výjimkou předsedy má náhradníka, který jej může nahradit v případě, že se tento člen nemůže zúčastnit zasedání řídící rady.

Funkční období členů volených radou orgánů dohledu je dva a půl roku. Může být jednou prodlouženo.
  Složení řídící rady musí být vyvážené a úměrné a musí odrážet složení Evropské unie jako celku. Mandáty se překrývají a použije se vhodný postup pro rotaci členů.

2.   Rozhodnutí řídící rady se přijímají většinou všech přítomných členů. Každý člen má jeden hlas.

Zasedání řídící rady se účastní výkonný ředitel
  a zástupce Komise
  , přičemž
  nemají
  hlasovací právo.

Zástupce Komise má hlasovací právo v záležitostech uvedených v článku 49.

Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

3.   Zasedání řídící rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost alespoň třetiny členů řídící rady a rovněž jim předsedá.

Zasedání řídící rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak rada považuje za nutné. ▐
  Zasedání řídící rady se koná alespoň
  pětkrát
  ročně.

4.   Členům řídící rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci.
  Členové bez hlasovacího práva s výjimkou výkonného ředitele se v rámci řídící rady neúčastní jednání souvisejících s jednotlivými finančními institucemi.

Článek 31

Nezávislost

Členové řídící rady vystupují nezávisle a objektivně
  ve výlučném
  zájmu
  Unie jako celku
  a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány nebo subjekty Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat členy řídící rady.

Článek 32

Úkoly

1.   Řídící rada zajišťuje, aby bankovní orgán vykonával své poslání a plnil stanovené úkoly podle tohoto nařízení.

2.   Řídící rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.

3.   Řídící rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci podle článků 49 a 50.

4.   Řídící rada přijme plán personální politiky bankovního orgánu a podle čl. 54 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění Služebního řádu úředníků Evropských společenství ( „služební řád“).

5.   Řídící rada přijme zvláštní ustanovení o právu přístupu k dokumentům bankovního orgánu podle článku 58.

▐

6a.
     
  Řídící rada navrhne výroční zprávu o činnosti bankovního orgánu, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7 a předloží ji ke schválení radě orgánů dohledu, která ji pak předá Evropskému parlamentu.

7.   Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

8.   Řídící rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 44 odst. 3 a 5.

ODDÍL 3

PŘEDSEDA

Článek 33

Jmenování a úkoly

1.   Bankovní orgán zastupuje předseda, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i řídící rady.

2.   Předsedu jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení
  pořádaném a vedeném radou orgánů dohledu
  na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů a zkušeností s finančním dohledem a regulací.

Komise předloží Evropskému parlamentu seznam s užším výběrem tří kandidátů. Poté, co proběhnou slyšení těchto kandidátů, Evropský parlament jednoho z těchto kandidátů vybere. Takto vybraný kandidát je jmenován radou orgánů dohledu.

Rada orgánů dohledu dále zvolí mezi svými členy náhradníka, který vykonává funkci předsedy v jeho nepřítomnosti.
  Tento náhradník nesmí být zvolen z řad členů řídící rady.

3.   Funkční období předsedy činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období předsedy rada orgánů dohledu vyhodnotí:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení, |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,

| b) | povinnosti a potřeby bankovního orgánu v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby bankovního orgánu v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období předsedy, přičemž toto prodloužení musí být potvrzeno Evropským parlamentem.

5.   Předseda může být odvolán z funkce pouze ▐ Evropským parlamentem
  na základě rozhodnutí rady orgánů dohledu
  .

Předseda nesmí radě orgánů dohledu bránit v jednání o záležitostech, které se předsedy týkají, zejména o nutnosti jeho odvolání, a projednávání takové záležitosti se neúčastní.

Článek 34

Nezávislost

Aniž by byla dotčena úloha rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům předsedy, předseda nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od orgánů či institucí Společenství, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat předsedu při plnění jeho povinností.

V souladu se služebním řádem podle článku 54 je předseda po skončení svého funkčního období nadále povinen jednat čestně a uvážlivě při přijímání určitých funkcí a výhod.

Článek 35

Zpráva

1.   Evropský parlament
  a Rada mohou
  vyzvat předsedu nebo jeho náhradníka, aby
  vystoupil
  s prohlášením, přičemž se plně respektuje nezávislost předsedy.
  Předseda vystoupí před Evropským parlamentem s prohlášením
  a
  odpoví
  na
  veškeré
  dotazy poslanců

  , kdykoli je o to požádán
  .

2.   
  Na žádost Evropského parlamentu předkládá předseda písemnou
  zprávu o
  hlavní činnosti bankovního orgánu, a to minimálně 15 dní před svým vystoupením s prohlášením uvedeným v odstavci 1
  .

2a.
     
  Kromě informací uvedených v článcích 7a až 7f, 8, 9, 10, 11a a 18 zpráva dále obsahuje veškeré relevantní informace, o něž Evropský parlament požádá případ od případu.

ODDÍL 4

VÝKONNÝ ŘEDITEL

Článek 36

Jmenování

1.   Bankovní orgán řídí výkonný ředitel, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

2.   Výkonného ředitele jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů, zkušeností s finančním dohledem a regulací a zkušeností s řízením
  , poté co jeho jmenování schválí Evropský parlament
  .

3.   Funkční období výkonného ředitele činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období výkonného ředitele rada orgánů dohledu provede hodnocení.

V tomto hodnocení rada orgánů dohledu posoudí zejména:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení, |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,

| b) | povinnosti a potřeby bankovního orgánu v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby bankovního orgánu v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele.

5.   Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím rady orgánů dohledu.

Článek 37

Nezávislost

1.
     Aniž by byla dotčena příslušná úloha řídící rady a rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům výkonného ředitele, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby mimo bankovní orgán.

1a.
     
  Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat výkonného ředitele při výkonu jeho úkolů.

V souladu se služebním řádem podle článku 54 je výkonný ředitel po skončení svého funkčního období nadále povinen jednat čestně a uvážlivě při přijímání určitých funkcí a výhod.

Článek 38

Úkoly

1.   Výkonný ředitel je odpovědný za řízení bankovního orgánu a připravuje práci řídící rady.

2.   Výkonný ředitel je odpovědný za provádění ročního pracovního programu bankovního orgánu pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou řídící rady.

3.   Výkonný ředitel přijme nezbytná opatření, zejména pokud jde o přijetí vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil fungování bankovního orgánu v souladu s tímto nařízením.

4.   Výkonný ředitel vypracuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 32 odst. 2.

5.   Výkonný ředitel každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 32 odst. 2.

6.   Výkonný ředitel podle článku 49 vypracuje předběžný návrh rozpočtu bankovního orgánu a podle článku 50 plní rozpočet bankovního orgánu.

7.   Výkonný ředitel každý rok vypracuje návrh ▐ zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti bankovního orgánu v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí.

8.   Pokud jde o zaměstnance bankovního orgánu, vykonává výkonný ředitel pravomoci stanovené v článku 54 a řídí personální záležitosti.

KAPITOLA IV

EVROPSKÝ SYSTÉM ORGÁNŮ FINANČNÍHO DOHLEDU ▐

ODDÍL 2

▐ EVROPSKÉ ORGÁNY DOHLEDU (SMÍŠENÝ VÝBOR)

Článek 40

Zřízení

1.   Tímto se zřizuje Smíšený výbor evropských orgánů dohledu.

2.   Smíšený výbor slouží jako fórum, v jehož rámci bankovní orgán pravidelně a úzce spolupracuje a zajišťuje meziodvětvovou jednotnost s
  ostatními evropskými orgány dohledu
  ,
  zejména pokud jde o
  :

| — | finanční konglomeráty; |
| --- | --- |

—

finanční konglomeráty;

| — | účetnictví a audit; |
| --- | --- |

—

účetnictví a audit;

| — | analýzu mikroobezřetnostního dohledu meziodvětvového vývoje, rizik a slabých míst s ohledem na finanční stabilitu; |
| --- | --- |

—

analýzu mikroobezřetnostního dohledu meziodvětvového vývoje, rizik a slabých míst s ohledem na finanční stabilitu;

| — | investiční produkty určené pro drobné investory; |
| --- | --- |

—

investiční produkty určené pro drobné investory;

| — | opatření proti praní špinavých peněz; a |
| --- | --- |

—

opatření proti praní špinavých peněz; a

| — | výměnu informací s ESRB a rozvoj vztahů mezi ESRB a evropskými orgány dohledu
  . |
| --- | --- |

—

výměnu informací s ESRB a rozvoj vztahů mezi ESRB a evropskými orgány dohledu
  .

3.   
  Smíšený výbor má k dispozici zaměstnance, jež poskytnou tři evropské orgány dohledu. Tito zastávají funkci sekretariátu.
  Bankovní orgán odpovídajícími zdroji přispívá
  na
  ▐ administrativní a provozní výdaje a výdaje na infrastrukturu.

Článek 40a

Dohled

V případě, že činnost finanční instituce zasahuje do různých odvětví, řeší Smíšený výbor spory podle článku 42.

Článek 41

Složení

1.   Členy Smíšeného výboru jsou předsedové
  evropských orgánů dohledu
  a případně i předseda podvýboru zřízeného podle článku 43.

2.   Výkonný ředitel,
  zástupce
  Komise a ESRB jsou zváni na zasedání ▐ Smíšeného výboru ▐ i podvýborů uvedených v článku 43 jako pozorovatelé.

3.   Předsedající Smíšeného výboru ▐ je jmenován na základě každoroční rotace z předsedů Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
  Předsedající Smíšeného výboru jmenovaný podle tohoto článku je také jmenován místopředsedou ESRB.

4.   Smíšený výbor ▐ přijme a zveřejní svůj jednací řád. Tento řád může stanovit další účastníky zasedání Smíšeného výboru.

Zasedání rady Smíšeného výboru ▐ se koná alespoň jednou za dva měsíce.

Článek 42

Společné postoje a společné akty

V rozsahu svých úkolů podle kapitoly II a v příslušných oblastech zejména s ohledem na provádění směrnice 2002/87/ES dosáhne bankovní orgán podle situace společného postoje s Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

Akty podle článků 7, 9, 10 nebo 11 tohoto nařízení ve vztahu k provádění směrnice 2002/87/ES a jiných
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, které spadají také do oblasti působnosti Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění nebo Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, se přijímají podle situace souběžně bankovním orgánem, Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

Článek 43

Podvýbory

1.
     Pro účely článku 42 se zřídí podvýbor pro finanční konglomeráty Smíšeného výboru ▐.

2.
     Tento podvýbor tvoří osoby uvedené v čl. 41 odst. 1 a jeden zástupce stávajících zaměstnanců z řad vedoucích pracovníků dotčeného příslušného orgánu z každého členského státu.

3.
     Podvýbor si zvolí ze svých členů předsedu, který je současně členem Smíšeného výboru ▐.

4.
     Smíšený výbor může zřizovat další podvýbory.

ODDÍL 3

ODVOLACÍ SENÁT

Článek 44

Složení

1.   Odvolací senát je společným orgánem
  tří příslušných evropských orgánů dohledu
  .

2.   Odvolací senát tvoří šest členů a šest náhradníků, kterými jsou fyzické osoby
  s vysokou reputací a prokázanými
  příslušnými znalostmi a
  odbornými
  zkušenostmi
  na dostatečně vysoké úrovni, včetně zkušeností v oblasti dohledu, v bankovnictví, v pojišťovnictví, na trzích cenných papírů nebo v rámci jiných finančních služeb
  , avšak nikoli současní zaměstnanci příslušných orgánů nebo jiných vnitrostátních orgánů nebo orgánů
  Unie
  , jež se podílejí na činnosti bankovního orgánu.
  Velká část členů odvolacího senátu má dostatečné právnické znalosti pro poskytování odborných právních rad týkajících se zákonnosti výkonu pravomocí bankovního orgánu.

Odvolací senát určí svého předsedu.

Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají většinou alespoň čtyř z jeho šesti členů.
  Pokud se na napadené rozhodnutí vztahuje oblast působnosti tohoto nařízení, tato většina čtyř členů musí zahrnovat nejméně jednoho ze dvou členů odvolacího senátu jmenovaných bankovním orgánem.

Odvolací senát svolává jeho předseda vždy, když je to nutné.

3.   Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje řídící rada bankovního orgánu ze seznamu kandidátů navrženého Evropskou komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.

Ostatní členové jsou jmenováni podle nařízení (
  EU
  ) č. .../
  2010
  [EIOPA] a nařízení (
  EU
  ) č. .../
  2010
  [ESMA].

4.   Funkční období členů odvolacího senátu je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo.

5.   Člen odvolacího senátu jmenovaný řídící radou bankovního orgánu nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, kdy se dopustil vážného porušení úředních povinností a řídící rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.

6.   
  Evropský bankovní orgán
  , Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zajistí pro odvolací senát
  prostřednictvím Smíšeného výboru
  odpovídající provozní podporu a podporu sekretariátu.

Článek 45

Nezávislost a nestrannost

1.   Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí v bankovním orgánu, v jeho řídící radě ani v jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.

2.   Členové odvolacího senátu se nesmí účastnit žádného odvolacího řízení, pokud na něm mají jakýkoli osobní zájem nebo pokud dříve působili jako zástupci některého z účastníků řízení nebo pokud se podíleli na rozhodnutí, které je předmětem odvolání.

3.   Člen odvolacího senátu informuje odvolací senát, domnívá-li se, že by se některý člen z některého z důvodů uvedených v odstavcích 1 a 2 nebo z jakéhokoli jiného důvodu neměl účastnit odvolacího řízení.

4.   Proti účasti člena odvolacího senátu může být kterýmkoli účastníkem odvolacího řízení vznesena námitka z jakéhokoli důvodu uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo z důvodu podezření z podjatosti.

Námitka se nesmí zakládat na státní příslušnosti členů a je nepřípustná, učinil-li účastník odvolacího řízení, vědom si důvodu pro námitku, v odvolacím řízení kromě vznesení námitky proti složení odvolacího senátu další procesní úkon.

5.   V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 rozhodne odvolací senát o dalším postupu bez účasti dotčeného člena.

Za účelem přijetí uvedeného rozhodnutí je dotčený člen nahrazen v odvolacím senátu svým náhradníkem, pokud se náhradník nenachází v obdobné situaci. V takovém případě vybere předseda náhradu z dostupných náhradníků.

6.   Členové odvolacího senátu se zavazují jednat nezávisle a ve veřejném zájmu.

K tomuto účelu učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v němž uvedou jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, nebo že žádné zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, neexistují.

Tato prohlášení se zveřejňují a jsou činěna každý rok a v písemné podobě.

KAPITOLA V

OPRAVNÉ PROSTŘEDKY

Článek 46

Odvolání

1.   Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně příslušných orgánů, může podat odvolání proti rozhodnutí bankovního orgánu uvedenému v článku 9, 10 nebo 11 či jinému rozhodnutí přijatému bankovním orgánem podle
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.

2.   Odvolání a jeho odůvodnění se podává písemně bankovnímu orgánu do dvou měsíců ode dne oznámení rozhodnutí dotčené osobě, nebo pokud k němu nedošlo, do dvou měsíců ode dne, kdy bankovní orgán své rozhodnutí zveřejnil.

Odvolací senát rozhodne o odvolání do dvou měsíců ode dne podání odvolání.

3.   Odvolání podané podle odstavce 1 nemá odkladný účinek.

Odvolací senát však může pozastavit uplatňování rozhodnutí, vůči němuž se odvolání podává, pokud to podle jeho názoru okolnosti vyžadují.

4.   Je-li odvolání přípustné, odvolací senát přezkoumá, zda je odvolání opodstatněné. ▐ V rámci určených časových lhůt
  vyzve
  účastníky odvolacího řízení k podání vyjádření ohledně jím vydaných oznámení odvolacím senátem nebo sdělení jiných účastníků odvolacího řízení. Účastníci odvolacího řízení mají právo na ústní vyjádření.

5.   Odvolací senát může
  potvrdit rozhodnutí přijaté příslušným orgánem
  bankovního orgánu nebo ▐ věc postoupit příslušnému orgánu bankovního orgánu. Tento orgán bude vázán rozhodnutím odvolacího senátu
  a přijme pozměněné rozhodnutí týkající se dané věci
  .

6.   Odvolací senát přijme a zveřejní svůj jednací řád.

7.   Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají s odůvodněním a bankovní orgán je zveřejní.

Článek 47

Žaloby u
  Tribunálu
  a Soudního dvora

1.   Podle
  článku 263 SFEU
  lze proti rozhodnutí přijatému odvolacím senátem nebo v případech, kdy odvolání k odvolacímu senátu není možné, proti rozhodnutí přijatému bankovním orgánem podat žalobu u
  Tribunálu
  nebo u Soudního dvora.

1a.
     
  V souladu s článkem 263 SFEU mohou členské státy a orgány Unie, ale i jakákoli fyzická nebo právnická osoba podat proti rozhodnutí bankovního orgánu přímou žalobu u Soudního dvora.

2.   V případě, že bankovní orgán má povinnost jednat a nevydá rozhodnutí, lze u
  Tribunálu
  nebo u Soudního dvora podat žalobu pro nečinnost podle
  článku 265 SFEU
  .

3.   Bankovní orgán musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudkem
  Tribunálu
  nebo Soudního dvora.

KAPITOLA VI

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 48

Rozpočet bankovního orgánu

1.   Příjmy bankovního orgánu
  , evropského orgánu v souladu s článkem 185 nařízení Rady(ES, Euratom) č. 1605/2002,
  tvoří
  v různých kombinacích
  především:

| a) | povinné příspěvky vnitrostátních orgánů veřejné správy pověřených provádět dohled nad finančními institucemi
  , které se provádí podle vzorce založeného na vážení hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU
  ; |
| --- | --- |

a)

povinné příspěvky vnitrostátních orgánů veřejné správy pověřených provádět dohled nad finančními institucemi
  , které se provádí podle vzorce založeného na vážení hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU
  ;

| b) | dotace
  Unie
  ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise);
  financování bankovního orgánu Evropskou unií je předmětem dohody rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení; |
| --- | --- |

b)

dotace
  Unie
  ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise);
  financování bankovního orgánu Evropskou unií je předmětem dohody rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení;

| c) | poplatky placené bankovnímu orgánu v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Unie
  . |
| --- | --- |

c)

poplatky placené bankovnímu orgánu v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Unie
  .

2.   Výdaje bankovního orgánu pokrývají alespoň výdaje na zaměstnance, odměny, správu, infrastrukturu
  , odborné vzdělávání
  a provoz.

3.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

4.   Pro každý rozpočtový rok odpovídající kalendářnímu roku se vyhotovují odhady všech příjmů a výdajů bankovního orgánu, které se zahrnou do rozpočtu bankovního orgánu.

Článek 49

Sestavování rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vypracuje do 15. února každého roku předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů pro nadcházející rozpočtový rok a tento předběžný návrh rozpočtu předloží řídící radě
  a radě orgánů dohledu
  spolu s plánem pracovních míst.
  Rada orgánů dohledu
  sestaví každý rok na základě předběžného návrhu vypracovaného výkonným ředitelem
  a schváleného řídící radou
  odhad příjmů a výdajů bankovního orgánu na následující rozpočtový rok. Tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst, předloží
  rada orgánů dohledu
  Komisi do 31. března. Před přijetím odhadu schvaluje návrh vypracovaný výkonným ředitelem
  řídící rada
  .

2.   Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).

3.   Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhadované položky, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst a výši dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle
  článků 313 a 314 SFEU
  .

4.   Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst bankovního orgánu. Rozpočtový orgán odsouhlasí prostředky pro dotaci určenou pro bankovní orgán.

5.   
  Rada orgánů dohledu
  přijme rozpočet bankovního orgánu. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

6.   Řídící rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu bankovního orgánu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Řídící rada o svém záměru uvědomí i Komisi. Bude-li mít některá složka rozpočtového orgánu v úmyslu vydat stanovisko, oznámí bankovnímu orgánu svůj záměr vydat stanovisko do dvou týdnů po obdržení informace o projektu. V případě neobdržení odpovědi může bankovní orgán zahájit plánovaný projekt.

6a.
     
  Rozpočet bankovního orgánu pro první rok jeho činnosti končící dnem 31. prosince 2011 schválí po konzultaci s Komisí členové výboru 3. úrovně a následně jej předloží Evropskému parlamentu a Radě ke schválení.

Článek 50

Plnění a kontrola rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet bankovního orgánu.

2.   Do 1. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní bankovního orgánu účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrku společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Do 31. března následujícího roku zašle účetní bankovního orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení rovněž členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu a Radě.

Účetní Komise poté konsoliduje prozatímní účetní závěrky institucí a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (36) (dále jen „finanční nařízení“).

3.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce bankovního orgánu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku bankovního orgánu a předloží ji řídící radě k vyjádření stanoviska.

4.   Řídící rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce bankovního orgánu.

5.   Do 1. července po skončení rozpočtového roku předá výkonný ředitel tuto konečnou účetní závěrku společně se stanoviskem řídící rady členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

6.   Konečná účetní závěrka se zveřejní.

7.   Výkonný ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle kopii této odpovědi řídící radě a Komisi.

8.   Výkonný ředitel v souladu s ustanovením čl. 146 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

9.   Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí bankovnímu orgánu před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu
  (včetně veškerých nákladů a příjmů bankovního orgánu)
  za rozpočtový rok N.

Článek 51

Finanční pravidla

Řídící rada po poradě s Komisí přijme finanční pravidla pro bankovní orgán. Tato pravidla se nesmějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (37), pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování bankovního orgánu a pouze s předchozím souhlasem Komise.

Článek 52

Opatření proti podvodům

1.   Pro účely boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se na bankovní orgán bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.

2.   Bankovní orgán přistoupí k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (38) a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro všechny pracovníky bankovního orgánu.

3.   Rozhodnutí o financování a z nich plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných bankovním orgánem a zaměstnanců zodpovědných za jejich přidělování.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 53

Výsady a imunity

Na bankovní orgán a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 54

Zaměstnanci

1.   Na zaměstnance bankovního orgánu, včetně jeho výkonného ředitele
  a předsedy
  , se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla společně přijatá orgány
  Unie
  pro uplatňování těchto řádů.

2.   Řídící rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu.

3.   Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává bankovní orgán pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád.

4.   Řídící rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států bankovnímu orgánu.

Článek 55

Odpovědnost bankovního orgánu

1.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí bankovní orgán v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobil nebo kterou způsobili jeho zaměstnanci při plnění svých povinností. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat v jakémkoli sporu o náhradě této škody.

2.   Osobní finanční a disciplinární odpovědnost zaměstnanců bankovního orgánu vůči bankovnímu orgánu se řídí příslušnými předpisy, které se vztahují na zaměstnance bankovního orgánu.

Článek 56

Povinnost služebního tajemství

1.   Členové rady orgánů dohledu a řídící rady, výkonný ředitel a zaměstnanci bankovního orgánu, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států
  a všech dalších osob plnících úkoly pro bankovní orgán na smluvním základě,
  se řídí požadavky služebního tajemství podle
  článku 339 SFEU
  a příslušných ustanovení souvisejících právních předpisů
  Unie
  , i když jejich povinnosti již byly ukončeny.

Podle služebního řádu uvedeného v článku 54 budou zaměstnanci i po ukončení funkčního období povinni jednat čestně a uvážlivě při přijímání určitých funkcí a výhod.

Členské státy, orgány nebo subjekty Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat zaměstnance bankovního orgánu.

2.   Aniž by byly dotčeny případy, které jsou předmětem trestního práva, nesmějí být žádné důvěrné informace, které získají osoby uvedené v odstavci 1 při výkonu svých povinností, sděleny jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné podobě, z níž nelze určit totožnost jednotlivých finančních institucí.

Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce ani nebrání bankovnímu orgánu a vnitrostátním orgánům dohledu v používání informací pro prosazování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při řízeních týkajících se přijetí rozhodnutí.

3.   Odstavce 1 a 2 nejsou překážkou výměně informací mezi bankovním orgánem a vnitrostátními orgány dohledu v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy Společenství vztahujícími se na finanční instituce.

Tyto informace podléhají podmínkám služebního tajemství uvedeným v odstavcích 1 a 2. Bankovní orgán ve svém jednacím řádu stanoví praktická opatření pro uplatňování pravidel důvěrnosti uvedených v odstavcích 1 a 2.

4.   Bankovní orgán uplatňuje rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (39).

Článek 57

Ochrana údajů

Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle směrnice 95/46/ES ani povinnosti bankovního orgánu týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001 při plnění jeho povinností.

Článek 58

Přístup k dokumentům

1.   Na dokumenty v držení bankovního orgánu se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Řídící rada přijme do 31. května 2011 praktická opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Rozhodnutí přijímaná orgánem pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být případně předmětem stížnosti veřejnému ochránci práv nebo řízení před Soudním dvorem následujícím po odvolání k odvolacímu senátu v souladu s podmínkami stanovenými v
  článcích 228 a 263 SFEU
  .

Článek 59

Jazykový režim

1.   Na bankovní orgán se vztahuje nařízení Rady č. 1 (40).

2.   O vnitřním jazykovém režimu bankovního orgánu rozhoduje řídící rada.

3.   Překladatelské služby potřebné pro fungování bankovního orgánu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 60

Dohoda o sídle

Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být bankovnímu orgánu zajištěno ve členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, ale i konkrétní pravidla vztahující se na výkonného ředitele, členy řídící rady, zaměstnance bankovního orgánu a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě stanoví dohoda o sídle uzavřená mezi bankovním orgánem a daným členským státem po získání souhlasu řídící rady.

Členský stát poskytne co nejlepší možné podmínky, aby zajistil řádné fungování bankovního orgánu, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.

Článek 61

Účast třetích zemí

1.
     Účast na práci bankovního orgánu je otevřená zemím, které nejsou členy Evropské unie a které uzavřely
  s Evropskou unií
  dohody, čímž přijaly a uplatňují právo
  Unie
  v oblasti působnosti bankovního orgánu podle čl. 1 odst. 2.

1a.
     
  Bankovní orgán může umožnit účast třetím zemím, které uplatňují právní předpisy, jež byly uznány za rovnocenné v oblastech působnosti bankovního orgánu uvedených v čl. 1 odst. 2, jak je stanoveno v mezinárodních dohodách uzavřených Unií v souladu s článkem 216 SFEU.

2.
     Na základě příslušných ustanovení těchto dohod jsou vypracována opatření uvádějící zejména povahu, rozsah a procedurální aspekty zapojení těchto zemí do práce bankovního orgánu, včetně ustanovení týkajících se finančních příspěvků a zaměstnanců. Tato opatření mohou stanovit zastoupení těchto zemí v radě orgánů dohledu v pozici pozorovatelů, ale musí zajistit, aby se tyto země neúčastnily jednání o jednotlivých finančních institucích, s výjimkou případů přímého zájmu.

KAPITOLA VIII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 62

Přípravná opatření

| -1. | V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením bankovního orgánu pracuje Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS) v úzké spolupráci s Komisí na přípravě nahrazení CEBS bankovním orgánem. |
| --- | --- |

-1.

V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením bankovního orgánu pracuje Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS) v úzké spolupráci s Komisí na přípravě nahrazení CEBS bankovním orgánem.

| 1. | Jakmile bude bankovní orgán zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti bankovního orgánu, dokud bankovní orgán nebude mít dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.
  K tomuto účelu, dokud rada orgánů dohledu nejmenuje výkonného ředitele podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  Přechodné období je omezené a platí pouze do té doby, než bude mít bankovní orgán dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu. |
| --- | --- |

1.

Jakmile bude bankovní orgán zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti bankovního orgánu, dokud bankovní orgán nebude mít dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.

K tomuto účelu, dokud rada orgánů dohledu nejmenuje výkonného ředitele podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  Přechodné období je omezené a platí pouze do té doby, než bude mít bankovní orgán dostatečné provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.

| 2. | Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu bankovního orgánu a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst bankovního orgánu. |
| --- | --- |

2.

Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu bankovního orgánu a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst bankovního orgánu.

| 3. | Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady. |
| --- | --- |

3.

Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady.

| 3a. | Bankovní orgán je považován za právního nástupce CEBS. Veškerá způsobilá aktiva a závazky a probíhající operace CEBS mohou být převedeny na bankovní orgán. Nezávislý auditor vypracuje přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasív CEBS. Tento přehled bude předmětem auditu a před provedením jakéhokoli převodu aktiv nebo pasiv bude schválen členy CEBS a Komisí. |
| --- | --- |

3a.

Bankovní orgán je považován za právního nástupce CEBS. Veškerá způsobilá aktiva a závazky a probíhající operace CEBS mohou být převedeny na bankovní orgán. Nezávislý auditor vypracuje přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasív CEBS. Tento přehled bude předmětem auditu a před provedením jakéhokoli převodu aktiv nebo pasiv bude schválen členy CEBS a Komisí.

Článek 63

Přechodná ustanovení o zaměstnancích

1.   Odchylně od článku 54 jsou všechny pracovní smlouvy
  a dohody o dočasném přidělení
  uzavřené
  CEBS
  nebo jeho sekretariátem a platné v den použitelnosti tohoto nařízení nadále plněny až do uplynutí jejich platnosti. Jejich platnost nelze prodloužit.

2.   Všem zaměstnancům s uzavřenou smlouvou podle odstavce 1 je nabídnuta možnost uzavřít smlouvy dočasného zaměstnance podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu pro různé platové třídy stanovené v plánu pracovních míst bankovního orgánu.

Po vstupu tohoto nařízení v platnost je orgánem oprávněným uzavírat smlouvy provedeno vnitřní výběrové řízení omezené na zaměstnance
  CEBS
  nebo jeho
  sekretariátu uvedené v odstavci 1
  , a to v zájmu zjištění schopností, výkonnosti a bezúhonnosti osob, které mají být zaměstnány.
  Postupy vnitřního výběrového řízení plně zohlední kvalifikaci a zkušenosti prokázané danou osobou při plnění jejích povinností před přechodem na nové místo.

3.   V závislosti na druhu a úrovni vykonávaných funkcí je úspěšným žadatelům nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance na dobu odpovídající přinejmenším době, která zbývá podle předchozí smlouvy.

4.   Příslušná vnitrostátní právní úprava související s pracovními smlouvami a ostatní příslušné nástroje se použijí i nadále pro zaměstnance s předchozí smlouvou, kteří se rozhodnou nezažádat o uzavření smlouvy dočasného zaměstnance nebo kterým není nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance podle odstavce 2.

Článek 63a

Vnitrostátní předpisy

Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření pro účinné uplatňování tohoto nařízení.

Článek 64

Změny

Rozhodnutí č.
  716/2009/ES
  se tímto pozměňuje tak, že
  CEBS
  se vyjímá ze seznamu příjemců uvedeného v oddílu B přílohy uvedeného rozhodnutí

Článek 65

Zrušení

Rozhodnutí Komise 2009/78/ES o zřízení
  CEBS
  se zrušuje
  s platností od 1. ledna 2011.

Článek 66

Přezkum

| -1. | Do ...

   (41)

  Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi uvedenými v článku 12b, které mohou představoval systémové riziko a návrhy na zřízení nového rámce pro řízení finančních krizí včetně mechanismu financování. |
| --- | --- |

-1.

Do ...

   (41)

  Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi uvedenými v článku 12b, které mohou představoval systémové riziko a návrhy na zřízení nového rámce pro řízení finančních krizí včetně mechanismu financování.

| 1. | Do ...

   (42) a každé tři roky poté zveřejní Komise souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti bankovního orgánu a postupů stanovených tímto nařízením.▐ Tato zpráva
  mimo jiné hodnotí
  :








  a) | sbližování
  standardních postupů dohledu uplatňovaných příslušnými orgány; |
| --- | --- | --- |

1.

Do ...

   (42) a každé tři roky poté zveřejní Komise souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti bankovního orgánu a postupů stanovených tímto nařízením.▐ Tato zpráva
  mimo jiné hodnotí
  :

a)

sbližování
  standardních postupů dohledu uplatňovaných příslušnými orgány;

| b) | fungování kolegií orgánů dohledu; |
| --- | --- |

b)

fungování kolegií orgánů dohledu;

| c) | pokrok dosažený v rámci sbližování v oblasti předcházení krizím, řízení a řešení krizí, včetně evropských mechanismů financování; |
| --- | --- |

c)

pokrok dosažený v rámci sbližování v oblasti předcházení krizím, řízení a řešení krizí, včetně evropských mechanismů financování;

| d) | zdali by zejména s ohledem na dosažený pokrok v oblastech uvedených v bodě c) měla být úloha bankovního orgánu při dohledu nad finančními institucemi představujícími potenciálně systémové riziko posílena a zdali by tento orgán měl uplatňovat rozšířené kontrolní pravomoci nad těmito institucemi; |
| --- | --- |

d)

zdali by zejména s ohledem na dosažený pokrok v oblastech uvedených v bodě c) měla být úloha bankovního orgánu při dohledu nad finančními institucemi představujícími potenciálně systémové riziko posílena a zdali by tento orgán měl uplatňovat rozšířené kontrolní pravomoci nad těmito institucemi;

| e) | uplatňování ustanovení o ochranných opatřeních podle článku 23. |
| --- | --- |

e)

uplatňování ustanovení o ochranných opatřeních podle článku 23.

| 1a. | Zpráva podle odstavce 1 rovněž zhodnotí, zda:










  a) | je vhodné i nadále vykonávat oddělený dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, trhy s cennými papíry a finančními trhy; |
| --- | --- | --- |

1a.

Zpráva podle odstavce 1 rovněž zhodnotí, zda:

a)

je vhodné i nadále vykonávat oddělený dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, trhy s cennými papíry a finančními trhy;

| b) | je vhodné sledovat činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit stejný orgán dohledu; |
| --- | --- |

b)

je vhodné sledovat činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit stejný orgán dohledu;

| c) | je vhodné zjednodušit a posílit strukturu ESFS v zájmu jednotnosti při dohledu na makro- i mikroúrovni a dohledu jednotlivých evropských orgánů dohledu; |
| --- | --- |

c)

je vhodné zjednodušit a posílit strukturu ESFS v zájmu jednotnosti při dohledu na makro- i mikroúrovni a dohledu jednotlivých evropských orgánů dohledu;

| d) | vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji; |
| --- | --- |

d)

vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji;

| e) | se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou; |
| --- | --- |

e)

se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou;

| f) | požadavky na zveřejňování jsou dostatečně transparentní a jejich součástí je i požadavek na dostatečnou míru odpovědnosti; |
| --- | --- |

f)

požadavky na zveřejňování jsou dostatečně transparentní a jejich součástí je i požadavek na dostatečnou míru odpovědnosti;

| g) | je vhodné zachovávat sídlo bankovního orgánu ve Frankfurtu. |
| --- | --- |

g)

je vhodné zachovávat sídlo bankovního orgánu ve Frankfurtu.

| 2. | Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

2.

Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 67

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011
  , s výjimkou článku 62 a čl. 63 odst. 1 a 2, které se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost
  .
  Orgán se zřizuje s platností ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0166/2010).

1

(2)  Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen
  tučně a kurzivou
  ; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

2

tučně a kurzivou

(3)  Stanovisko ze dne 22. ledna 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C , , s. .

4

(5)  Úř. věst. C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ....

6

(7)  

  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

12

Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

13

Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

(14)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 23.

14

(15)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 28.

15

(16)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 18.

16

(17)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

17

(18)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

18

(19)  Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5.

19

(20)  Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.

20

(21)  

  Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1.

21

Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1.

(22)  

  Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7.

22

Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7.

(23)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

23

(24)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16.

24

(25)  

  Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

25

Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

(26)  

  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

26

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

(27)  

  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

27

Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(28)  

  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

28

Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(29)  Úř. věst. L 136, 31. 5. 1999, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 136, 31. 5. 1999, s. 15.

30

(31)  Úř. věst. L 56, 4. 3. 1968, s. 1.

31

(32)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

32

(33)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

33

(34)  Úř. věst. L 145, 31. 5. 2001, s. 43.

34

(35)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 8.

35

(36)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

36

(37)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

37

(38)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

38

(39)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

39

(40)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385.

40

(41)  
  Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

41

Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(42)  
  Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

42

Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení.

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/391 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/391

---

Středa, 7. července 2010Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění ***I

P7_TA(2010)0273

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2011/C 351 E/39

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY PARLAMENTU (2)

k návrhu Komise

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zřizuje Evropský orgán
  dohledu
  (
  pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (4),

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (5),

v souladu s řádným legislativním postupem (6),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Finanční krize v letech 2007/2008 odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Organizace dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhává za
  finanční globalizací a
  realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních firem působí přes hranice. Krize odhalila nedostatky v oblasti spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva
  Unie
  a důvěry mezi vnitrostátními orgány dohledu.

| (1a) | Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (7), ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (8), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílé knize (9), ze dne 23. září 2008 obsahující doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (10), ze dne 9. října 2008 obsahující doporučení Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (11), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (Solventnost II) (12) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách) (13). |
| --- | --- |

(1a)

Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále rostoucí integrací finančních trhů (viz usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (7), ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (8), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílé knize (9), ze dne 23. září 2008 obsahující doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (10), ze dne 9. října 2008 obsahující doporučení Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (11), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (Solventnost II) (12) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách) (13).

| (2) | Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro odvětví cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovaly nejnižší úroveň změny, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009
  (Larosièrova zpráva)
  došla k závěru, že rámec dohledu musí být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila reformy struktury dohledu nad finančním sektorem
  v Unii
  . Tato skupina odborníků dále uvedla, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu – jednoho pro bankovnictví, jednoho pro odvětví cenných papírů a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění –, a že by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika.
  Doporučení ve zprávě představovaly nejnižší úroveň změny, kterou odborníci označili za nezbytnou, aby se zabránilo podobné krizi v budoucnosti.

| (3) | Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ▐ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ ▐ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu
  , nezahrnula však všechna doporučení obsažená v Larosièrově zprávě
  . |
| --- | --- |

(3)

Ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ▐ Komise navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu a Evropského výboru pro systémová rizika
  (ESRB)
  a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský finanční dohled“ ▐ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu
  , nezahrnula však všechna doporučení obsažená v Larosièrově zprávě
  .

| (4) | Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států. |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech ze dne 19. června 2009 Evropská rada doporučila zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se měl skládat ze tří evropských orgánů dohledu. Systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přes hranice a vytvoření jednotného evropského kodexu, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na jednotném trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému orgánů finančního dohledu v krizových situacích, a současně zdůraznila, že rozhodnutí přijatá evropskými orgány ohledu by neměla nijak ovlivnit fiskální povinnosti členských států.

| (4a) | Zpráva Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvaná „Spravedlivý a podstatný příspěvek finančního sektoru“, která byla napsána na žádost pittsburského summitu skupiny G20, uváděla, že „přímé fiskální náklady vzniklé selháním finančního sektoru by měly být obsaženy v příspěvku k finanční stabilitě (FSC) spojeném s věrohodným a účinným mechanismem řešení krizí a uhrazeny prostřednictvím tohoto příspěvku. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem velmi významné, příliš velké a silně propojené instituce“. |
| --- | --- |

(4a)

Zpráva Mezinárodního měnového fondu (MMF) ze dne 16. dubna 2010 nazvaná „Spravedlivý a podstatný příspěvek finančního sektoru“, která byla napsána na žádost pittsburského summitu skupiny G20, uváděla, že „přímé fiskální náklady vzniklé selháním finančního sektoru by měly být obsaženy v příspěvku k finanční stabilitě (FSC) spojeném s věrohodným a účinným mechanismem řešení krizí a uhrazeny prostřednictvím tohoto příspěvku. Řádně stanovený mechanismus řešení krizí by měl předejít tomu, aby byly v budoucnosti vlády nuceny zachraňovat před úpadkem velmi významné, příliš velké a silně propojené instituce“.

| (4b) | Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ se rovněž uvádí, že zásadní prioritou v krátkodobém výhledu je uvedení „do pohybu ambiciózní politiku, která nám v budoucnu umožní lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a která také – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumá, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající.“ |
| --- | --- |

(4b)

Ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020“ se rovněž uvádí, že zásadní prioritou v krátkodobém výhledu je uvedení „do pohybu ambiciózní politiku, která nám v budoucnu umožní lépe předcházet případné finanční krizi a v případě potřeby ji řídit a která také – s ohledem na odpovědnost finančního sektoru za současnou krizi – přezkoumá, zda je výše příspěvků finančního sektoru odpovídající.“

| (4c) | Evropská rada jasně dne 25. března 2010 uvedla, že „pokroku je zapotřebí zejména v otázkách, jako jsou systémově významné instituce, nástroje financování pro řízení krizí“. |
| --- | --- |

(4c)

Evropská rada jasně dne 25. března 2010 uvedla, že „pokroku je zapotřebí zejména v otázkách, jako jsou systémově významné instituce, nástroje financování pro řízení krizí“.

| (4d) | Evropská rada se nakonec dne 17. června 2010 vyjádřila, že „by členské státy měly zavést systémy odvodů a daní pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Takové odvody a daně by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů.“ |
| --- | --- |

(4d)

Evropská rada se nakonec dne 17. června 2010 vyjádřila, že „by členské státy měly zavést systémy odvodů a daní pro finanční instituce s cílem zajistit spravedlivé sdílení zátěže a motivovat k omezování systémového rizika. Takové odvody a daně by měly být součástí důvěryhodného rámce pro řešení problémů.“

| (5) | V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb. Kromě toho hlouběji a šířeji integrované finanční trhy nabízejí lepší možnosti financování a diverzifikace rizika, čímž přispívají ke zlepšení schopnosti ekonomik absorbovat šoky. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku finanční a hospodářské krize vznikla reálná a vážná rizika pro stabilitu
  finančního systému a fungování
  vnitřního trhu. Obnovení a udržení stabilního a spolehlivého finančního systému je absolutně nezbytným předpokladem pro zachování důvěry a soudržnosti na vnitřním trhu, a tedy pro zachování a zlepšení podmínek pro vytvoření plně integrovaného a fungujícího vnitřního trhu v oblasti finančních služeb. Kromě toho hlouběji a šířeji integrované finanční trhy nabízejí lepší možnosti financování a diverzifikace rizika, čímž přispívají ke zlepšení schopnosti ekonomik absorbovat šoky.

| (6) | Unie
  se
  dostala
  na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu ▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  . |
| --- | --- |

(6)

Unie
  se
  dostala
  na hranice svých možností ohledně toho, čeho lze dosáhnout na základě současného postavení evropských výborů orgánů dohledu ▐.
  Unie
  nemůže zůstat v situaci, kdy neexistuje žádný mechanismus, který by zajistil, že vnitrostátní orgány dohledu přijmou nejlepší možná rozhodnutí ohledně dohledu nad institucemi, které působí přes hranice, nemůže zůstat v situaci, kdy je nedostatečná spolupráce a výměna informací mezi vnitrostátními orgány dohledu, kdy společné opatření vnitrostátních orgánů dohledu vyžaduje složité přípravy, aby se zohlednily nejrůznější požadavky na regulaci a dohled, kdy řešení na vnitrostátní úrovni jsou nejčastěji jedinou proveditelnou možností reakce na evropské problémy a kdy existují různé výklady stejného právního textu. Evropský systém finančního dohledu
  (ESFS)
  by měl být navržen tak, aby uvedené nedostatky překonal a představoval systém, který je v souladu s cílem stabilního a jednotného finančního trhu finančních služeb
  Unie
  a který spojuje vnitrostátní orgány dohledu do silné sítě v rámci
  Unie
  .

| (7) | ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad finančními institucemi na vnitrostátní úrovni.
  Orgán pro pojišťovnictví by měl mít hlavní úlohu v kolegiích orgánů dohledu dohlížejících na přeshraniční finanční instituce, pro které by měly být stanoveny jasné normy dohledu. Orgán pro pojišťovnictví by měl věnovat zvláštní pozornost finančním institucím, které mohou představovat systémové riziko, protože jejich pád by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie v případě, že vnitrostátní orgán selhal při výkonu svých pravomocí.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro finanční instituce a trhy v
  celé Unii
  .
  Kromě orgánu pro pojišťovnictví by měl
  být zřízen Evropský orgán
  dohledu (bankovnictví)
  , Evropský orgán
  dohledu (cenné papíry a trhy)
  a Evropský orgán
  dohledu (Smíšený výbor)
  .
  ESRB by měl být součástí EFSF. |
| --- | --- |

(7)

ESFS
  by měl představovat
  integrovanou
  síť vnitrostátních orgánů dohledu a orgánů dohledu
  Unie
  , která ponechá každodenní dohled nad finančními institucemi na vnitrostátní úrovni.
  Orgán pro pojišťovnictví by měl mít hlavní úlohu v kolegiích orgánů dohledu dohlížejících na přeshraniční finanční instituce, pro které by měly být stanoveny jasné normy dohledu. Orgán pro pojišťovnictví by měl věnovat zvláštní pozornost finančním institucím, které mohou představovat systémové riziko, protože jejich pád by mohl ohrozit stabilitu finančního systému Unie v případě, že vnitrostátní orgán selhal při výkonu svých pravomocí.
  Kromě toho by mělo být dosaženo lepší harmonizace a jednotného uplatňování pravidel pro finanční instituce a trhy v
  celé Unii
  .
  Kromě orgánu pro pojišťovnictví by měl
  být zřízen Evropský orgán
  dohledu (bankovnictví)
  , Evropský orgán
  dohledu (cenné papíry a trhy)
  a Evropský orgán
  dohledu (Smíšený výbor)
  .
  ESRB by měl být součástí EFSF.

| (8) | Evropský orgán
  dohledu
  (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní připojištění)
  by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (14), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (15) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (16) a měly by převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů
  . Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie (SFEU)
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise. |
| --- | --- |

(8)

Evropský orgán
  dohledu
  (pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní připojištění)
  by
  měl
  nahradit Evropský výbor orgánů bankovního dohledu zřízený rozhodnutím Komise 2009/78/ES (14), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním zřízený rozhodnutím Komise 2009/79/ES (15) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry zřízený rozhodnutím Komise 2009/77/ES (16) a měly by převzít všechny úkoly a kompetence těchto výborů
  , včetně případného pokračování probíhající práce a projektů
  . Působnost každého evropského orgánu dohledu by měla být jasně vymezena. Jestliže to vyžadují institucionální důvody a povinnosti stanovené Smlouvou
  o fungování Evropské unie (SFEU)
  , měla by být součástí sítě pro činnost dohledu i Komise.

| (9) | ▐ Orgán pro pojišťovnictví ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu při zohlednění různých zájmů všech členských států
  a odlišné povahy finančních institucí
  .
  Měl by chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana vkladatelů a investorů. Orgán pro pojišťovnictví by měl rovněž předcházet regulační arbitráži, zaručit rovné podmínky a posílit
  koordinaci dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně finančních institucí a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců.
  Mezi jeho úkoly by měla také patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti pojišťovnictví, zajišťovnictví, poskytování zaměstnaneckého penzijního pojištění a zprostředkování pojištění, jakož i související otázky správy společností, auditů a finančního výkaznictví. Orgánu pro pojišťovnictví by měla být svěřena i odpovědnost za obecný dohled nad stávajícími a novými finančními produkty / druhy transakcí. |
| --- | --- |

(9)

▐ Orgán pro pojišťovnictví ▐ by se měl zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, ▐ především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu při zohlednění různých zájmů všech členských států
  a odlišné povahy finančních institucí
  .
  Měl by chránit veřejné hodnoty, jako je stabilita finančního systému, transparentnost trhů a finančních produktů a ochrana vkladatelů a investorů. Orgán pro pojišťovnictví by měl rovněž předcházet regulační arbitráži, zaručit rovné podmínky a posílit
  koordinaci dohledu na mezinárodní úrovni, a to ve prospěch hospodářství jako celku, včetně finančních institucí a dalších zúčastněných stran, spotřebitelů a zaměstnanců.
  Mezi jeho úkoly by měla také patřit podpora sbližování dohledu a poskytování poradenství orgánům EU v oblasti pojišťovnictví, zajišťovnictví, poskytování zaměstnaneckého penzijního pojištění a zprostředkování pojištění, jakož i související otázky správy společností, auditů a finančního výkaznictví. Orgánu pro pojišťovnictví by měla být svěřena i odpovědnost za obecný dohled nad stávajícími a novými finančními produkty / druhy transakcí.

| (9a) | Orgán pro pojišťovnictví náležitě zohlední dopad své činnosti na hospodářskou soutěž a inovaci na vnitřním trhu, světovou konkurenceschopnost Unie, finanční začleňování a novou strategii Unie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(9a)

Orgán pro pojišťovnictví náležitě zohlední dopad své činnosti na hospodářskou soutěž a inovaci na vnitřním trhu, světovou konkurenceschopnost Unie, finanční začleňování a novou strategii Unie pro růst a zaměstnanost.

| (9b) | Pro splnění svých cílů by měl mít orgán pro pojišťovnictví právní subjektivitu i administrativní a finanční autonomii. Měly by mu být uděleny „pravomoci řešit soulad se zákony, a to zejména těmi, které se týkají systémového rizika a přeshraničních rizik“. |
| --- | --- |

(9b)

Pro splnění svých cílů by měl mít orgán pro pojišťovnictví právní subjektivitu i administrativní a finanční autonomii. Měly by mu být uděleny „pravomoci řešit soulad se zákony, a to zejména těmi, které se týkají systémového rizika a přeshraničních rizik“.

| (9c) | Systémové riziko definovaly mezinárodní orgány (MMF, Rada pro finanční stabilitu a Banka pro mezinárodní platby) jako „riziko narušení finančních služeb, které je způsobeno závažným zhoršením celého finančního systému nebo jeho části a může mít potenciální vážné negativní dopady na reálné hospodářství. Všechny druhy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou být do jisté míry systémově důležité“. |
| --- | --- |

(9c)

Systémové riziko definovaly mezinárodní orgány (MMF, Rada pro finanční stabilitu a Banka pro mezinárodní platby) jako „riziko narušení finančních služeb, které je způsobeno závažným zhoršením celého finančního systému nebo jeho části a může mít potenciální vážné negativní dopady na reálné hospodářství. Všechny druhy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou být do jisté míry systémově důležité“.

| (9d) | Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států. |
| --- | --- |

(9d)

Přeshraničním rizikem se podle těchto institucí rozumí veškerá rizika způsobená hospodářskou nerovnováhou nebo finančními poruchami v celé Unii nebo v jejích částech, které mohou mít výrazně negativní dopady na transakce mezi hospodářskými subjekty dvou nebo více členských států, na fungování vnitřního trhu nebo na veřejné finance Unie nebo jakéhokoli z jejích členských států.

| (10) | Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ve věci C-217/04 (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval
  , že:
  „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [nyní článek 114 SFEU] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení“.
  Účel a úkol orgánu pro pojišťovnictví – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli acquis

  Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být orgán pro pojišťovnictví zřízen na základě
  článku 114 SFEU
  . |
| --- | --- |

(10)

Soudní dvůr
  Evropské unie
  ve svém rozsudku ze dne 2. května 2006 ve věci C-217/04 (Spojené království v. Evropský parlament a Rada)
  konstatoval
  , že:
  „nic ve znění článku 95 Smlouvy o ES [nyní článek 114 SFEU] neumožňuje dojít k závěru, že opatření přijatá zákonodárcem Společenství jsou určena pouze členským státům. Podle uvážení uvedeného zákonodárce se totiž může ukázat nezbytné stanovit zřízení subjektu Společenství pověřeného přispívat k uskutečnění procesu harmonizace v situacích, kdy se zdá vhodné přijmout nezávazná doprovodná a usměrňující opatření pro usnadnění jednotného provádění a uplatňování aktů založených na uvedeném ustanovení“.
  Účel a úkol orgánu pro pojišťovnictví – podporovat příslušné vnitrostátní orgány dohledu při jednotném výkladu a uplatňování předpisů
  Unie
  a přispívat k finanční stabilitě nezbytné pro finanční integraci – úzce souvisejí s cíli acquis

  Unie
  v oblasti vnitřního trhu finančních služeb. Proto by měl být orgán pro pojišťovnictví zřízen na základě
  článku 114 SFEU
  .

| (11) | Právní akty, které stanoví úkoly vnitrostátních orgánů dohledu členských států, včetně vzájemné spolupráce a spolupráce s Komisí, jsou následující (17): směrnice 64/225/EHS ze dne 25. února 1964 o odstranění omezení svobody usazování a volného pohybu služeb v oblasti zajištění a retrocese (18), první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (19), směrnice Rady 73/240/EHS ze dne 24. července 1973, kterou se odstraňují omezení svobody usazování v oblasti přímého pojištění jiného než životního (20), směrnice Rady 76/580/EHS ze dne 29. června 1976, kterou se mění směrnice 73/239/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (21), směrnice Rady 78/473/EHS ze dne 30. května 1978 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se soupojištění v rámci Společenství (22), směrnice Rady 84/641/EHS ze dne 10. prosince 1984, kterou se mění první směrnice (73/239/EHS) o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu, a to zejména ve vztahu k asistenčním službám pro turisty (23), směrnice Rady 87/344/EHS ze dne 22. června 1987 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se pojištění právní ochrany (24), druhá směrnice Rady 88/357/EHS ze dne 22. června 1988 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního, kterou se stanoví opatření k usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb a kterou se mění směrnice 73/239/EHS (25), směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního (třetí směrnice o neživotním pojištění) (26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES ze dne 27. října 1998 o doplňkovém dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině (27), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES ze dne 19. března 2001 o reorganizaci a likvidaci pojišťoven (28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (29), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění (30) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (31). |
| --- | --- |

(11)

Právní akty, které stanoví úkoly vnitrostátních orgánů dohledu členských států, včetně vzájemné spolupráce a spolupráce s Komisí, jsou následující (17): směrnice 64/225/EHS ze dne 25. února 1964 o odstranění omezení svobody usazování a volného pohybu služeb v oblasti zajištění a retrocese (18), první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (19), směrnice Rady 73/240/EHS ze dne 24. července 1973, kterou se odstraňují omezení svobody usazování v oblasti přímého pojištění jiného než životního (20), směrnice Rady 76/580/EHS ze dne 29. června 1976, kterou se mění směrnice 73/239/EHS o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (21), směrnice Rady 78/473/EHS ze dne 30. května 1978 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se soupojištění v rámci Společenství (22), směrnice Rady 84/641/EHS ze dne 10. prosince 1984, kterou se mění první směrnice (73/239/EHS) o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu, a to zejména ve vztahu k asistenčním službám pro turisty (23), směrnice Rady 87/344/EHS ze dne 22. června 1987 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se pojištění právní ochrany (24), druhá směrnice Rady 88/357/EHS ze dne 22. června 1988 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního, kterou se stanoví opatření k usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb a kterou se mění směrnice 73/239/EHS (25), směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního (třetí směrnice o neživotním pojištění) (26), směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES ze dne 27. října 1998 o doplňkovém dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině (27), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES ze dne 19. března 2001 o reorganizaci a likvidaci pojišťoven (28), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (29), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění (30) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (31).

| (12) | Mezi stávající právní předpisy
  Evropské unie
  regulující oblast spadající do působnosti tohoto nařízení patří rovněž směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (32),
  nařízení (ES) č. 1781/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (33), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností (34) a příslušné části
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (35), ▐ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (36)

  a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (37). |
| --- | --- |

(12)

Mezi stávající právní předpisy
  Evropské unie
  regulující oblast spadající do působnosti tohoto nařízení patří rovněž směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (32),
  nařízení (ES) č. 1781/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (33), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností (34) a příslušné části
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (35), ▐ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (36)

  a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (37).

| (12a) | Je žádoucí, aby orgán pro pojišťovnictví podporoval jednotný přístup v oblasti pojištění vkladů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup ke vkladatelům v rámci celé Unie. Jelikož jsou systémy pojištění vkladů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být orgán pro pojišťovnictví schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pojištění vkladů a jeho poskytovateli. Úloha orgánu pro pojišťovnictví by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pojištění vkladů. |
| --- | --- |

(12a)

Je žádoucí, aby orgán pro pojišťovnictví podporoval jednotný přístup v oblasti pojištění vkladů s cílem zajistit stejné podmínky a rovnoprávný přístup ke vkladatelům v rámci celé Unie. Jelikož jsou systémy pojištění vkladů v členských státech místo regulačního dohledu spíše předmětem správní kontroly, měl by být orgán pro pojišťovnictví schopen uplatňovat své pravomoci podle tohoto nařízení ve vztahu k samotnému systému pojištění vkladů a jeho poskytovateli. Úloha orgánu pro pojišťovnictví by měla být přezkoumána po zřízení Evropského fondu pojištění vkladů.

| (13) | Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby byly rovněž díky jednotnému kodexu zajištěny rovné podmínky na trhu a odpovídající ochrana vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé
  Unii
  . V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit orgán pro pojišťovnictví, jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi, vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí není politická volba.
  Komise by měla schválit tyto regulační a prováděcí technické normy v souladu s článkem 290 SFEU, aby jim dala závaznou právní účinnost. |
| --- | --- |

(13)

Je nutné zavést efektivní nástroj pro přípravu harmonizovaných
  regulačních
  technických norem ve finančních službách, aby byly rovněž díky jednotnému kodexu zajištěny rovné podmínky na trhu a odpovídající ochrana vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé
  Unii
  . V oblastech vymezených právem
  Unie
  je vhodné a smysluplné pověřit orgán pro pojišťovnictví, jako subjekt s vysoce specializovanými odbornými znalostmi, vypracováním návrhů
  regulačních
  technických norem, jejichž součástí není politická volba.
  Komise by měla schválit tyto regulační a prováděcí technické normy v souladu s článkem 290 SFEU, aby jim dala závaznou právní účinnost.

| (14) | Návrhy regulačních technických norem by měly být změněny pouze za velmi omezených a výjimečných okolností za předpokladu, že orgán pro pojišťovnictví je v úzkém kontaktu s každodenní prací finančních trhů a zná ji. Byly by změněny, pokud by například návrhy regulačních norem nebyly slučitelné s právem Unie, nerespektovaly by zásady proporcionality, nebo by byly v rozporu se základními zásadami vnitřního trhu finančních služeb obsaženými v právních předpisech Unie týkajících se finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem připravených orgánem pro pojišťovnictví bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být pro rozhodnutí Komise o schválení stanovena lhůta. |
| --- | --- |

(14)

Návrhy regulačních technických norem by měly být změněny pouze za velmi omezených a výjimečných okolností za předpokladu, že orgán pro pojišťovnictví je v úzkém kontaktu s každodenní prací finančních trhů a zná ji. Byly by změněny, pokud by například návrhy regulačních norem nebyly slučitelné s právem Unie, nerespektovaly by zásady proporcionality, nebo by byly v rozporu se základními zásadami vnitřního trhu finančních služeb obsaženými v právních předpisech Unie týkajících se finančních služeb. Komise by neměla měnit obsah technických norem připravených orgánem pro pojišťovnictví bez předchozí koordinace s tímto orgánem. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být pro rozhodnutí Komise o schválení stanovena lhůta.

| (14a) | Komise by měla být také pověřena provedením právně závazných aktů Unie, jak je uvedeno v článku 291 SFEU. Regulační a prováděcí technické normy musí zohlednit zásadu proporcionality, tj. požadavky stanovené v těchto normách by měly odpovídat charakteru, rozsahu a složitosti rizik spojených s činností dotyčných finančních institucí. |
| --- | --- |

(14a)

Komise by měla být také pověřena provedením právně závazných aktů Unie, jak je uvedeno v článku 291 SFEU. Regulační a prováděcí technické normy musí zohlednit zásadu proporcionality, tj. požadavky stanovené v těchto normách by měly odpovídat charakteru, rozsahu a složitosti rizik spojených s činností dotyčných finančních institucí.

| (15) | V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít orgán pro pojišťovnictví pravomoc vydávat pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit úplnou transparentnost pro účastníky trhu
  . |
| --- | --- |

(15)

V oblastech, kterými se
  regulační
  technické normy nezabývají, by měl mít orgán pro pojišťovnictví pravomoc vydávat pokyny a doporučení pro uplatňování právních předpisů
  Unie
  . Pro zajištění transparentnosti a zlepšení dodržování těchto pokynů a doporučení vnitrostátními orgány dohledu by měly mít vnitrostátní orgány povinnost
  zveřejnit
  důvody v případě, že se pokyny a doporučeními neřídí
  , s cílem zajistit úplnou transparentnost pro účastníky trhu
  .

| (16) | Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi finančními institucemi
  Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by orgán pro pojišťovnictví řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  a tím porušování práva Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy
  Unie
  stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti. |
| --- | --- |

(16)

Zajištění správného a úplného uplatňování práva
  Unie
  je základním předpokladem pro dosažení integrity,
  transparentnosti,
  účinnosti a správného fungování finančních trhů, stability finančního systému a neutrálních podmínek pro konkurenci mezi finančními institucemi
  Unie
  . Měl by tedy být vytvořen mechanismus, na jehož základě by orgán pro pojišťovnictví řešil případy
  neuplatňování nebo
  nesprávného ▐ uplatňování
  a tím porušování práva Unie
  . Tento mechanismus by se měl uplatňovat v oblastech, ve kterých právní předpisy
  Unie
  stanovují jednoznačné a nepodmíněné povinnosti.

| (17) | Pro přiměřenou odezvu na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva
  Unie
  by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být orgán pro pojišťovnictví oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva
  Unie
  ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán neřídí doporučením, Komise by měla být zmocněna k vydání formálního stanoviska zohledňujícího doporučení orgánu pro pojišťovnictví, požadujícího po příslušném orgánu, aby přijal nutná opatření pro zajištění souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(17)

Pro přiměřenou odezvu na případy nesprávného či nedostatečného uplatňování práva
  Unie
  by měl být zaveden třístupňový mechanismus. Na první úrovni by měl být orgán pro pojišťovnictví oprávněn vyšetřovat údajné nesprávné či nedostatečné plnění povinností vyplývajících z práva
  Unie
  ze strany vnitrostátních orgánů při provádění dohledu; výstupem z této úrovně by bylo doporučení.
  Pokud se příslušný vnitrostátní orgán neřídí doporučením, Komise by měla být zmocněna k vydání formálního stanoviska zohledňujícího doporučení orgánu pro pojišťovnictví, požadujícího po příslušném orgánu, aby přijal nutná opatření pro zajištění souladu s právem Unie.

| (18) | Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  během lhůty stanovené orgánem pro pojišťovnictví
  nesplní,
  měl
  by ▐
  orgán pro pojišťovnictví neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze dovolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vynucovat podle
  článku 258 SFEU
  . |
| --- | --- |

(18)

Jestliže vnitrostátní orgán doporučení
  během lhůty stanovené orgánem pro pojišťovnictví
  nesplní,
  měl
  by ▐
  orgán pro pojišťovnictví neprodleně
  adresovat dotčenému vnitrostátnímu orgánu dohledu rozhodnutí, aby zajistil dodržování práva
  Unie
  , přičemž toto rozhodnutí by mělo mít přímou právní účinnost, na kterou se lze dovolávat u vnitrostátních soudů a orgánů a kterou lze vynucovat podle
  článku 258 SFEU
  .

| (19) | Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být orgán pro pojišťovnictví oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo být omezeno na výjimečné situace, kdy příslušný orgán neplní jemu určené
  formální stanovisko
  a v nichž se právo
  Unie
  na základě stávajících nebo budoucích nařízení EU přímo vztahuje na finanční instituce.
  V tomto ohledu očekává Evropský parlament a Rada provedení programu Komise pro rok 2010, především návrhu na reformu směrnice o kapitálových požadavcích. |
| --- | --- |

(19)

Pro vyřešení výjimečných případů trvalé nečinnosti příslušného vnitrostátního orgánu by měl být orgán pro pojišťovnictví oprávněn jako poslední východisko přijímat rozhodnutí určená jednotlivým finančním institucím. Toto oprávnění by mělo být omezeno na výjimečné situace, kdy příslušný orgán neplní jemu určené
  formální stanovisko
  a v nichž se právo
  Unie
  na základě stávajících nebo budoucích nařízení EU přímo vztahuje na finanční instituce.
  V tomto ohledu očekává Evropský parlament a Rada provedení programu Komise pro rok 2010, především návrhu na reformu směrnice o kapitálových požadavcích.

| (20) | Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Orgán pro pojišťovnictví by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  S ohledem na citlivou povahu této otázky by měla být Komise oprávněna konstatovat existenci mimořádné situace z vlastního podnětu nebo na žádost Rady, ESRB, Evropského parlamentu nebo orgánu pro pojišťovnictví. Pokud se Evropský parlament, Rada, ESRB nebo evropské orgány dohledu budou domnívat, že existence mimořádné situace pravděpodobně nastane, měly by kontaktovat Komisi. V tomto procesu má mimořádný význam náležitá péče o zachování důvěrné povahy informací. Pokud Komise rozhodne, že mimořádná situace nastala, měla by o tom řádně informovat Evropský parlament a Radu. |
| --- | --- |

(20)

Vážné ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability finančního systému
  v Evropské unii
  vyžaduje urychlenou a společnou odezvu na úrovni
  Unie
  . Orgán pro pojišťovnictví by tedy měl mít možnost požadovat po vnitrostátních orgánech dohledu přijetí konkrétních opatření pro nápravu mimořádné situace.
  S ohledem na citlivou povahu této otázky by měla být Komise oprávněna konstatovat existenci mimořádné situace z vlastního podnětu nebo na žádost Rady, ESRB, Evropského parlamentu nebo orgánu pro pojišťovnictví. Pokud se Evropský parlament, Rada, ESRB nebo evropské orgány dohledu budou domnívat, že existence mimořádné situace pravděpodobně nastane, měly by kontaktovat Komisi. V tomto procesu má mimořádný význam náležitá péče o zachování důvěrné povahy informací. Pokud Komise rozhodne, že mimořádná situace nastala, měla by o tom řádně informovat Evropský parlament a Radu.

| (21) | Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby orgán pro pojišťovnictví mohl závazně urovnávat spory mezi těmito orgány, a to i v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné orgány dosáhnout dohody.
  Není-li dosaženo takové dohody, měl by orgán pro pojišťovnictví od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právními předpisy EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány. V případě nečinnosti vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít orgán pro pojišťovnictví pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo finančním institucím, a to v oblastech práva Unie, které se na tyto instituce přímo vztahují. |
| --- | --- |

(21)

Pro zajištění účinného a efektivního dohledu a vyváženého posouzení stanovisek příslušných orgánů v různých členských státech je zapotřebí, aby orgán pro pojišťovnictví mohl závazně urovnávat spory mezi těmito orgány, a to i v rámci kolegií orgánů dohledu. Měla by být stanovena lhůta pro smírčí jednání, kdy by mohly příslušné orgány dosáhnout dohody.
  Není-li dosaženo takové dohody, měl by orgán pro pojišťovnictví od dotyčných příslušných orgánů vyžadovat přijetí konkrétního opatření nebo zdržení se přijetí opatření s cílem urovnat danou záležitost a zajistit soulad s právními předpisy EU, a to se závaznými účinky pro dotyčné příslušné orgány. V případě nečinnosti vnitrostátních orgánů dohledu by měl mít orgán pro pojišťovnictví pravomoc přijímat jako poslední východisko rozhodnutí určená přímo finančním institucím, a to v oblastech práva Unie, které se na tyto instituce přímo vztahují.

| (21a) | Krize jasně ukázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž jurisdikce končí na státní hranici, je pro dohled nad přeshraničními finančními institucemi nedostatečná. |
| --- | --- |

(21a)

Krize jasně ukázala, že pouhá spolupráce mezi vnitrostátními orgány, jejichž jurisdikce končí na státní hranici, je pro dohled nad přeshraničními finančními institucemi nedostatečná.

| (21b) | Kromě toho „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva). |
| --- | --- |

(21b)

Kromě toho „stávající úprava kombinující práva na přeshraniční činnost bank (passporting) s dohledem domovského státu a čistě vnitrostátním pojištěním vkladů není vhodným základem pro budoucí nařízení a dohled nad evropskými komerčními bankami, jejichž činnost přesahuje hranice“ (Turnerova zpráva).

| (21c) | Jak uzavírá Turnerova zpráva, „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace.“ |
| --- | --- |

(21c)

Jak uzavírá Turnerova zpráva, „vhodnější úprava vyžaduje buď větší pravomoci pro jednotlivé státy, což by znamenalo méně otevřený jednotný trh, nebo vyšší míru evropské integrace.“

| (21d) | Řešení na vnitrostátní úrovni by znamenalo, že hostitelská země by měla právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností a nikoli poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu. |
| --- | --- |

(21d)

Řešení na vnitrostátní úrovni by znamenalo, že hostitelská země by měla právo uložit zahraničním institucím, aby jednaly pouze prostřednictvím dceřiných společností a nikoli poboček, a monitorovat kapitál a likviditu bank, jež jsou činné v daném státě, což by vedlo ke zvýšení protekcionismu.

| (21e) | Řešení na evropské úrovni vyžaduje posílení orgánu pro pojišťovnictví v kolegiu orgánů dohledu a posílení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko. |
| --- | --- |

(21e)

Řešení na evropské úrovni vyžaduje posílení orgánu pro pojišťovnictví v kolegiu orgánů dohledu a posílení dohledu nad finančními institucemi, které představují systémové riziko.

| (22) | Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad finančními institucemi působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Orgán pro pojišťovnictví by měl
  hrát vedoucí úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráži vycházející z různých postupů dohledu, neboť mají potenciál ohrozit finanční stabilitu – mimo jiné podporou přesunu finanční činnosti do zemí s laxním dohledem. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“. |
| --- | --- |

(22)

Důležitou úlohu při účinném, efektivním a jednotném dohledu nad finančními institucemi působícími přes hranice hrají kolegia orgánů dohledu. Orgán pro pojišťovnictví by měl
  hrát vedoucí úlohu a
  mít plné právo účasti v kolegiích orgánů dohledu, aby mohl optimalizovat fungování těchto kolegií a proces výměny informací v nich a aby mohl podporovat sbližování a jednotnost mezi kolegii při uplatňování práva
  Unie
  .
  Jak se uvádí v Larosièrově zprávě, „je třeba se vyvarovat narušování hospodářské soutěže a regulační arbitráži vycházející z různých postupů dohledu, neboť mají potenciál ohrozit finanční stabilitu – mimo jiné podporou přesunu finanční činnosti do zemí s laxním dohledem. Je třeba, aby byl systém dohledu vnímán jako spravedlivý a vyvážený“.

| (22a) | Orgán pro pojišťovnictví a vnitrostátní orgány dohledu by měly posílit dohled nad finančními institucemi, které splňují kritéria systémového rizika, protože jejich pád může ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku. |
| --- | --- |

(22a)

Orgán pro pojišťovnictví a vnitrostátní orgány dohledu by měly posílit dohled nad finančními institucemi, které splňují kritéria systémového rizika, protože jejich pád může ohrozit stabilitu finančního systému Unie a poškodit reálnou ekonomiku.

| (22b) | Systémové riziko by mělo být určeno při zohlednění mezinárodních účetních norem, zejména těch, jež stanovila Rada pro finanční stabilitu, MMF, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví a skupina G20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika. |
| --- | --- |

(22b)

Systémové riziko by mělo být určeno při zohlednění mezinárodních účetních norem, zejména těch, jež stanovila Rada pro finanční stabilitu, MMF, Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví a skupina G20. Propojenost, nahraditelnost a časový sled jsou nejčastěji používaná kritéria pro stanovení systémového rizika.

| (22c) | Měl by být vytvořen rámec pro jednání s institucemi v problematické situaci s cílem je stabilizovat nebo zlikvidovat, jelikož „se jasně prokázalo, že podpory v bankovní krizi jsou celkově pro vládu a společnost vysoké, protože taková situace může ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro řešení finanční krize. Klíčovými prvky krizového řízení je společný soubor pravidel a nástrojů řešení finanční krize (provádění opatření a finanční prostředky nutné k řešení krizí velkých, přeshraničních nebo vzájemně propojených institucí). |
| --- | --- |

(22c)

Měl by být vytvořen rámec pro jednání s institucemi v problematické situaci s cílem je stabilizovat nebo zlikvidovat, jelikož „se jasně prokázalo, že podpory v bankovní krizi jsou celkově pro vládu a společnost vysoké, protože taková situace může ohrozit finanční stabilitu a reálnou ekonomiku“ (Larosièrova zpráva). Komise by měla předložit vhodné návrhy na vytvoření nového rámce pro řešení finanční krize. Klíčovými prvky krizového řízení je společný soubor pravidel a nástrojů řešení finanční krize (provádění opatření a finanční prostředky nutné k řešení krizí velkých, přeshraničních nebo vzájemně propojených institucí).

| (22d) | Měl by být vytvořen Evropský fond finanční ochrany („fond“), který by zajistil sdílenou odpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránil zájmy evropských pojistníků a přispěl ke snížení nákladů daňových poplatníků v důsledku systémové finanční krize. Měl by být vytvořen Evropský fond ochrany pojišťovacích produktů (fond) s cílem financovat zásahy (obnova činnosti nebo organizovaně probíhající likvidace) do přeshraničních finančních institucí, které se potýkají s obtížemi, jež by ohrozily finanční stabilitu evropského jednotného finančního trhu, a s cílem internalizovat náklady související s těmito zásahy, pokud by jejich příspěvek do vnitrostátních fondů ochrany pojišťovacích produktů nebyl dostatečný. Fond by měl být financován z příspěvků těchto institucí, z dluhopisů vydaných fondem nebo ve výjimečných případech z příspěvků dotčených členských států v souladu s kritérii, jež budou předem dohodnuta (revidované memorandum o porozumění). Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů ochrany pojišťovacích produktů. |
| --- | --- |

(22d)

Měl by být vytvořen Evropský fond finanční ochrany („fond“), který by zajistil sdílenou odpovědnost přeshraničních finančních institucí, ochránil zájmy evropských pojistníků a přispěl ke snížení nákladů daňových poplatníků v důsledku systémové finanční krize. Měl by být vytvořen Evropský fond ochrany pojišťovacích produktů (fond) s cílem financovat zásahy (obnova činnosti nebo organizovaně probíhající likvidace) do přeshraničních finančních institucí, které se potýkají s obtížemi, jež by ohrozily finanční stabilitu evropského jednotného finančního trhu, a s cílem internalizovat náklady související s těmito zásahy, pokud by jejich příspěvek do vnitrostátních fondů ochrany pojišťovacích produktů nebyl dostatečný. Fond by měl být financován z příspěvků těchto institucí, z dluhopisů vydaných fondem nebo ve výjimečných případech z příspěvků dotčených členských států v souladu s kritérii, jež budou předem dohodnuta (revidované memorandum o porozumění). Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů ochrany pojišťovacích produktů.

| (22e) | Evropský fond pro stabilitu pojišťovnictví a zaměstnaneckého penzijního pojištění by měl být vytvořen s cílem financovat zásahy (organizovaně probíhající likvidace nebo záchrana) do finančních institucí, které se potýkají s obtížemi, jelikož tyto obtíže by mohly ohrozit finanční stabilitu evropského jednotného finančního trhu. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků sektoru pojišťovnictví a zaměstnaneckého penzijního pojišťění. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy. |
| --- | --- |

(22e)

Evropský fond pro stabilitu pojišťovnictví a zaměstnaneckého penzijního pojištění by měl být vytvořen s cílem financovat zásahy (organizovaně probíhající likvidace nebo záchrana) do finančních institucí, které se potýkají s obtížemi, jelikož tyto obtíže by mohly ohrozit finanční stabilitu evropského jednotného finančního trhu. Fond by měl být financován z odpovídajících příspěvků sektoru pojišťovnictví a zaměstnaneckého penzijního pojišťění. Příspěvky do fondu by měly nahradit příspěvky do vnitrostátních fondů obdobné povahy.

| (23) | Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí
  , a zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  .
  Toto
  nařízení by tedy mělo pro delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem
  orgánu pro pojišťovnictví nebo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Orgán pro pojišťovnictví by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by určit a šířit osvědčené postupy ohledně delegování a dohod o delegování. |
| --- | --- |

(23)

Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo duplicitě úkolů dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí
  , a zejména těch finančních institucí, které nemají unijní rozměr
  .
  Toto
  nařízení by tedy mělo pro delegování stanovit jasný právní základ. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí jiný orgán dohledu místo odpovědného orgánu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Díky delegování povinností
  by měl mít
  jeden vnitrostátní orgán dohledu, tj. pověřený orgán,
  možnost
  rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem
  orgánu pro pojišťovnictví nebo
  jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou přidělování působnosti orgánu dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout potřebné opatření. Přerozdělení povinností
  by bylo
  vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Příslušné právní předpisy
  Unie
  mohou dále stanovit zásady přerozdělení povinností dle dohody. Orgán pro pojišťovnictví by měl všemi možnými prostředky podporovat
  a sledovat
  uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám.
  Měl by určit a šířit osvědčené postupy ohledně delegování a dohod o delegování.

| (24) | Orgán pro pojišťovnictví by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Evropské unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu. |
| --- | --- |

(24)

Orgán pro pojišťovnictví by měl aktivně podporovat sbližování dohledu v rámci
  celé Evropské unie
  s cílem zavedení společné kultury dohledu.

| (25) | Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je vzájemné hodnocení. Orgán pro pojišťovnictví by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny. |
| --- | --- |

(25)

Účinným a efektivním nástrojem pro podporu jednotnosti v rámci sítě orgánů finančního dohledu je vzájemné hodnocení. Orgán pro pojišťovnictví by měl tedy vytvořit metodický rámec pro toto hodnocení a zajistit jeho pravidelné provádění. Hodnocení by se mělo zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale i na schopnosti orgánů dohledu dosahovat při dohledu kvalitních výsledků a na nezávislost příslušných orgánů.
  Výsledky srovnávacích hodnocení by se měly zveřejňovat a osvědčené postupy by měly být taktéž zveřejněny poté, co budou určeny.

| (26) | Orgán pro pojišťovnictví by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Evropské unie
  v oblasti dohledu, zejména
  zajistit
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost orgánu pro pojišťovnictví by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(26)

Orgán pro pojišťovnictví by měl aktivně podporovat koordinovanou odezvu
  Evropské unie
  v oblasti dohledu, zejména
  zajistit
  správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  . Kromě pravomocí přijímat opatření v mimořádných situacích by mu tedy měla být svěřena i funkce obecné koordinace v rámci
  ESFS
  . Činnost orgánu pro pojišťovnictví by se měla především zaměřit na bezproblémový tok všech důležitých informací mezi příslušnými orgány.

| (27) | Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroúrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Orgán pro pojišťovnictví by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl orgán pro pojišťovnictví
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  S cílem informovat o plnění svých funkcí by měl orgán pro pojišťovnictví provést hospodářskou analýzu trhů a dopadu, který by na dané trhy mohl mít potenciální vývoj trhu. |
| --- | --- |

(27)

Pro zajištění finanční stability je nutné včas identifikovat trendy, možná rizika a zranitelná místa vyplývající z mikroúrovně v mezinárodním měřítku a napříč odvětvími. Orgán pro pojišťovnictví by měl sledovat a hodnotit tento vývoj v oblasti vlastní působnosti a pravidelně a v případě nutnosti i v jednotlivých konkrétních případech informovat Evropský parlament, Radu, Komisi, ostatní evropské orgány dohledu a
  ESRB
  . Dále by měl orgán pro pojišťovnictví
  iniciovat a
  koordinovat v rámci
  celé Unie
  zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů na vnitrostátní úrovni.
  S cílem informovat o plnění svých funkcí by měl orgán pro pojišťovnictví provést hospodářskou analýzu trhů a dopadu, který by na dané trhy mohl mít potenciální vývoj trhu.

| (28) | Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl orgán pro pojišťovnictví
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu
  a
  spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  . |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem ke globalizaci finančních služeb a rostoucímu významu mezinárodních standardů by měl orgán pro pojišťovnictví
  zastupovat Evropskou unii v rámci dialogu
  a
  spolupráce
  s orgány dohledu
  ve třetích zemích
  .

| (29) | Orgán pro pojišťovnictví by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu hodnocení fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(29)

Orgán pro pojišťovnictví by měl působit jako nezávislý poradní orgán Evropského parlamentu, Rady a Komise v oblasti své působnosti. Měl by být schopen předložit stanovisko k obezřetnostnímu hodnocení fúzí a nabývání účastí podle směrnice 2006/48/ES.

| (30) | Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít orgán pro pojišťovnictví právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti finančních institucí, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a institucím
  , a zohledňovat již existující statistické údaje
  . Orgán pro pojišťovnictví by však
  jako nejzazší řešení
  měl mít
  možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u
  finančních institucí ▐, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat orgánu pro pojišťovnictví při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní práce na společných formátech výkaznictví. |
| --- | --- |

(30)

Pro účinné vykonávání svých povinností by měl mít orgán pro pojišťovnictví právo vyžadovat veškeré nezbytné informace
  související s obezřetnostním dohledem
  . Aby se zabránilo duplicitě oznamovací povinnosti finančních institucí, měly by být tyto informace za běžných okolností předkládány vnitrostátními orgány dohledu, které jsou co nejblíže finančním trhům a institucím
  , a zohledňovat již existující statistické údaje
  . Orgán pro pojišťovnictví by však
  jako nejzazší řešení
  měl mít
  možnost podat řádně odůvodněnou žádost o
  informace přímo
  u
  finančních institucí ▐, jestliže příslušný vnitrostátní orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Orgány členských států by měly být povinny pomáhat orgánu pro pojišťovnictví při prosazování těchto přímých požadavků.
  V této souvislosti je naprosto zásadní práce na společných formátech výkaznictví.

| (30a) | Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (38) ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (39). |
| --- | --- |

(30a)

Opatřeními pro shromažďování informací by neměl být dotčen právní rámec Evropského statistického systému (ESS) a Evropského systému centrálních bank (ESCB) v oblasti statistiky. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (38) ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (39).

| (31) | Pro zajištění plné efektivity fungování
  ESRB
  a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi orgánem pro pojišťovnictví a
  ESRB
  . Orgán pro pojišťovnictví by měl
  spolu
  s
  ESRB
  sdílet všechny příslušné informace Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile orgán pro pojišťovnictví nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od
  ESRB
  varování či doporučení, měl by orgán pro pojišťovnictví zajistit
  vhodná
  následná opatření. |
| --- | --- |

(31)

Pro zajištění plné efektivity fungování
  ESRB
  a následné odezvy na jeho varování a doporučení je podstatná úzká spolupráce mezi orgánem pro pojišťovnictví a
  ESRB
  . Orgán pro pojišťovnictví by měl
  spolu
  s
  ESRB
  sdílet všechny příslušné informace Údaje týkající se jednotlivých podniků by měly být předkládány pouze na žádost s odůvodněním. Jakmile orgán pro pojišťovnictví nebo vnitrostátní orgán dohledu obdrží od
  ESRB
  varování či doporučení, měl by orgán pro pojišťovnictví zajistit
  vhodná
  následná opatření.

| (32) | ▐ Orgán pro pojišťovnictví by měl vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhu regulačních norem, pokynů nebo doporučení by měl orgán pro pojišťovnictví provést studii dopadu.
  Za tímto účelem a z důvodu vyšší efektivity by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů, kde budou vyváženě zastoupeny finanční pojišťovny a zajišťovny
  Unie
  , jakož i zaměstnanecké penzijní fondy (případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  odborové svazy, akademičtí pracovníci
  , spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé služeb pojištění, zajištění a zaměstnaneckého penzijního pojištění včetně malých a středních podniků. Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu s ostatními skupinami uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo v souladu s právními předpisy
  Unie
  . |
| --- | --- |

(32)

▐ Orgán pro pojišťovnictví by měl vést konzultace o
  regulačních
  normách, pokynech a doporučeních se zúčastněnými stranami a měl by jim dát přiměřenou možnost předložit připomínky k navrhovaným opatřením.
  Před přijetím návrhu regulačních norem, pokynů nebo doporučení by měl orgán pro pojišťovnictví provést studii dopadu.
  Za tímto účelem a z důvodu vyšší efektivity by měla být zřízena skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů, kde budou vyváženě zastoupeny finanční pojišťovny a zajišťovny
  Unie
  , jakož i zaměstnanecké penzijní fondy (případně též institucionální investoři a jiné finanční instituce, které samy využívají finančních služeb),
  odborové svazy, akademičtí pracovníci
  , spotřebitelé a jiní retailoví uživatelé služeb pojištění, zajištění a zaměstnaneckého penzijního pojištění včetně malých a středních podniků. Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění, zajištění a zaměstnaneckých penzijních fondů by měla aktivně vystupovat jako prostředník ve vztahu s ostatními skupinami uživatelů finančních služeb zřízenými Komisí nebo v souladu s právními předpisy
  Unie
  .

| (32a) | Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Toto znevýhodnění by mělo být kompenzováno adekvátním financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(32a)

Neziskové organizace jsou ve srovnání s dobře financovanými a dobře propojenými zástupci odvětví v rámci rozpravy o budoucnosti finančních služeb a příslušných rozhodovacích procesů odsouvány na okraj. Toto znevýhodnění by mělo být kompenzováno adekvátním financováním jejich zástupců ve skupině zúčastněných stran.

| (33) | Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného řešení krizí a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních finančních institucí, které jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce koordinována s rámcem a zásadami hospodářské a měnové unie.
  Opatření orgánu pro pojišťovnictví v mimořádných situacích a při řešení problémů, která mají dopad na stabilitu finanční instituce, by neměla
  výrazně
  ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu. |
| --- | --- |

(33)

Základní povinností členských států je
  zajišťování koordinovaného řešení krizí a
  udržování finanční stability
  v krizových situacích
  , zejména s ohledem na stabilizaci a záchranu konkrétních finančních institucí, které jsou v problematické situaci.
  Jejich činnost by měla být úzce koordinována s rámcem a zásadami hospodářské a měnové unie.
  Opatření orgánu pro pojišťovnictví v mimořádných situacích a při řešení problémů, která mají dopad na stabilitu finanční instituce, by neměla
  výrazně
  ovlivnit fiskální povinnosti členských států. Měl by být vytvořen mechanismus, kterým by se členské státy mohly odvolat na toto ochranné opatření a postoupit záležitost Radě ke konečnému rozhodnutí. S ohledem na konkrétní povinnosti členských států je v tomto ohledu vhodné zapojit do celé záležitosti i Radu.

| (33a) | Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranného opatření členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

(33a)

Během tří let od vstupu nařízení, které tento mechanismus zřizuje, v platnost by měla Komise na základě získaných zkušeností stanovit jednoznačné a spolehlivé pokyny na úrovni Unie, které určí, kdy mohou členské státy uplatnit ochranné opatření. Použití ochranného opatření členskými státy bude následně posuzováno na základě těchto pokynů.

| (33b) | Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, by měl být informován Evropský parlament současně s orgánem pro pojišťovnictví, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Orgán pro pojišťovnictví by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba učinit. |
| --- | --- |

(33b)

Aniž by byly dotčeny konkrétní povinnosti členských států v krizových situacích, v případě, že se členský stát rozhodne odvolat se na ochranné opatření, by měl být informován Evropský parlament současně s orgánem pro pojišťovnictví, Radou a Komisí. Členský stát by měl dále vysvětlit své důvody pro odvolání se na ochranné opatření. Orgán pro pojišťovnictví by měl ve spolupráci s Komisí stanovit další kroky, které je třeba učinit.

| (34) | Při svém rozhodování by měl být orgán pro pojišťovnictví vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo na vyjádření příjemců rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví. Akty orgánu pro pojišťovnictví tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  . |
| --- | --- |

(34)

Při svém rozhodování by měl být orgán pro pojišťovnictví vázán předpisy Společenství a obecnými principy pro řádný proces a transparentnost. Mělo by být plně respektováno právo na vyjádření příjemců rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví. Akty orgánu pro pojišťovnictví tvoří nedílnou součást práva
  Unie
  .

| (35) | Hlavním rozhodovacím orgánem orgánu pro pojišťovnictví by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných vnitrostátních orgánů dohledu v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda orgánu pro pojišťovnictví. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise,
  ESRB, Evropské centrální banky, Evropského orgánu
  dohledu
  (bankovnictví) a Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy)
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi,
  bylo by
  vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 SFEU
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou. |
| --- | --- |

(35)

Hlavním rozhodovacím orgánem orgánu pro pojišťovnictví by měla být rada orgánů dohledu sestávající z vedoucích představitelů příslušných vnitrostátních orgánů dohledu v každém členském státu, v jejímž čele by byl předseda orgánu pro pojišťovnictví. Jako pozorovatelé by se měli účastnit zástupci Komise,
  ESRB, Evropské centrální banky, Evropského orgánu
  dohledu
  (bankovnictví) a Evropského orgánu dohledu (cenné papíry a trhy)
  . Členové rady orgánů dohledu by měli jednat nezávisle a pouze v zájmu
  Unie
  . U aktů obecné povahy, včetně aktů souvisejících s přijímáním
  regulačních
  norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi,
  bylo by
  vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená
  v článku 16 SFEU
  , zatímco všechna ostatní rozhodnutí by měla být přijímána prostou většinou. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší odbornou skupinou.

| (35a) | Jako obecné pravidlo by rada orgánů dohledu měla přijímat svá rozhodnutí jednoduchou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená ve Smlouvě o Evropské unii, SFEU a Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU. |
| --- | --- |

(35a)

Jako obecné pravidlo by rada orgánů dohledu měla přijímat svá rozhodnutí jednoduchou většinou podle zásady jednoho hlasu na jednoho člena rady. U aktů souvisejících s přijímáním technických norem, pokynů a doporučení a s rozpočtovými záležitostmi je však vhodné uplatňovat pravidla o kvalifikované většině stanovená ve Smlouvě o Evropské unii, SFEU a Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních k nim připojeným. Případy týkající se urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu by měly být posuzovány užší nestrannou odbornou skupinou, složenou z členů, kteří nejsou zástupci příslušných orgánů, jichž se spory týkají, ani nemají žádný zájem na sporu nebo přímé spojení s dotyčnými příslušnými orgány. Složení odborné skupiny by mělo být přiměřeně vyvážené. Rozhodnutí přijaté odbornou skupinou by mělo být schváleno radou orgánů dohledu prostou většinou v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas. Co se však týče rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu, mohla by být rozhodnutí navržená odbornou skupinou zamítnuta blokační menšinou hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU.

| (36) | Plnění poslání orgánu pro pojišťovnictví a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem zajistí řídící rada složená z předsedy orgánu pro pojišťovnictví, zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky orgánu pro pojišťovnictví, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu. |
| --- | --- |

(36)

Plnění poslání orgánu pro pojišťovnictví a vykonávání přidělených úkolů tímto orgánem zajistí řídící rada složená z předsedy orgánu pro pojišťovnictví, zástupců vnitrostátních orgánů dohledu a Komise. Řídící rada by měla disponovat nezbytnými pravomocemi, aby mohla mimo jiné navrhovat roční a víceletý pracovní program, vykonávat určité rozpočtové pravomoci, přijímat plán personální politiky orgánu pro pojišťovnictví, přijímat zvláštní ustanovení týkající se práva přístupu k dokumentům a přijímat výroční zprávu.

| (37) | Orgán pro pojišťovnictví by měl zastupovat předseda
  zaměstnaný na plný pracovní úvazek, kterého vybere Evropský parlament poté, co proběhne otevřené výběrové
  řízení
  uspořádané Komisí a poté, co pro ni následně vypracuje užší seznam uchazečů
  . Řízení orgánu pro pojišťovnictví by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem. |
| --- | --- |

(37)

Orgán pro pojišťovnictví by měl zastupovat předseda
  zaměstnaný na plný pracovní úvazek, kterého vybere Evropský parlament poté, co proběhne otevřené výběrové
  řízení
  uspořádané Komisí a poté, co pro ni následně vypracuje užší seznam uchazečů
  . Řízení orgánu pro pojišťovnictví by mělo být svěřeno výkonnému řediteli, který by měl mít právo účastnit se zasedání rady orgánů dohledu a řídící rady, avšak neměl by disponovat hlasovacím právem.

| (38) | Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím
  Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu
  (dále jen „Smíšený výbor“)
  a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor ▐ by měl
  koordinovat funkce tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda Smíšeného výboru by měl být místopředsedou ESRB. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců vyslaných ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu. |
| --- | --- |

(38)

Aby byl zajištěn soulad v činnosti evropských orgánů dohledu v jednotlivých odvětvích, měly by tyto orgány pracovat v úzké součinnosti
  prostřednictvím
  Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu
  (dále jen „Smíšený výbor“)
  a v případě nutnosti přijímat společná stanoviska. Smíšený výbor ▐ by měl
  koordinovat funkce tří evropských orgánů dohledu ve vztahu k finančním konglomerátům
  . V případě potřeby by měly být akty spadající také do oblasti působnosti Evropského orgánu
  dohledu (
  bankovnictví
  )
  nebo Evropského orgánu
  dohledu (
  cenné papíry a trhy
  )
  přijímány dotčenými evropskými orgány dohledu souběžně.
  Smíšenému výboru by měli předsedat po dobu 12 měsíců na rotačním základě předsedové tří evropských orgánů dohledu. Předseda Smíšeného výboru by měl být místopředsedou ESRB. Smíšený výbor by měl mít stálý sekretariát složený ze zaměstnanců vyslaných ze tří evropských orgánů dohledu, aby se umožnila neformální výměna informací a rozvoj společného kulturního postoje ve všech třech evropských orgánech dohledu.

| (39) | Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá orgánem pro pojišťovnictví, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li orgán pro pojišťovnictví rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu efektivity a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství. |
| --- | --- |

(39)

Je nutné zajistit, aby strany, kterých se dotýkají rozhodnutí přijatá orgánem pro pojišťovnictví, mohly uplatňovat odpovídající opravné prostředky. Má-li orgán pro pojišťovnictví rozhodovací pravomoci, měly by mít pro zajištění efektivní ochrany práv jednotlivých stran a z důvodu procesní ekonomie příslušné strany právo odvolání k odvolacímu senátu. Z důvodu efektivity a jednotnosti by měl být odvolací senát společným orgánem všech tří evropských orgánů dohledu, nezávislým na jejich administrativní a regulační struktuře. Proti rozhodnutí odvolacího senátu by mělo být možné podat odvolání k Soudu prvního stupně a Soudnímu dvoru Evropských společenství.

| (40) | Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost orgánu pro pojišťovnictví, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
  Financování orgánu pro pojišťovnictví z prostředků Unie je předmětem dohody s rozpočtovým orgánem v souladu s bodem 47 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA) ze dne 17. května 2006 (40).
  ▐ Měla by
  platit
  rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet by měl být předmětem postupu udělování absolutoria. |
| --- | --- |

(40)

Aby byla zajištěna úplná autonomie a nezávislost orgánu pro pojišťovnictví, měl by mít tento orgán autonomní rozpočet, jehož příjmy budou pocházet především z povinných příspěvků vnitrostátních orgánů dohledu a ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
  Financování orgánu pro pojišťovnictví z prostředků Unie je předmětem dohody s rozpočtovým orgánem v souladu s bodem 47 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA) ze dne 17. května 2006 (40).
  ▐ Měla by
  platit
  rozpočtová pravidla
  Unie
  . Kontrolu účtů by měl provádět Účetní dvůr.
  Celkový rozpočet by měl být předmětem postupu udělování absolutoria.

| (41) | Orgán pro pojišťovnictví by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (41). Orgán pro pojišťovnictví by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (42). |
| --- | --- |

(41)

Orgán pro pojišťovnictví by měl podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (41). Orgán pro pojišťovnictví by měl také přistoupit k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (42).

| (42) | Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví vztahovat Služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (43). |
| --- | --- |

(42)

Aby byly zajištěny otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci, budou se na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví vztahovat Služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (43).

| (43) | Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace. Důvěrnost informací
  poskytnutých orgánu pro pojišťovnictví a
  sdílených v rámci sítě
  by měla podléhat přísným a účinným pravidlům důvěrnosti
  . |
| --- | --- |

(43)

Je zásadně důležité chránit obchodní tajemství a ostatní důvěrné informace. Důvěrnost informací
  poskytnutých orgánu pro pojišťovnictví a
  sdílených v rámci sítě
  by měla podléhat přísným a účinným pravidlům důvěrnosti
  .

| (44) | Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (44) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (45), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (44) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (45), které se v plném rozsahu vztahují na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.

| (45) | Pro zajištění transparentní činnosti orgánu pro pojišťovnictví by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (46). |
| --- | --- |

(45)

Pro zajištění transparentní činnosti orgánu pro pojišťovnictví by měl tento orgán podléhat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (46).

| (46) | Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci orgánu pro pojišťovnictví v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře. |
| --- | --- |

(46)

Země, které nejsou členy Evropské unie, by měly být připuštěny k účasti na práci orgánu pro pojišťovnictví v souladu s příslušnými dohodami, které
  Unie
  uzavře.

| (47) | Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož cílů tohoto nařízení, konkrétně zlepšení fungování vnitřního trhu díky zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany vkladatelů a investorů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemohou dostatečným způsobem dosáhnout samotné členské státy a lze jich lépe dosáhnout s ohledem na rozsah opatření na úrovni
  Unie
  , může
  Evropská unie
  přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy
  o Evropské unii
  . Podle zásady proporcionality stanovené v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (48) | Orgán pro pojišťovnictví by měl převzít všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním
  (CEIOPS)
  . Rozhodnutí Komise 2009/79/ES o zřízení Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím by proto mělo být zrušeno a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
  716/2009/ES
  ze dne
  16. září 2009
  , kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (47) by mělo být příslušným způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(48)

Orgán pro pojišťovnictví by měl převzít všechny stávající úkoly a pravomoci Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním
  (CEIOPS)
  . Rozhodnutí Komise 2009/79/ES o zřízení Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím by proto mělo být zrušeno a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
  716/2009/ES
  ze dne
  16. září 2009
  , kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů (47) by mělo být příslušným způsobem pozměněno.

| (49) | Je vhodné stanovit lhůtu pro provádění tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost orgánu pro pojišťovnictví na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z
  CEIOPS
  , |
| --- | --- |

(49)

Je vhodné stanovit lhůtu pro provádění tohoto nařízení, aby se zajistila odpovídající připravenost orgánu pro pojišťovnictví na zahájení činnosti a bezproblémový přechod z
  CEIOPS
  ,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

ZŘÍZENÍ A PRÁVNÍ POSTAVENÍ

Článek 1

Zřízení a působnost

1.   Tímto nařízením se zřizuje Evropský orgán
  dohledu (Evropský orgán
  pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  )
  („orgán pro pojišťovnictví“).

2.   Orgán pro pojišťovnictví jedná
  v rozsahu pravomocí tohoto nařízení a
  v rámci působnosti
  směrnice 2009/138/ES,
  směrnice 2002/92/ES, směrnice 2003/41/ES, směrnice 2002/87/ES
  a příslušných částí
  směrnice 2005/60/ES
  a
  směrnice 2002/65/ES
  do té míry, do jaké tyto akty platí pro pojišťovny, zajišťovny, instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění a pro zprostředkovatele pojištění
  , včetně veškerých směrnic, nařízení a rozhodnutí založených na uvedených aktech a v rozsahu jakéhokoli dalšího
  legislativního
  aktu
  Evropské unie
  , jímž se orgánu pro pojišťovnictví ukládají úkoly.

2a.
     
  Orgán pro pojišťovnictví jedná v oblasti činností pojišťoven, zajišťoven, institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a zprostředkovatelů pojištění, včetně otázek správy společností, auditů a finančního výkaznictví, za předpokladu, že takové činnosti ze strany orgánu pro pojišťovnictví jsou nutné pro zajištění účinného a důsledného uplatňování legislativních aktů uvedených v odstavci 2.

3.   Ustanoveními tohoto nařízení nejsou dotčeny pravomoci Komise zajistit dodržování práva
  Unie
  , zejména podle
  článku 258 SFEU
  .

4.   Cílem orgánu pro pojišťovnictví je
  chránit veřejný zájem tím, že bude přispívat ke krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé stabilitě a efektivitě finančního systému pro hospodářství Unie, její občany a podniky. Orgán pro pojišťovnictví přispívá
  :

| i) | k lepšímu fungování vnitřního trhu, včetně především
  vhodné
  , účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu;
  ▐ |
| --- | --- |

i)

k lepšímu fungování vnitřního trhu, včetně především
  vhodné
  , účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu;

▐

| iii) | k zajištění integrity,
  transparentnosti,
  efektivity a správného fungování finančních trhů,
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

k zajištění integrity,
  transparentnosti,
  efektivity a správného fungování finančních trhů,

▐

| v) | k posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni
  , |
| --- | --- |

v)

k posílení koordinace dohledu na mezinárodní úrovni
  ,

| va) | k prevenci regulační arbitráže a přispění k rovným podmínkám hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

va)

k prevenci regulační arbitráže a přispění k rovným podmínkám hospodářské soutěže;

| vb) | k zajištění toho, že uzavírání pojištění, penzijní připojištění a jiná rizika podléhají náležité regulaci a dohledu, a |
| --- | --- |

vb)

k zajištění toho, že uzavírání pojištění, penzijní připojištění a jiná rizika podléhají náležité regulaci a dohledu, a

| vc) | k rozšíření ochrany spotřebitelů
  . |
| --- | --- |

vc)

k rozšíření ochrany spotřebitelů
  .

Pro tyto účely
  přispívá orgán pro pojišťovnictví k zajištění jednotného, účinného a efektivního uplatňování
  legislativních aktů Evropské unie
  podle
  odstavce 2
  tím, že podporuje sbližování dohledu a předkládá stanoviska Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
  a provádí hospodářské analýzy trhů s cílem podpořit dosažení cílů orgánu pro pojišťovnictví
  .

5.   
  Při plnění úkolů uložených tímto nařízením věnuje orgán pro pojišťovnictví zvláštní pozornost systémovému riziku představovanému finančními institucemi, jejichž selhání může ohrozit fungování finančního sytému nebo reálné ekonomiky.

Pří plnění svých úkolů jedná orgán pro pojišťovnictví nezávisle a objektivně a pouze ve výlučném zájmu Unie.

▐

Článek 1a

Evropský systém finančního dohledu

1.
     
  Orgán pro pojišťovnictví je součástí Evropského systému finančního dohledu (ESFS). Hlavním cílem ESFS je zajistit, aby právní předpisy platné pro finanční odvětví byly náležitě uplatňovány, zachovat finanční stabilitu, zajistit důvěru ve finanční systém jako celek a dostatečná ochrana spotřebitelů finančních služeb.

2.
     
  Evropský systém finančního dohledu zahrnuje:

| a) | Evropský výbor pro systémová rizika, pro účely provádění úkolů uvedených v nařízení (EU) č. .../2010 (ESRB) a tomto nařízení; |
| --- | --- |

a)

Evropský výbor pro systémová rizika, pro účely provádění úkolů uvedených v nařízení (EU) č. .../2010 (ESRB) a tomto nařízení;

| b) | orgán pro pojišťovnictví; |
| --- | --- |

b)

orgán pro pojišťovnictví;

| c) | Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- |

c)

Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 [EBA];

| d) | Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 (ESMA); |
| --- | --- |

d)

Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením (EU) č. .../2010 (ESMA);

| e) | Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor), pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 40 a 43 („Smíšený výbor“); |
| --- | --- |

e)

Evropský orgán dohledu (Smíšený výbor), pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 40 a 43 („Smíšený výbor“);

| f) | orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

f)

orgány členských států uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. .../2010 [EBA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA];

| g) | Komisi, pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9. |
| --- | --- |

g)

Komisi, pro účely provádění úkolů uvedených v článcích 7 a 9.

3.
     
  Prostřednictvím Smíšeného výboru spolupracuje orgán pro pojišťovnictví pravidelně a úzce s Evropským výborem pro systémová rizika, Evropským orgánem dohledu (bankovnictví) a s Evropským orgánem dohledu (cenné papíry a trhy), zajišťuje společně s nimi meziodvětvovou jednotnost činnosti a vyjednává společné postoje v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty a v dalších meziodvětvových otázkách.

4.
     
  Podle zásady loajální spolupráce v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii jednotlivé strany ESFS spolupracují na základě důvěry a plného vzájemného respektu, zejména při zajišťování toků náležitých a spolehlivých informací mezi nimi.

5.
     
  Tyto orgány dohledu, které jsou stranami ESFS, jsou povinny dohlížet na finanční instituce působící v Unii v souladu s legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

Článek 1b

Odpovědnost vůči Evropskému parlamentu

Orgány uvedené v čl. 1a odst. 2 jsou odpovědny Evropskému parlamentu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení platí tyto definice:

| (1) | „finančními institucemi“ se rozumí
  podniky, subjekty a fyzické a právnické osoby, na které se vztahuje kterýkoli z legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, vyjma pokud jde o směrnici 2005/60/ES, kdy se „finančními institucemi“ rozumí pojišťovny a zprostředkovatelé pojištění podle definice uvedené v této směrnici
  ; |
| --- | --- |

(1)

„finančními institucemi“ se rozumí
  podniky, subjekty a fyzické a právnické osoby, na které se vztahuje kterýkoli z legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, vyjma pokud jde o směrnici 2005/60/ES, kdy se „finančními institucemi“ rozumí pojišťovny a zprostředkovatelé pojištění podle definice uvedené v této směrnici
  ;

| (2) | „p
  říslušnými
  orgány“ se rozumí
  :










  i) | orgány dohledu podle definice ve směrnici 2009/138/ES a příslušné orgány podle definice ve směrnici 2003/41/ES a 2002/92/ES, |
| --- | --- | --- |

(2)

„p
  říslušnými
  orgány“ se rozumí
  :

i)

orgány dohledu podle definice ve směrnici 2009/138/ES a příslušné orgány podle definice ve směrnici 2003/41/ES a 2002/92/ES,

| ii) | pokud jde o směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES, orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany finančních institucí vymezených v odstavci 1. |
| --- | --- |

ii)

pokud jde o směrnice 2002/65/ES a 2005/60/ES, orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany finančních institucí vymezených v odstavci 1.

Článek 3

Právní postavení

1.   Orgán pro pojišťovnictví je institucí
  Evropské unie
  s právní subjektivitou.

2.   V každém členském státě požívá orgán pro pojišťovnictví nejširšího rozsahu právní způsobilosti stanovené vnitrostátním právem pro právnické osoby. Může zejména nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a účastnit se soudních řízení.

3.   Orgán pro pojišťovnictví zastupuje předseda.

Článek 4

Složení

Orgán pro pojišťovnictví tvoří:

| (1) | rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28; |
| --- | --- |

(1)

rada orgánů dohledu, která vykonává úkoly stanovené článkem 28;

| (2) | řídící rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32; |
| --- | --- |

(2)

řídící rada, která vykonává úkoly stanovené článkem 32;

| (3) | předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33; |
| --- | --- |

(3)

předseda, který vykonává úkoly stanovené článkem 33;

| (4) | výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38; |
| --- | --- |

(4)

výkonný ředitel, který vykonává úkoly stanovené článkem 38;

| (5) | odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46. |
| --- | --- |

(5)

odvolací senát podle článku 44, který vykonává úkoly stanovené článkem 46.

Článek 5

Správní ústředí

Orgán pro pojišťovnictví má své správní ústředí ve Frankfurtu.

Může mít zastoupení v nejdůležitějších finančních centrech Evropské unie.

KAPITOLA II

ÚKOLY A PRAVOMOCI ORGÁNU PRO POJIŠŤOVNICTVÍ

Článek 6

Úkoly a pravomoci orgánu pro pojišťovnictví

1.   Orgán pro pojišťovnictví má následující úkoly:

| a) | přispívat k vytváření kvalitních společných
  technických
  norem a
  postupů v oblasti
  regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Evropské unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

přispívat k vytváření kvalitních společných
  technických
  norem a
  postupů v oblasti
  regulace a dohledu, zejména předkládáním stanovisek orgánům
  Evropské unie
  a přípravou pokynů, doporučení a návrhů
  regulačních technických a prováděcích
  technických norem, které vycházejí z
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| b) | přispívat k jednotnému uplatňování
  legislativních aktů Evropské unie
  , zejména tak, že bude přispívat ke společné kultuře dohledu, zajišťovat jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňovat regulační arbitráži, zprostředkovávat a urovnávat spory mezi
  příslušnými
  orgány,
  zajišťovat účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťovat
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích; |
| --- | --- |

b)

přispívat k jednotnému uplatňování
  legislativních aktů Evropské unie
  , zejména tak, že bude přispívat ke společné kultuře dohledu, zajišťovat jednotné, účinné a efektivní uplatňování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zabraňovat regulační arbitráži, zprostředkovávat a urovnávat spory mezi
  příslušnými
  orgány,
  zajišťovat účinný a jednotný dohled nad finančními institucemi a zajišťovat
  jednotné působení kolegií orgánů dohledu a přijímá opatření
  mj.
  v mimořádných situacích;

| c) | stimulovat a
  podporovat delegování úkolů a povinností mezi
  příslušnými
  orgány; |
| --- | --- |

c)

stimulovat a
  podporovat delegování úkolů a povinností mezi
  příslušnými
  orgány;

| d) | úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB; |
| --- | --- |

d)

úzce spolupracovat s ESRB, zejména tak, že bude ESRB poskytovat informace nezbytné pro plnění jeho úkolů a bude zajišťovat řádný následný postup v souladu s varováními a doporučeními ESRB;

| e) | organizovat a
  provádět srovnávací hodnocení činnosti
  příslušných
  orgánů
  , včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu; |
| --- | --- |

e)

organizovat a
  provádět srovnávací hodnocení činnosti
  příslušných
  orgánů
  , včetně poskytování poradenství, v zájmu
  posílení jednotnosti výsledků dohledu;

| f) | sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti; |
| --- | --- |

f)

sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti;

| fa) | provádět hospodářské analýzy trhů s cílem informovat o plnění funkcí orgánu pro pojišťovnictví; |
| --- | --- |

fa)

provádět hospodářské analýzy trhů s cílem informovat o plnění funkcí orgánu pro pojišťovnictví;

| fb) | posílit ochranu pojistníků a oprávněných osob; |
| --- | --- |

fb)

posílit ochranu pojistníků a oprávněných osob;

| fc) | pomáhat při řešení kritické situace přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko podle článku 12b, řízení a provádění veškerých včasných zásahů, řešení krizí nebo insolvenčních postupů v případě takovýchto institucí prostřednictvím svého útvaru pro řešení pojištění a penzijního připojištění podle článku 12c; |
| --- | --- |

fc)

pomáhat při řešení kritické situace přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko podle článku 12b, řízení a provádění veškerých včasných zásahů, řešení krizí nebo insolvenčních postupů v případě takovýchto institucí prostřednictvím svého útvaru pro řešení pojištění a penzijního připojištění podle článku 12c;

| g) | plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení a v
  legislativních aktech Evropské unie
  uvedených v čl. 1 odst. 2; |
| --- | --- |

g)

plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení a v
  legislativních aktech Evropské unie
  uvedených v čl. 1 odst. 2;

| ga) | vykonávat dohled na finančními institucemi, které nepodléhají dohledu příslušných orgánů; |
| --- | --- |

ga)

vykonávat dohled na finančními institucemi, které nepodléhají dohledu příslušných orgánů;

| gb) | zveřejňovat na svých internetových stránkách a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, a v oblasti své působnosti zejména o registrovaných finančních institucích, s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace; |
| --- | --- |

gb)

zveřejňovat na svých internetových stránkách a pravidelně aktualizovat informace související s touto oblastí činnosti, a v oblasti své působnosti zejména o registrovaných finančních institucích, s cílem zajistit pro veřejnost snadno přístupné informace;

| gc) | přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním; |
| --- | --- |

gc)

přebírat podle potřeby veškeré stávající a pokračující úkoly od výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním;

2.   Pro dosažení úkolů stanovených v odstavci 1 orgán pro pojišťovnictví disponuje pravomocemi stanovenými tímto nařízením, zejména pravomocí:

| a) | vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7; |
| --- | --- |

a)

vytvářet návrhy
  regulačních
  technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7;

| aa) | vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e; |
| --- | --- |

aa)

vytvářet návrhy prováděcích technických norem v konkrétních případech stanovených v článku 7e;

| b) | vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8; |
| --- | --- |

b)

vydávat pokyny a doporučení, jak je stanoveno v článku 8;

| c) | vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3; |
| --- | --- |

c)

vydávat doporučení v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 3;

| d) | přijímat individuální rozhodnutí určená
  příslušným
  orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11; |
| --- | --- |

d)

přijímat individuální rozhodnutí určená
  příslušným
  orgánům v konkrétních případech uvedených v článcích 10 a 11;

| e) | přijímat individuální rozhodnutí určená finančním institucím v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4; |
| --- | --- |

e)

přijímat individuální rozhodnutí určená finančním institucím v konkrétních případech uvedených v čl. 9 odst. 6, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 4;

| f) | vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19
  ; |
| --- | --- |

f)

vydávat stanoviska pro Evropský parlament, Radu nebo Komisi podle článku 19
  ;

| fa) | shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí, jak je stanoveno v článku 20; |
| --- | --- |

fa)

shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí, jak je stanoveno v článku 20;

| fb) | vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici institucí a na ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

fb)

vypracovávat jednotné metodiky pro posuzování účinku charakteristik produktů a procesů distribuce na finanční pozici institucí a na ochranu spotřebitelů;

| fc) | zajišťovat databázi registrovaných finančních institucí v oblasti své působnosti a, je-li to upraveno v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, na centrální úrovni; |
| --- | --- |

fc)

zajišťovat databázi registrovaných finančních institucí v oblasti své působnosti a, je-li to upraveno v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, na centrální úrovni;

| fd) | vytvářet regulační normu stanovující minimum informací, které je třeba zpřístupnit orgánu pro pojišťovnictví o transakcích a účastnících trhu, a způsob, jakým se sběr těchto informací bude provádět, stejně jako způsob, jakým budou stávající vnitrostátní databáze propojeny s cílem zajistit, aby orgán pro pojišťovnictví měl vždy přístup k příslušným a nezbytným informacím týkajícím se transakcí a trhu, aby mohl vykonávat povinnosti, které mu ukládá toto nařízení; |
| --- | --- |

fd)

vytvářet regulační normu stanovující minimum informací, které je třeba zpřístupnit orgánu pro pojišťovnictví o transakcích a účastnících trhu, a způsob, jakým se sběr těchto informací bude provádět, stejně jako způsob, jakým budou stávající vnitrostátní databáze propojeny s cílem zajistit, aby orgán pro pojišťovnictví měl vždy přístup k příslušným a nezbytným informacím týkajícím se transakcí a trhu, aby mohl vykonávat povinnosti, které mu ukládá toto nařízení;

| fe) | plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení nebo v legislativních aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2
  . |
| --- | --- |

fe)

plnit všechny ostatní konkrétní úkoly stanovené v tomto nařízení nebo v legislativních aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2
  .

3.   Orgán pro pojišťovnictví vykonává veškeré výlučné pravomoci dohledu nad subjekty s působností v
  celé Evropské unii
  nebo hospodářskou činností s působností v
  celé Evropské unii
  , které mu jsou svěřeny
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.

3a.
     
  Za účelem výkonu svých výlučných pravomocí dohledu podle odstavce 3
  disponuje orgán pro pojišťovnictví odpovídajícími pravomocemi pro vyšetřování a prosazování, jak je uvedeno v příslušných právních předpisech, i pro případné vyměřování poplatků.
  Orgán pro pojišťovnictví při výkonu svých povinností úzce spolupracuje s příslušnými orgány a využívá jejich zkušeností, zařízení a pravomocí.

Článek 6a

Úkoly spojené s ochranou spotřebitelů a finanční činností

1.
     
  V zájmu posílení ochrany pojistníků a oprávněných osob převezme orgán pro pojišťovnictví iniciativu při prosazování transparentnosti, jednoduchosti a spravedlnosti na trzích s finančními produkty nebo službami na jednotném trhu, mimo jiné i pomocí:

| i) | shromažďování informací o spotřebitelských trendech, jejich analýzy a podávání zpráv, |
| --- | --- |

i)

shromažďování informací o spotřebitelských trendech, jejich analýzy a podávání zpráv,

| ii) | revize a koordinace iniciativ zaměřených na zlepšování finanční gramotnosti a vzdělávacích iniciativ, |
| --- | --- |

ii)

revize a koordinace iniciativ zaměřených na zlepšování finanční gramotnosti a vzdělávacích iniciativ,

| iii) | vypracování norem odborné přípravy v tomto odvětví, |
| --- | --- |

iii)

vypracování norem odborné přípravy v tomto odvětví,

| iv) | spolupráce na společných pravidlech pro zveřejňování informací a |
| --- | --- |

iv)

spolupráce na společných pravidlech pro zveřejňování informací a

| v) | hodnocení zejména dostupnosti a nákladů na pojištění pro domácnosti a podniky, především malé a střední podniky. |
| --- | --- |

v)

hodnocení zejména dostupnosti a nákladů na pojištění pro domácnosti a podniky, především malé a střední podniky.

2.
     
  Orgán pro pojišťovnictví sleduje nové a stávající finanční činnosti a může přijímat pokyny a doporučení s cílem posílit bezpečnost a řádné fungování trhů a sblížení regulační praxe.

3.
     
  Orgán pro pojišťovnictví rovněž může vydávat varování v případech, kdy finanční činnost vážně ohrožuje cíle stanovené v čl. 1 odst. 4.

4.
     
  Orgán pro pojišťovnictví zřídí jako nedílnou součást své organizační struktury výbor pro finanční inovace, v němž budou zastoupeny všechny příslušné orgány v zájmu dosažení koordinovaného přístupu k regulaci nových nebo inovativních finančních činností a dohledu nad nimi a poskytování poradenství Radě, Evropskému parlamentu a Evropské komisi.

5.
     
  V případech a za podmínek, které jsou stanoveny v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2, nebo vyžaduje-li mimořádná situace v souladu podmínkami uvedenými v článku 10, může orgán pro pojišťovnictví dočasně zakázat nebo omezit určité typy finančních činností, které ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů či stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části. Tento zákaz nebo omezení může orgán pro pojišťovnictví uplatnit i přijetím regulačních technických norem v souladu s článkem 7.

Orgán pro pojišťovnictví tato rozhodnutí pravidelně a včas reviduje.

Článek 7

Regulační
  technické normy

1.   
  Evropský parlament a Rada mohou na Komisi přenést pravomoci k přijímání regulačních technických norem podle článku 290 SFEU s cílem zajistit důslednou harmonizaci
  v oblastech konkrétně stanovených
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.
  Tyto normy jsou technické povahy, nezahrnují strategická rozhodnutí nebo politické volby a jejich obsah je vymezen legislativními akty, z nichž vycházejí. Návrhy regulačních norem vypracovává orgán pro pojišťovnictví a předkládá je ke schválení Komisi.

Pokud orgán pro pojišťovnictví nepředloží tento návrh Komisi ve lhůtě stanovené legislativními akty podle čl. 1 odst. 2, může regulační technickou normu přijmout Komise.

1a.
     
  Před předložením návrhů regulačních technických norem Komisi uspořádá orgán pro pojišťovnictví otevřené veřejné konzultace a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů s výjimkou případů, kdy by takové konzultace a analýzy byly nepřiměřené vzhledem k oblasti působnosti a dopadu dotčených regulačních technických norem nebo jedná-li se o zvlášť naléhavou záležitost. Orgán pro pojišťovnictví si rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran uvedené v článku 22.

1b.
     
  Jakmile Komise od orgánu pro pojišťovnictví obdrží návrh regulační technické normy, postoupí ji Evropskému parlamentu a Radě.

1c.
     
  Do tří měsíců od obdržení návrhu regulační technické normy rozhodne Komise o jejím schválení. Tyto normy přijímá v podobě nařízení nebo rozhodnutí. Pokud Komise nemá v úmyslu určitou normu přijmout, informuje o tom Evropský parlament a Radu a uvede důvody svého rozhodnutí.

Článek 7a

Neschválení nebo úprava návrhu regulačních norem

1.
     
  Jestliže Komise má v úmyslu návrh regulačních technických norem zamítnout nebo se je chystá schválit jen částečně či v upraveném znění, pošle tento návrh se zdůvodněnými pozměňovacími návrhy zpět orgánu pro pojišťovnictví.

2.
     
  Orgán pro pojišťovnictví může během šesti týdnů návrh regulačních technických norem upravit na základě pozměňovacích návrhů Komise a znovu je předložit Komisi ke schválení. Orgán pro pojišťovnictví informuje o svém rozhodnutí Evropský parlament, Radu a Komisi.

3.
     
  Pokud orgán pro pojišťovnictví nesouhlasí s rozhodnutím Komise ohledně zamítnutí nebo úpravy jeho původních návrhů, může Evropský parlament nebo Rada do jednoho měsíce pozvat příslušného komisaře spolu s předsedou orgánu pro pojišťovnictví na schůzi ad hoc příslušného výboru Evropského parlamentu nebo Rady, aby přednesli a vysvětlili své rozdílné postoje.

Článek 7b

Výkon přenesení pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v článku 7 je svěřena Komisi na dobu čtyř let počínaje vstupem tohoto nařízení v platnost. Nejpozději šest měsíců před uplynutím těchto čtyř let předloží Komise zprávu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkon přenesených pravomocí se automaticky prodlouží o další čtyři roky, jestliže je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 7c.

2.
     
  Jakmile Komise přijme regulační technickou normu, uvědomí o této skutečnosti současně Evropský parlament i Radu.

3.
     
  Předseda orgánu pro pojišťovnictví informuje ve zprávě uvedené v čl. 35 odst. 2 Evropský parlament a Radu o regulačních normách, jež byly schváleny, a o tom, které příslušné orgány je neplní.

Článek 7c

Námitky proti regulačním technickým normám

1.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou proti regulační technické normě do tří měsíců od data oznámení Komisí vznést námitky. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady lze tuto lhůtu prodloužit o další tři měsíce.

2.
     
  Pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nemají v úmyslu vznést námitky, zveřejní se regulační technická norma v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost ještě před uplynutím uvedené lhůty. Pokud po uplynutí této lhůty nevznese Evropský parlament ani Rada k regulační technické normě žádné námitky, zveřejní se tato norma v Úředním věstníku Evropské unie.

3.
     
  Jakmile Evropský parlament a Rada obdrží od Komise návrh normy, mohou v předstihu přijmout podmíněné prohlášení o tom, že nevznesou námitku, které vstoupí v platnost dnem, kdy Komise přijme regulační normu bez jakýchkoli úprav původního návrhu.

4.
     
  Pokud Evropský parlament nebo Rada vznese proti regulační technické normě námitku, tato norma v platnost nevstoupí. Orgán, který proti regulační technické normě vznese námitku, uvede v souladu s článkem 296 SFEU své důvody.

Článek 7d

Zrušení přenesení pravomoci

1.
     
  Přenesení pravomoci uvedené v článku 7 může zrušit Evropský parlament nebo Rada.

2.
     
  Rozhodnutí o zrušení ukončí přenesení dotčených pravomocí.

3.
     
  Orgán, který zahájil interní postup vedoucí k rozhodnutí o zrušení přenesení pravomoci, vyvine veškeré úsilí, aby o této skutečnosti informoval v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi, přičemž uvede pravomoci v oblasti regulačních technických norem, kterých by se zrušení mohlo týkat.

Článek 7e

Uplatňování technických norem

1.
     
  Pokud Evropský parlament a Rada pověří Komisi, aby přijala prováděcí technické normy podle článku 291 SFEU v oblastech, v nichž jsou pro uplatňování právně závazných aktů Unie zapotřebí jednotné podmínky a které jsou výslovně uvedeny v legislativních aktech podle čl. 1 odst. 2, platí následující:

| a) | vypracuje-li orgán pro pojišťovnictví v souladu s výše uvedenými právními předpisy návrh prováděcích technických norem, jež mají být předloženy Komisi, jsou tyto normy technické povahy, nezahrnují politické volby a omezí se na určení podmínek pro uplatňování právně závazných aktů Unie; |
| --- | --- |

a)

vypracuje-li orgán pro pojišťovnictví v souladu s výše uvedenými právními předpisy návrh prováděcích technických norem, jež mají být předloženy Komisi, jsou tyto normy technické povahy, nezahrnují politické volby a omezí se na určení podmínek pro uplatňování právně závazných aktů Unie;

| b) | nepředloží-li orgán pro pojišťovnictví tento návrh Komisi ve lhůtě stanovené legislativními akty podle čl. 1 odst. 2 nebo ve lhůtě uvedené v žádosti, kterou Komise adresovala orgánu pro pojišťovnictví v souladem s článkem 19, může danou prováděcí technickou normu přijmout Komise prováděcím aktem. |
| --- | --- |

b)

nepředloží-li orgán pro pojišťovnictví tento návrh Komisi ve lhůtě stanovené legislativními akty podle čl. 1 odst. 2 nebo ve lhůtě uvedené v žádosti, kterou Komise adresovala orgánu pro pojišťovnictví v souladem s článkem 19, může danou prováděcí technickou normu přijmout Komise prováděcím aktem.

2.
     
  Před předložením návrhu Komisi uspořádá orgán pro pojišťovnictví otevřené veřejné konzultace o prováděcích technických normách a provede analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů s výjimkou případů, kdy by takové konzultace a analýzy byly nepřiměřené vzhledem k oblasti působnosti a dopadu dotčených technických norem nebo jedná-li se o zvlášť naléhavou záležitost.

Orgán pro pojišťovnictví si rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran uvedené v článku 22.

3.
     
  Orgán pro pojišťovnictví předloží svůj návrh prováděcích technických norem Komisi ke schválení v souladu s článkem 291 SFEU a zároveň ho postoupí Evropskému parlamentu a Radě.

4.
     
  Do tří měsíců od obdržení návrhu prováděcích technických norem rozhodne Komise o tom, zda tento návrh schválí. Komise může tuto lhůtu prodloužit o jeden měsíc. Komise může návrh norem schválit pouze částečně nebo v pozměněném znění, jestliže to vyžaduje zájem Evropské unie.

Kdykoli Komise přijímá prováděcí technické normy, kterými mění původní návrh těchto norem předložený orgánem pro pojišťovnictví, vždy o této skutečnosti informuje Evropský parlament a Radu.

5.
     
  Komise tyto normy přijímá v podobě nařízení nebo rozhodnutí, která jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Pokyny a doporučení

1.
     S cílem zavést jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v rámci ESFS a zajistit společné, soudržné a jednotné uplatňování právních předpisů
  Evropské unie
  vydává orgán pro pojišťovnictví pokyny a doporučení určená
  příslušným
  orgánům ▐ či finančním institucím.

1a.
     
  Orgán pro pojišťovnictví případně uspořádá otevřené veřejné konzultace o pokynech a doporučeních a provede analýzu potenciálních nákladů a přínosů, které jsou s nimi spojeny. Je-li to vhodné, vyžádá si orgán pro pojišťovnictví rovněž stanovisko nebo radu skupiny zúčastněných stran uvedené v článku 22. Tyto konzultace, analýzy, stanoviska a rady odpovídají rozsahu, povaze a dopadu pokynů nebo doporučení.

2.
     
  Příslušné
  orgány
  a finanční instituce
  vynaloží veškeré úsilí
  na plnění těchto pokynů
  a doporučení.
  Do dvou měsíců od vydání pokynu nebo doporučení každý příslušný orgán potvrdí, že hodlá tento pokyn nebo doporučení plnit. V případě, že příslušný orgán nemá v úmyslu pokyny nebo doporučení plnit, informuje o tom orgán pro pojišťovnictví a uvede své důvody. Orgán pro pojišťovnictví tyto důvody následně zveřejní.

Pokud některý příslušný orgán neplní pokyn nebo doporučení, orgán pro pojišťovnictví tuto skutečnost zveřejní.

Orgán pro pojišťovnictví může v konkrétních případech rozhodnout o zveřejnění důvodů, kterými příslušný orgán obhajuje neplnění pokynu nebo doporučení. Příslušný orgán je o tomto zveřejnění předem informován.

Vyžaduje-li to pokyn nebo doporučení, finanční instituce každoročně jasným a podrobným způsobem informují o tom, zda tento pokyn nebo toto doporučení plní.

2a.
     
  Ve zprávě uvedené v čl. 28 odst. 4a informuje orgán pro pojišťovnictví Evropský parlament, Radu a Komisi o vydaných pokynech a doporučeních, dále o tom, který příslušný orgán je neplní a jakým způsobem hodlá zajistit, aby v budoucnu byly jeho doporučení a pokyny dodržovány.

Článek 9

Porušení práva Unie

1.   Jestliže
  příslušný
  orgán ▐ neuplatňuje ▐
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2
  nebo je uplatňuje způsobem, který se jeví jako porušování práva Unie, včetně regulačních a prováděcích technických norem stanovených v souladu s články 7 a 7e,
  zejména jestliže nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky stanovené těmito právními předpisy, má orgán pro pojišťovnictví pravomoci stanovené v odstavcích 2, 3 a 6 tohoto článku.

2.   Na žádost jednoho nebo více
  příslušných
  orgánů ▐, Komise,
  Evropského parlamentu, Rady nebo skupiny zúčastněných stran
  nebo z vlastní iniciativy a po sdělení dotčenému
  příslušnému
  orgánu ▐ může orgán pro pojišťovnictví provádět šetření
  údajného porušení nebo neuplatňování práva Unie
  .

2a.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 20, poskytne
  příslušný
  orgán ▐ orgánu pro pojišťovnictví
  neprodleně
  veškeré informace, které orgán pro pojišťovnictví považuje za nezbytné pro své šetření.

3.   Orgán pro pojišťovnictví může nejpozději do dvou měsíců od zahájení šetření vydat dotčenému
  příslušnému
  orgánu ▐ doporučení, ve kterém stanoví opatření nezbytná pro zajištění souladu s právem
  Unie
  .

3a.
     Do deseti pracovních dnů od obdržení doporučení
  příslušný
  orgán ▐ informuje orgán pro pojišťovnictví o krocích, které přijal nebo které plánuje přijmout pro zajištění souladu s právem
  Unie
  .

4.   Jestliže
  příslušný
  orgán ▐ nezajistí soulad s právem
  Unie
  do jednoho měsíce ode dne, kdy obdrží doporučení orgánu pro pojišťovnictví, může Komise po uvědomění ze strany orgánu pro pojišťovnictví nebo z vlastní iniciativy
  vydat formální stanovisko
  , kterým bude po
  příslušném
  orgánu ▐ požadovat, aby přijal opatření nezbytná pro soulad s právem
  Evropské unie
  .
  Ve formálním stanovisku Komise se zohlední doporučení orgánu pro pojišťovnictví.

Komise
  vydá
  toto
  formální stanovisko
  nejpozději do tří měsíců od přijetí doporučení. Tuto lhůtu může Komise o jeden měsíc prodloužit.

▐

Orgán pro pojišťovnictví a
  příslušné
  orgány ▐ poskytnou Komisi všechny nezbytné informace.

5.   Do deseti pracovních dnů od obdržení
  formálního stanoviska
  podle odstavce 4
  příslušný
  orgán ▐ informuje Komisi a orgán pro pojišťovnictví o krocích, které přijal nebo které hodlá přijmout
  , aby vyhověl formálnímu stanovisku
  Komise.

6.   Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 SFEU
  ,
  nevyhoví-li příslušný
  orgán ▐
  formálnímu stanovisku
  uvedenému v odstavci 4 ▐ ve lhůtě v něm uvedené a je-li nutné včas napravit neplnění ▐, aby byly zachovány nebo obnoveny neutrální podmínky pro konkurenci na trhu nebo aby se zajistilo správné fungování a integrita finančního systému, může orgán pro pojišťovnictví v případě, že se příslušné požadavky
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na finanční instituce
  v souladu s legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2
  , přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle práva
  Unie
  , včetně případného ukončení konkrétního jednání.

Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví musí být v souladu s
  formálním stanoviskem
  přijatým Komisí podle odstavce 4.

7.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 6 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými
  příslušnými
  orgány ▐ v téže záležitosti.

Při přijímání
  opatření ▐
  souvisejících s otázkami
  , které jsou předmětem
  formálního stanoviska
  podle odstavce 4
  nebo rozhodnutí podle odstavce 6
  , musí
  příslušné orgány jednat v souladu s tímto formálním stanoviskem nebo rozhodnutím
  .

7a.
     
  Orgán pro pojišťovnictví uvede ve své zprávě podle čl. 28 odst. 4a, které příslušné orgány a finanční instituce nesplnily rozhodnutí uvedená v odstavcích 4 a 6.

Článek 10

Opatření v mimořádných situacích

1.   V případě nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit správné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému
  Evropské unie
  nebo jeho části, ▐
  orgán
  pro pojišťovnictví
  aktivně podporuje a, pokud to pokládá za nutné, koordinuje veškerá opatření přijatá dotčenými příslušnými vnitrostátními orgány dohledu
  .

Aby mohl orgán pro pojiťovnictví vykonávat svou podpůrnou a koordinační úlohu, musí být plně informován o relevantním vývoji a zván v roli pozorovatele na veškerá důležitá zasedání příslušných vnitrostátních orgánů dohledu.

1a.
     
  Komise může z vlastní iniciativy nebo na žádost Evropského parlamentu, Rady, ESRB či orgánu pro pojišťovnictví přijmout rozhodnutí adresované orgánu pro pojišťovnictví, v němž pro účely tohoto nařízení rozhodne o existenci mimořádné situace. Komise toto rozhodnutí každý měsíc přezkoumá a jakmile to bude vhodné, vyhlásí ukončení mimořádné situace.

Shledá-li Komise existenci mimořádné situace, vyrozumí o tom řádně a neprodleně Evropský parlament a Radu.

2.   Jestliže Komise přijala rozhodnutí podle
  odstavce 1a a jestliže nastaly mimořádné okolnosti, které vyžadují přijetí koordinovaných opatření ze strany vnitrostátních orgánů v reakci na nepříznivý vývoj, který by mohl ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Evropské unie nebo jeho části, může orgán pro pojišťovnictví přijmout individuální rozhodnutí, v nichž bude po příslušných
  orgánech ▐ vyžadovat přijetí nezbytných opatření v souladu s
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2, s cílem vyřešit
  takový vývoj
  , a to tak, že zajistí, aby finanční instituce a
  příslušné
  orgány ▐ plnily požadavky stanovené těmito právními předpisy.

3.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 SFEU
  ,
  nevyhoví-li příslušný
  orgán ▐ rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví uvedenému v odstavci 2 ve lhůtě stanovené tímto rozhodnutím, může orgán pro pojišťovnictví v případě, že se příslušné požadavky
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 přímo vztahují na finanční instituce, přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle těchto právních předpisů, včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4.   Rozhodnutí přijatá podle odstavce 3 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými
  příslušnými
  orgány ▐ v téže záležitosti.

Jakékoliv opatření
  příslušných
  ▐ orgánů související
  s otázkami
  , které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 2 nebo 3, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

Článek 11

Urovnávání sporů mezi
  příslušnými
  orgány ▐

1.   Aniž by byly dotčeny pravomoci stanovené v článku 9,
  nesouhlasí-li
  příslušný orgán ▐ s postupem nebo obsahem opatření či nečinností jiného
  příslušného
  orgánu ▐ v oblastech, ve kterých
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování
  příslušných
  orgánů ▐ z více než jednoho členského státu,
  zaujme
  orgán pro pojišťovnictví
  z vlastní iniciativy nebo na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů vedoucí postavení při poskytování
  pomoci
  příslušným
  orgánům
  , pokud jde o dosažení
  dohody postupem podle
  odstavců 2 až 4
  .

2.   Orgán pro pojišťovnictví stanoví časovou lhůtu pro smírčí jednání mezi
  příslušnými
  orgány ▐, přičemž vezme v úvahu veškeré související časové lhůty stanovené
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2 a složitost a naléhavost záležitosti.
  V této etapě působí orgán pro pojišťovnictví jako zprostředkovatel.

3.   Jestliže do uplynutí lhůty pro smírčí jednání nedosáhnou dotčené
  příslušné
  orgány ▐ dohody,
  přijme
  orgán pro pojišťovnictví
  v souladu s postupem uvedeným v čl. 29 odst. 1 třetím pododstavci
  rozhodnutí
  o urovnání sporu
  , v němž po nich bude požadovat přijetí konkrétních opatření ▐ v souladu s právem
  Unie a se závaznými účinky pro dotčené příslušné orgány
  .

4.   Aniž by byly dotčeny pravomoci Komise podle
  článku 258 SFEU
  ,
  nevyhoví-li příslušný
  orgán ▐ rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví, a tedy nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky, které pro ni přímo vyplývají z
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2,
  přijme
  orgán pro pojišťovnictví ▐ individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž bude vyžadovat přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle práva
  Unie
  , včetně případného ukončení konkrétního jednání.

4a.
     
  Rozhodnutí přijatá podle odstavce 4 mají přednost před veškerými předchozími rozhodnutími přijatými příslušnými orgány v téže záležitosti. Jakékoliv opatření příslušných orgánů související se skutečnostmi, které jsou předmětem rozhodnutí podle odstavce 3 nebo 4, musí těmto rozhodnutím odpovídat.

4b.
     
  Předseda ve zprávě podle čl. 35 odst. 2 orgán pro pojišťovnictví informuje o sporech mezi příslušnými orgány, o dosažených dohodách a o rozhodnutí ohledně urovnání takových sporů.

Článek 11a

Urovnávání sporů mezi příslušnými orgány v různých odvětvích

Smíšený výbor urovnává v souladu s postupem uvedeným v článcích 11 a 42 meziodvětvové spory, k nimž může dojít mezi příslušnými orgány definovanými v čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení a v nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA].

Článek 12

Kolegia orgánů dohledu

1.   Orgán pro pojišťovnictví přispívá k podpoře
  a sledování
  účinného
  , efektivního
  a jednotného fungování kolegií orgánů dohledu
  podle směrnice 2006/48/ES
  a prosazuje
  jednotné
  uplatňování práva
  Unie všemi těmito kolegii
  .
  Zaměstnanci orgánu pro pojišťovnictví musí mít možnost účastnit se veškerých činností, včetně šetření na místě, které společně vykonávají dva nebo více příslušných orgánů.

2.   Orgán pro pojišťovnictví ▐ dle vlastního uvážení
  řídí kolegia
  orgánů dohledu. Pro
  tyto
  účely ▐ se považuje za „příslušný orgán“ ve smyslu příslušných právních předpisů
  . Přinejmenším:

| a) | shromažďuje a předává veškeré významné informace o běžné činnosti a naléhavých situacích s cílem usnadnit činnost kolegií orgánů dohledu a zřídí a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou tyto informace přístupné příslušným orgánům sdruženým v kolegiích orgánů dohledu; |
| --- | --- |

a)

shromažďuje a předává veškeré významné informace o běžné činnosti a naléhavých situacích s cílem usnadnit činnost kolegií orgánů dohledu a zřídí a spravuje centrální systém, v jehož rámci budou tyto informace přístupné příslušným orgánům sdruženým v kolegiích orgánů dohledu;

| b) | iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí, zejména těch, které jsou uvedeny v článku 12b, vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž na vnitrostátní úrovni zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů; |
| --- | --- |

b)

iniciuje a koordinuje v rámci celé Unie zátěžové testy, jejichž cílem je vyhodnotit odolnost finančních institucí, zejména těch, které jsou uvedeny v článku 12b, vůči nepříznivému tržnímu vývoji, přičemž na vnitrostátní úrovni zajistí co nejjednotnější metodiku provádění těchto testů;

| c) | připravuje a řídí dohled při běžné činnosti i v naléhavých situacích, včetně hodnocení rizik, kterým čelí nebo mohou čelit finanční instituce; a |
| --- | --- |

c)

připravuje a řídí dohled při běžné činnosti i v naléhavých situacích, včetně hodnocení rizik, kterým čelí nebo mohou čelit finanční instituce; a

| d) | dohlíží na činnost příslušných orgánů. |
| --- | --- |

d)

dohlíží na činnost příslušných orgánů.

3a.
     
  Orgán pro pojišťovnictví může vydávat regulační a prováděcí normy, pokyny a doporučení přijatá na základě článků 7, 7e a 8 s cílem harmonizovat fungování dohledu a osvědčené postupy přijímané kolegii orgánů dohledu. Orgány schvalují písemné dohody pro fungování každého kolegia tak, aby bylo zajištěno jednotné fungování všech kolegií.

3b.
     
  Právně závazná role zprostředkovatele by měla orgánu pro pojišťovnictví umožnit řešit neshody mezi příslušnými orgány postupem uvedeným v článku 11. Není-li možné dosáhnout dohody v příslušném kolegiu orgánů dohledu, může orgán pro pojišťovnictví přijmout rozhodnutí o dohledu přímo použitelné pro dotčenou instituci.

Článek 12a

Obecná ustanovení

1.
     
  Orgán pro pojišťovnictví věnuje zvláštní pozornost rizikům narušení finančních služeb, které i) je způsobeno narušením celého finančního systému nebo jeho částí a ii) může mít závažné negativní důsledky pro vnitřní trh a reálnou ekonomiku (systémové riziko), a tato rizika řeší. Všechny druhy finančních zprostředkovatelů, trhů a infrastruktury mohou být do jisté míry systémově důležité.

2.
     
  Orgán pro pojišťovnictví ve spolupráci s Evropským výborem pro systémová rizika (ESRB) vypracuje společný soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů (ukazatelé rizika), který bude sloužit jako základ pro hodnocení bonity přeshraničních institucí uvedených v článku 12b. Toto hodnocení je pravidelně revidováno s cílem zohlednit podstatné změny v rizikovém profilu dané instituce. Hodnocení bonity má zásadní význam pro rozhodnutí o přímém dohledu nebo zásahu v nezdravé instituci.

3.
     
  Aniž jsou dotčeny legislativní akty uvedené v čl. 1 odst. 2, předloží orgán pro pojišťovnictví, je-li to nutné, dodatečný návrh regulačních a prováděcích norem a pokynů a doporučení pro instituce uvedené v článku 12b.

4.
     
  Orgán pro pojišťovnictví vykonává dohled nad přeshraničními institucemi, které mohou představovat systémové riziko podle článku 12b. V těchto případech jedná orgán pro pojišťovnictví prostřednictvím příslušných orgánů.

5.
     
  Orgán pro pojišťovnictví zřídí útvar pro řešení krizí, jehož úkolem bude uvést do praxe jasně definované řízení a postup řešení krize od včasného zásadu po vyřešení a insolvenční řízení a řídit tyto postupy.

Článek 12b

Určení přeshraničních institucí, které by mohly představovat systémové riziko

1.
     
  Rada orgánů dohledu může po konzultaci s ESRB určit postupem podle čl. 29 odst. 1 přeshraniční instituce, které musí vzhledem k potenciálnímu systémovému riziku, jež představují, podléhat přímému dohledu orgánu pro pojišťovnictví nebo musí být podřízeny útvaru pro řešení krizí podle článku 12c.

2.
     
  Kritéria pro určování těchto finančních institucí jsou v souladu s kritérii Rady pro finanční stabilitu, Mezinárodního měnového fondu a Banky pro mezinárodní platby (BIS).

Článek 12c

Útvar pro řešení krizí

1.
     
  Útvar pro řešení krizí chrání finanční stabilitu, omezuje na minimum přenos problémů z nezdravých institucí uvedených v článku 12b na zbytek systému a na ekonomiku obecně a snižuje náklady daňových poplatníků. Při plnění těchto úkolů dodržuje zásadu proporcionality, hierarchii věřitelů a zajišťuje rovné zacházení v přeshraničním měřítku.

2.
     
  Útvar pro řešení krizí je oprávněn vykonávat úkoly uvedené v odstavci 1 s cílem ozdravit instituce v obtížné situaci nebo rozhodnout o likvidaci institucí, které nejsou životaschopné (rozhodující význam pro omezení morálního hazardování). Kromě jiného by mohl požadovat úpravy výše kapitálu nebo likvidity, přizpůsobovat kombinaci činností, zlepšovat postupy, jmenovat nebo vyměnit vedení, doporučovat záruky, půjčky nebo pomoc v oblasti likvidity, celkový nebo částečný prodej, vytvořit banku s „dobrými“ aktivy / banku se „špatnými“ aktivy nebo dočasnou strukturu zvláštního určení (překlenovací banku), přeměnit pohledávky na ekvitní kapitál (s náležitým snížením hodnoty) nebo dočasně instituci převést do veřejného vlastnictví.

3.
     
  Útvar pro řešení krizí se skládá z odborníků jmenovaných radou orgánů dohledu ustavenou v rámci orgánu pro pojišťovnictví, kteří mají znalosti a zkušenosti s restrukturalizací, stabilizací podniků a likvidací finančních institucí.

Článek 12d

Evropský rámec pro vnitrostátní systémy záruk pojištění

1.
     
  Orgán pro pojišťovnictví se na základě pravomocí, které mu uděluje toto nařízení, podílí na vytváření evropského rámce pro vnitrostátní systémy záruk pojištění s cílem zajistit, aby vnitrostátní systémy záruk pojištění byly náležitě financovány z příspěvků příslušných finančních institucí, včetně finančních institucí na území Unie, které mají sídlo v jiném členském státě nebo mimo území Unie, a všem pojistníkům poskytnout vysokou úroveň ochrany pomocí harmonizovaného rámce pro celou Unii.

2.
     
  Ustanovení článku 8 o pravomoci orgánu pro pojišťovnictví přijímat pokyny a doporučení se uplatní na systémy pojistných náhrad.

3.
     
  Komise může přijmout regulační a prováděcí technické normy, které jsou stanovené legislativními akty uvedenými v čl. 1 odst. 2, postupem podle článků 7 až 7d tohoto nařízení.

Článek 12e

Evropský fond pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění

1.
     
  Evropský fond pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (fond pro stabilitu) se zřizuje s cílem posílit internalizaci nákladů finančního systému, včetně plné úhrady fiskálních výdajů, a napomáhat přeshraničním finančním institucím v úpadku při řešení krize. Finanční instituce, které působí pouze v jednom členském státě, mají možnost připojit se k fondu. Fond pro stabilitu přijme vhodná opatření, kterými zabrání tomu, aby dostupnost pomoci vedla k morálnímu hazardování.

2.
     
  Fond pro stabilitu je financován z přímých příspěvků všech finančních institucí uvedených v článku 12b. Tyto příspěvky jsou úměrné rizikovosti, podílem každé instituce na vytváření systémového rizika a kolísání celkového rizika v čase, jak stanoví jejich ukazatelé rizika. Výše požadovaných příspěvků odráží širší ekonomickou situaci a potřebu finančních institucí zachovat kapitál pro další regulační a provozní požadavky.

3.
     
  Fond pro stabilitu spravuje rada, kterou jmenuje orgán pro pojišťovnictví na dobu pěti let. Členové rady jsou vybíráni ze zaměstnanců navržených vnitrostátními orgány. Fond pro stabilitu rovněž zřídí poradní výbor, který bude tvořen zástupci finančních institucí podílejících se na fondu pro stabilitu, kteří nemají hlasovací právo. Rada fondu pro stabilitu může navrhnout, aby orgán pro pojišťovnictví pověřil správou hotovosti fondu pro stabilitu uznávané instituce (např. EIB), které hotovost investují do bezpečných a likvidních nástrojů.

4.
     
  Nejsou-li prostředky získané z příspěvků finančních institucí dostatečné pro řešení obtíží, může fond pro stabilitu zvýšit své zdroje vydáním dluhopisů nebo jinými finančními prostředky.

Článek 13

Delegování úkolů a povinností

1.   
  Příslušné
  orgány ▐ mohou
  se souhlasem pověřeného orgánu a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku
  delegovat úkoly a povinnosti na
  orgán pro pojišťovnictví nebo
  jiné
  příslušné
  orgány ▐.
  Členské státy mohou stanovit zvláštní podmínky pro delegování povinností, které je třeba splnit před tím, než jejich příslušné orgány uzavřou takové dohody, a mohou omezit rozsah delegování na to, co je nezbytně nutné pro účinný dohled nad přeshraničními finančními institucemi nebo skupinami.

2.   Orgán pro pojišťovnictví
  povzbuzuje a
  podporuje delegování úkolů a povinností mezi
  příslušnými
  orgány ▐ tak, že označí úkoly a povinnosti, které mohou být delegovány nebo prováděny společně, a prosazuje osvědčené postupy.

2a.
     
  Delegování povinností vede k přesunu kompetencí, které jsou stanoveny v legislativních aktech uvedených v čl. 1 odst. 2. Postup, prosazování a administrativní a právní posouzení ve vztahu k delegovaným povinnostem se řídí právními předpisy pověřeného orgánu.

3.   
  Příslušné
  orgány ▐ informují orgán pro pojišťovnictví o dohodách o delegování, které chtějí uzavřít. Tyto dohody uzavřou s účinností nejdříve jeden měsíc poté, kdy je o nich orgán pro pojišťovnictví informován.

Orgán pro pojišťovnictví může předložit stanovisko k plánované dohodě do jednoho měsíce ode dne, kdy je o ní informován.

Orgán pro pojišťovnictví vhodným způsobem
  zveřejňuje veškeré dohody
  o delegování
  uzavřené
  mezi
  příslušnými
  orgány ▐, aby o
  nich
  byly řádně informovány všechny dotčené strany.

Článek 14

Společná kultura dohledu

1.   Orgán pro pojišťovnictví hraje aktivní úlohu při budování společné evropské kultury dohledu a jednotných zásad dohledu a při zajišťování jednotných postupů a přístupů v rámci
  celé Evropské unie
  a vykonává alespoň následující činnosti:

| a) | předkládá stanoviska
  příslušným
  orgánům ▐; |
| --- | --- |

a)

předkládá stanoviska
  příslušným
  orgánům ▐;

| b) | prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi
  příslušnými
  orgány ▐, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech
  Evropské unie
  ; |
| --- | --- |

b)

prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi
  příslušnými
  orgány ▐, přičemž plně respektuje použitelná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů stanovená v příslušných právních předpisech
  Evropské unie
  ;

| c) | přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv a
  mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a
  ; |
| --- | --- |

c)

přispívá k vypracování kvalitních a jednotných norem pro dohled, včetně norem pro předkládání zpráv a
  mezinárodních účetních standardů v souladu s čl. 1 odst. 2a
  ;

| d) | přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních technických norem a prováděcích
  technických norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných orgánem pro pojišťovnictví a v případě potřeby navrhuje změny; |
| --- | --- |

d)

přezkoumává uplatňování příslušných
  regulačních technických norem a prováděcích
  technických norem přijatých Komisí a pokynů a doporučení vydaných orgánem pro pojišťovnictví a v případě potřeby navrhuje změny;

| e) | zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí
  příslušné
  orgány ▐, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje. |
| --- | --- |

e)

zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí
  příslušné
  orgány ▐, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje.

2.   Orgán pro pojišťovnictví může případně vyvíjet nové praktické nástroje, včetně nástrojů sbližování, na podporu společných přístupů a postupů v oblasti dohledu.

Článek 15

Vzájemné hodnocení
  příslušných
  orgánů ▐

1.   Orgán pro pojišťovnictví pravidelně
  připravuje a
  provádí srovnávací hodnocení některých nebo všech činností
  příslušných
  orgánů ▐, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých hodnocených orgánů.
  Při provádění srovnávacích hodnocení se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení dotčeného příslušného orgánu.

2.   Srovnávací hodnocení mimo jiné zahrnuje posouzení:

| a) | přiměřenosti
  zdrojů a mechanismů správy příslušného
  orgánu ▐,
  se zvláštním
  důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních a prováděcích technických norem uvedených v článcích 7 až 7e a legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu; |
| --- | --- |

a)

přiměřenosti
  zdrojů a mechanismů správy příslušného
  orgánu ▐,
  se zvláštním
  důrazem na efektivní uplatňování
  regulačních a prováděcích technických norem uvedených v článcích 7 až 7e a legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost odezvy na vývoj na trhu;

| b) | úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie
  a při výkonu dohledu, včetně
  regulačních technických norem a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ; |
| --- | --- |

b)

úrovně sbližování dosažené při uplatňování práva
  Unie
  a při výkonu dohledu, včetně
  regulačních technických norem a prováděcích
  technických norem, pokynů a doporučení přijatých podle článků 7 a 8, a rozsahu, ve kterém výkon dohledu splňuje cíle stanovené právem
  Unie
  ;

| c) | osvědčených postupů vyvinutých
  příslušnými
  orgány ▐, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné
  příslušné
  orgány ▐. |
| --- | --- |

c)

osvědčených postupů vyvinutých
  příslušnými
  orgány ▐, jejichž přijetí může být přínosem pro jiné
  příslušné
  orgány ▐.

| d) | účinnosti a úrovně sbližování dosažené při vymáhání ustanovení, která byla přijata v rámci uplatňování práva Unie, včetně správních opatření a sankcí uvalených na osoby, které nesou odpovědnost za neplnění těchto ustanovení. |
| --- | --- |

d)

účinnosti a úrovně sbližování dosažené při vymáhání ustanovení, která byla přijata v rámci uplatňování práva Unie, včetně správních opatření a sankcí uvalených na osoby, které nesou odpovědnost za neplnění těchto ustanovení.

3.   Na základě srovnávacího hodnocení může orgán pro pojišťovnictví vydávat
  podle článku 8 příslušným
  orgánům ▐
  pokyny
  a doporučení.
  Při práci na návrhu regulačních technických norem nebo prováděcích technických norem podle článků 7 až 7e zohlední orgán pro pojišťovnictví výsledek srovnávacího hodnocení. Příslušné orgány se vynasnaží těmito pokyny řídit
  .
  Jestliže příslušný orgán tyto pokyny neuplatňuje, sdělí orgánu pro pojišťovnictví důvody svého jednání.

Orgán pro pojišťovnictví zveřejní osvědčené postupy, které lze na základě těchto srovnávacích hodnocení určit. Kromě nich lze zveřejnit i všechny ostatní výsledky srovnávacích hodnocení, udělí-li k tomu souhlas příslušný orgán, který je předmětem srovnávacího hodnocení.

Článek 16

Funkce koordinace

1.
     Orgán pro pojišťovnictví plní obecnou úlohu koordinátora mezi
  příslušnými
  orgány ▐, včetně případů, kdy by nepříznivý vývoj mohl ▐ ohrozit
  řádné
  fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu finančního systému
  Evropské unie
  .

2.
     Orgán pro pojišťovnictví podporuje koordinovanou reakci
  Evropské unie
  , mimo jiné tak, že:

| (1) | usnadňuje výměnu informací mezi
  příslušnými
  orgány ▐; |
| --- | --- |

(1)

usnadňuje výměnu informací mezi
  příslušnými
  orgány ▐;

| (2) | určuje rozsah a
  , je-li to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným
  příslušným
  orgánům ▐; |
| --- | --- |

(2)

určuje rozsah a
  , je-li to možné a vhodné,
  ověřuje spolehlivost informací, které by měly být poskytnuty všem dotčeným
  příslušným
  orgánům ▐;

| (3) | vystupuje na žádost
  příslušných
  orgánů ▐ nebo z vlastní iniciativy jako zprostředkovatel, aniž by tím byl dotčen článek 11; |
| --- | --- |

(3)

vystupuje na žádost
  příslušných
  orgánů ▐ nebo z vlastní iniciativy jako zprostředkovatel, aniž by tím byl dotčen článek 11;

| (4) | neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci
  ; |
| --- | --- |

(4)

neprodleně informuje ESRB o jakékoliv potenciální mimořádné situaci
  ;

| (4a) | přijímá veškerá vhodná opatření k usnadnění koordinace činnosti dotčených příslušných orgánů, nastane-li situace, která by mohla ohrozit fungování finančních trhů; |
| --- | --- |

(4a)

přijímá veškerá vhodná opatření k usnadnění koordinace činnosti dotčených příslušných orgánů, nastane-li situace, která by mohla ohrozit fungování finančních trhů;

| (4b) | soustřeďuje informace, které obdržel od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 na základě povinnosti institucí činných ve více než jednom členském státě pravidelně podávat zprávy. Tyto informace sdílí orgán pro pojišťovnictví s ostatními dotčenými příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(4b)

soustřeďuje informace, které obdržel od příslušných orgánů v souladu s články 12 a 20 na základě povinnosti institucí činných ve více než jednom členském státě pravidelně podávat zprávy. Tyto informace sdílí orgán pro pojišťovnictví s ostatními dotčenými příslušnými orgány.

Článek 17

Posuzování tržního vývoje

1.   Orgán pro pojišťovnictví sleduje a posuzuje tržní vývoj v oblasti své působnosti a v případě nutnosti informuje Evropský orgán
  dohledu (Evropský orgán
  pro bankovnictví
  )
  , Evropský orgán
  dohledu (Evropský orgán
  pro cenné papíry a trhy
  )
  , ESRB, Evropský parlament, Radu a Komisi o souvisejících trendech na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizicích a zranitelných místech.
  Orgán pro pojišťovnictví zahrne do svých posouzení ekonomickou analýzu trhů, na nichž působí finanční instituce, a posouzení dopadu možného tržního vývoje na tyto instituce.

1a.
     Ve spolupráci s ESRB orgán pro pojišťovnictví v rámci celé
  Evropské unie
  iniciuje a koordinuje posuzování odolnosti finančních institucí vůči nepříznivému tržnímu vývoji. K tomuto účelu vyvine následující metodiky a přístupy, které budou následně používat
  příslušné
  orgány ▐:

| a) | společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce, |
| --- | --- |

a)

společné metodiky pro posuzování vlivu hospodářských scénářů na finanční postavení instituce,

| b) | společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí. |
| --- | --- |

b)

společné přístupy ke sdělování výsledků těchto posouzení odolnosti finančních institucí.

| ba) | společné metody pro hodnocení účinků zvláštních produktů nebo distribučních postupů na finanční postavení institucí a na informování pojistníků, oprávněných osob a zákazníků. |
| --- | --- |

ba)

společné metody pro hodnocení účinků zvláštních produktů nebo distribučních postupů na finanční postavení institucí a na informování pojistníků, oprávněných osob a zákazníků.

2.   Aniž by byly dotčeny úkoly ESRB stanovené v nařízení
  (EU)
  č. .../2010 [ESRB], předkládá orgán pro pojišťovnictví tato posouzení trendů, možných rizik a zranitelných míst v oblasti své působnosti Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a ESRB alespoň jednou ročně a v případě nutnosti častěji.

Orgán pro pojišťovnictví zahrne do posouzení i klasifikaci hlavních rizik a zranitelných míst a v případě nutnosti doporučí preventivní opatření či opatření k nápravě.

3.   Orgán pro pojišťovnictví zajistí
  v úzké spolupráci s Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví) a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy), jež se uskutečňuje prostřednictvím Smíšeného výboru,
  odpovídající pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst.

Článek 18

Mezinárodní vztahy

1.
     Aniž by byly dotčeny pravomoci orgánů
  Evropské unie a členských států
  , může orgán pro pojišťovnictví navazovat kontakty
  a
  uzavírat administrativní dohody s
  orgány dohledu
  , mezinárodními organizacemi a se správními orgány třetích zemí.
  Tyto dohody nevytváří právní závazky pro Evropskou unii a její členské státy ani členským státům a jejich příslušným orgánům nebrání v uzavírání dvoustranných nebo vícestranných ujednání se třetími zeměmi.

2.
     Orgán pro pojišťovnictví napomáhá při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se režimů dohledu ve třetích zemích v souladu s
  legislativními akty
  uvedenými v čl. 1 odst. 2.

3.
     
  Orgán pro pojišťovnictví ve výroční zprávě uvedené v čl. 28 odst. 4a stanoví administrativní opatření a odpovídající rozhodnutí, jakož i pomoc poskytovanou při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti
  ,
  na nichž se dohodl s mezinárodními organizacemi nebo správními orgány ve třetích zemích.

Článek 19

Další úkoly

1.   Na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastní iniciativy může orgán pro pojišťovnictví předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi stanoviska ke všem otázkám souvisejícím s jeho oblastí působnosti.

1a.
     
  Pokud orgán pro pojišťovnictví nepředložil návrh regulačních technických norem nebo prováděcích technických norem ve lhůtě stanovené legislativními akty podle čl. 1 odst. 2 nebo pokud nebyla stanovena žádná lhůta, může si Komise takový návrh vyžádat a stanovit lhůtu pro jeho předložení.

Komise může v naléhavých otázkách požadovat předložení návrhu regulačních technických norem nebo prováděcích technických norem před vypršením lhůty stanovené legislativními akty podle čl. 1 odst. 2. V takovém případě Komise svůj postup náležitě zdůvodní.

2.   Pokud jde o obezřetnostní posuzování fúzí a nabývání účastí
  , jež spadají do oblasti působnosti směrnice 2009/138/ES a u nichž je podle této směrnice povinná konzultace mezi příslušnými orgány dvou nebo více členských států,
  může orgán pro pojišťovnictví ▐ na žádost
  dotčených příslušných
  orgánů ▐ vydat a zveřejnit stanovisko k obezřetnostnímu posouzení ▐.
  Toto stanovisko vydá bez zbytečných odkladů a v každém případě před skončením lhůty pro posouzení podle směrnice 2009/138/ES. V oblastech, v nichž může orgán pro pojišťovnictví vydávat stanoviska, se
  použije článek 20.

Článek 20

Sběr informací

1.   
  Příslušné
  orgány ▐ členských států poskytnou orgánu pro pojišťovnictví na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro plnění jeho povinností stanovených tímto nařízením
  za předpokladu, že adresát má zákonný přístup k příslušným údajům a že tato žádost o informace je nezbytná vzhledem k povaze dotčené povinnosti
  .

1a.
     Orgán pro pojišťovnictví může také požádat o předkládání informací v pravidelném intervalu.
  Pro tyto žádosti pokud možno používá společné formáty výkazů.

1b.
     
  Na náležitě zdůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu může orgán pro pojišťovnictví poskytnout všechny informace nezbytné k tomu, aby příslušný orgán mohl plnit své úkoly v souladu s povinnostmi služebního tajemství stanovenými odvětvovými právními předpisy a článkem 56.

1c.
     
  Před podáním žádosti o poskytnutí informací v souladu s tímto článkem a s cílem předejít zdvojování povinností, pokud jde o předkládání zpráv, nejprve zohlední orgán pro pojišťovnictví veškeré relevantní existující statistiky vypracované, šířené a připravované evropským statistickým systémem a evropským systémem centrálních bank.

2.   Jestliže informace nejsou k dispozici nebo je
  příslušné
  orgány ▐ neposkytnou včas, může orgán pro pojišťovnictví předložit
  řádně odůvodněnou
  žádost
  jiným orgánům dohledu, ministerstvu financí, pokud má toto ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace, centrální bance nebo statistickému úřadu dotčeného členského státu
  .

2a.
     
  Jestliže informace nejsou k dispozici nebo nejsou poskytnuty včas podle odstavců 1 a 2, může orgán pro pojišťovnictví předložit řádně odůvodněnou žádost přímo příslušným finančním institucím. V této žádosti se vysvětlí, proč jsou údaje týkající se příslušné finanční instituce zapotřebí.

O žádostech podle odstavců 2 a 2a informuje orgán pro pojišťovnictví dotčené příslušné orgány.

Na žádost orgánu pro pojišťovnictví jsou
  příslušné
  orgány ▐
  nápomocny
  orgánu pro pojišťovnictví při shromažďování těchto informací.

3.   Orgán pro pojišťovnictví může používat důvěrné informace získané
  podle tohoto článku
  pouze pro účely plnění svých povinností stanovených tímto nařízením.

Článek 21

Vztah s ESRB

1.   ▐ Orgán pro pojišťovnictví úzce
  a pravidelně
  spolupracuje s ESRB.

2.   Pravidelně ESRB předkládá aktualizované informace nutné pro plnění jeho úkolů. Jakékoli údaje nutné pro plnění těchto úkolů, které nejsou poskytovány v souhrnné nebo obecné podobě, neprodleně poskytne ESRB na jeho odůvodněnou žádost, jak je stanoveno v článku [15] nařízení
  (EU)
  č. .../2010 [ESRB].
  Orgán pro pojišťovnictví ve spolupráci s ESRB zavede náležité interní postupy pro předávání důvěrných informací týkající se zejména jednotlivých finanční institucí.

3.   Po obdržení varování a doporučení ESRB uvedených v článku [16] nařízení
  (EU)
  č. .../2010 [ESRB] zajistí orgán pro pojišťovnictví odpovídající následné kroky podle odstavce 4 a 5.

4.   Jakmile orgán pro pojišťovnictví obdrží od ESRB jemu určené varování nebo doporučení, svolá neprodleně zasedání rady orgánů dohledu a posoudí důsledky tohoto varování nebo doporučení pro plnění svých úkolů.

Na základě odpovídajícího rozhodovacího postupu rozhodne o
  všech
  opatřeních, která přijme v souladu s pravomocemi, jimiž disponuje podle tohoto nařízení, aby vyřešil problémy uvedené ve varováních a doporučeních.

Jestliže orgán pro pojišťovnictví doporučení nevyhoví, vysvětlí
  Evropskému parlamentu, Radě a
  ESRB důvody pro toto jednání.

5.   Jestliže orgán pro pojišťovnictví obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené
  příslušnému
  orgánu ▐, využije v případě nutnosti pravomocí, kterými disponuje podle tohoto nařízení, aby zajistil včasné následné kroky.

Jestliže příjemce doporučení ESRB nemá v úmyslu doporučení vyhovět, informuje o tom radu orgánů dohledu a projedná s ní důvody pro tuto nečinnost.

Když
  příslušný
  orgán ▐ informuje
  Radu a
  ESRB podle článku [17] nařízení
  (EU)
  č. .../2010 [ESRB], vezme při tom patřičně v úvahu názory rady orgánů dohledu.

6.   Při plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením orgán pro pojišťovnictví v nejvyšší možné míře přihlíží k varováním a doporučením ESRB.

Článek 22

Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění
  a
  zajištění
  a skupina zúčastněných stran v oblasti
  zaměstnaneckého penzijního pojištění

1.   Pro účely
  usnadnění
  konzultací se zúčastněnými stranami v oblastech souvisejících s úkoly orgánu pro pojišťovnictví se zřídí skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění
  a
  zajištění
  a skupina zúčastněných stran v oblasti
  zaměstnaneckého penzijního
  pojištění („skupiny zúčastněných stran“)
  .
  Se skupinami zúčastněných stran se vedou konzultace o krocích přijímaných v souladu s článkem 7, který se týká regulačních technických norem a prováděcích technických norem, a s článkem 8 o pokynech a doporučeních, pokud se tyto kroky netýkají jednotlivých finančních institucí. Pokud je přijetí opatření naléhavé a není možné uskutečnit konzultaci, jsou o tom skupiny zúčastněných stran informovány co nejdříve.

Skupiny zúčastněných stran se scházejí alespoň čtyřikrát ročně ve stejný čas a na stejném místě a navzájem se informují o projednaných tématech, o nichž nediskutují společně.

Členové jedné skupiny zúčastněných stran mohou být současně i členy skupiny druhé.

2.   Skupina zúčastněných stran v oblasti pojištění
  a
  zajištění ▐ je složena z 30 členů zastupujících ve vyváženém poměru pojišťovny a zajišťovny ▐
  a zprostředkovatele pojištění působící na území Unie,
  jejich zaměstnance, jakož i spotřebitele, uživatele služeb pojištění
  a
  zajištění a
  zástupce MSP
  .
  Nejméně pět členů tvoří nezávislí špičkoví akademičtí pracovníci. Deset členů zastupuje finanční instituce, přičemž tři z nich jsou zástupci družstevních a vzájemných pojišťoven a zajišťoven.

2a.
     
  Skupina zúčastněných stran v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění je složena z 30 členů zastupujících ve vyváženém poměru instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění působící na území Unie, zástupce jejich zaměstnanců, jakož i spotřebitelů, uživatelů služeb v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění a MSP. Nejméně pět členů tvoří nezávislí špičkoví akademičtí pracovníci. Deset členů zastupuje finanční instituce.

3.   Členy
  skupin
  zúčastněných stran ▐ jmenuje rada orgánů dohledu orgánu pro pojišťovnictví na návrh příslušných zúčastněných stran. Při svém rozhodování zajistí rada orgánů dohledu v největším možném rozsahu odpovídající geografickou rovnováhu
  a rovné
  zastoupení
  mužů a žen i
  zúčastněných stran z
  celé Evropské unie
  .

Při svém rozhodování zajistí rada orgánů dohledu, aby všichni členové, kteří nezastupují oborové účastníky trhu nebo jejich zaměstnance, zveřejnili jakýkoli případný střet zájmů.

3a.
     Orgán pro pojišťovnictví zajistí pro skupiny zúčastněných stran
  veškeré nezbytné informace a náležitou
  podporu sekretariátu.
  Členům skupin zúčastněných stran, kteří zastupují neziskové organizace, se poskytne adekvátní náhrada cestovních výloh
  .
  Skupiny zúčastněných stran mohou zřizovat pracovní skupiny k technickým otázkám
  .

4.   Funkční období členů
  skupin
  zúčastněných stran ▐ trvá dva a půl roku a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.

Členové mohou ve funkci působit dvě po sobě jdoucí funkční období.

5.   
  Skupiny
  zúčastněných stran ▐
  mohou
  předkládat stanoviska a radit orgánu pro pojišťovnictví ve všech otázkách souvisejících s úkoly orgánu pro pojišťovnictví
  , přičemž zvláštní pozornost věnují úkolům stanoveným v článcích 7 až 7e, 8, 14, 15 a 17
  .

6.   
  Skupiny
  zúčastněných stran ▐ přijmou
  na základě shody dvoutřetinové většiny svých členů své
  jednací
  řády
  .

7.   Orgán pro pojišťovnictví zveřejní stanoviska a rady
  skupin
  zúčastněných stran ▐ a výsledky konzultací s
  těmito skupinami
  .

Článek 23

Ochranná opatření

1.   Jestliže se členský stát domnívá, že rozhodnutí přijaté
  podle čl. 10 odst. 2 nebo
  podle
  článku
  11 má
  přímý a významný
  vliv na jeho fiskální povinnosti,
  oznámí to orgánu pro pojišťovnictví, Komisi a Evropskému parlamentu do deseti pracovních dnů ode dne, kdy je rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví sděleno příslušnému orgánu
  .
  Ve svém oznámení uvede členský stát odůvodnění a předloží posouzení dopadu, do jaké míry toto rozhodnutí ovlivňuje jeho fiskální povinnosti.

2.   
  Do jednoho měsíce od oznámení členského státu informuje orgán pro pojišťovnictví dotčený členský stát, zda své rozhodnutí potvrzuje, nebo je pozměňuje, či ruší.

3.   
  Jestliže orgán pro pojišťovnictví své rozhodnutí potvrdí nebo pozmění, rozhodne Rada o tom, zda se rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví potvrzuje, nebo ruší. Rozhodnutí o potvrzení rozhodnutí přijatého orgánem pro pojišťovnictví přijímá prostou většinou. Rozhodnutí zrušit rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví se přijímá kvalifikovanou většinou členů Rady. V žádném z uvedených případů se nebere v úvahu hlasování dotčených členů.

3a.
     Jestliže Rada
  nepřijme
  do deseti pracovních dnů
  v případě článku 10 a do jednoho měsíce v případě článku 11
  rozhodnutí, považuje se rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví za potvrzené.

3b.
     
  Jestliže se rozhodnutí přijaté podle článku 10 týká využití prostředků vytvořených podle článků 12d nebo 12e, členské státy nemusejí Radu žádat o potvrzení nebo zrušení rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví.

Článek 24

Rozhodovací postupy

1.   Před přijetím rozhodnutí podle
  tohoto nařízení
  oznámí orgán pro pojišťovnictví
  všem jmenovaným příjemcům
  rozhodnutí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, ve které může příjemce rozhodnutí vyjádřit své stanovisko v dané záležitosti, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost
  , složitost a možné důsledky
  záležitosti.
  Toto ustanovení se použije obdobně i na doporučení uvedená v čl. 9 odst. 4.

2.   Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví obsahuje důvody, ze kterých vychází.

3.   Příjemci rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví jsou informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

4.   Jestliže orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 nebo 3, v odpovídajících intervalech toto rozhodnutí přezkoumává.

5.   Rozhodnutí přijatá orgánem pro pojišťovnictví podle článků 9, 10 a 11 se zveřejňují, přičemž se uvádí totožnost dotčeného
  příslušného
  orgánu ▐ nebo
  dotčené
  finanční instituce a hlavní obsah rozhodnutí
  , pokud takové zveřejnění není v rozporu s oprávněnými zájmy
  finančních institucí na ochraně jejich obchodního tajemství
  nebo pokud vážně neohrozí řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Evropské unie nebo jeho části
  .

KAPITOLA III

ORGANIZACE

Oddíl 1

RADA OGRÁNŮ DOHLEDU

Článek 25

Složení

1.   Rada orgánů dohledu má tyto členy:

| a) | předsedu, který nemá hlasovací právo; |
| --- | --- |

a)

předsedu, který nemá hlasovací právo;

| b) | vedoucí
  představitele
  vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných
  za dohled nad finančními institucemi
  uvedenými v čl. 2 odst. 1
  z každého členského státu
  , kteří se osobně scházejí alespoň dvakrát ročně
  ; |
| --- | --- |

b)

vedoucí
  představitele
  vnitrostátních orgánů veřejné správy odpovědných
  za dohled nad finančními institucemi
  uvedenými v čl. 2 odst. 1
  z každého členského státu
  , kteří se osobně scházejí alespoň dvakrát ročně
  ;

| c) | jednoho zástupce Komise, který nemá hlasovací právo; |
| --- | --- |

c)

jednoho zástupce Komise, který nemá hlasovací právo;

| d) | jednoho zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo; |
| --- | --- |

d)

jednoho zástupce ESRB, který nemá hlasovací právo;

| e) | jednoho zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo. |
| --- | --- |

e)

jednoho zástupce každého ze dvou ostatních evropských orgánů dohledu, který nemá hlasovací právo.

1a.
     
  Rada orgánů dohledu pravidelně svolává schůze se skupinami zúčastněných stran, minimálně však dvakrát ročně.

2.   Každý
  příslušný
  orgán ▐ odpovídá za jmenování náhradníka na vysoké úrovni ze svého orgánu ▐, jenž může nahradit člena rady orgánů dohledu uvedeného v odst. 1 písm. b), pokud se
  tento člen
  nemůže
  schůze
  zúčastnit.

2a.
     
  V členských státech s více než jedním orgánem odpovědným za dohled podle tohoto nařízení se tyto orgány dohodnou mezi sebou o způsobu, jakým budou své orgány zastupovat, a to i pokud jde o jakékoli hlasování podle článku 29.

3.   Rada orgánů dohledu může dle vlastního rozhodnutí připustit účast pozorovatelů.

Zasedání rady orgánů dohledu se může zúčastnit výkonný ředitel, přičemž nemá hlasovací právo.

Článek 26

Vnitřní výbory a odborné skupiny

1.   Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory nebo odborné skupiny ke konkrétním úkolům, které vykonává, a může stanovit delegování určitých jednoznačně definovaných úkolů a rozhodnutí na interní výbory nebo odborné skupiny, na řídící radu nebo na předsedu.

2.   Pro účely článku 11 svolá rada orgánů dohledu
  nezávislou
  odbornou skupinu, která
  je vyváženě složená ze členů rady tak, aby pomohla
  spor
  nestranně
  urovnat, přičemž tuto skupinu budou tvořit předseda a dva členové rady orgánů dohledu, kteří nezastupují
  příslušné
  orgány ▐, jež jsou účastníky sporu
  , ani nemají na sporu žádný zájem nebo přímá spojení s dotčenými příslušnými orgány
  .

2a.
     
  S výhradou čl. 11 odst. 2 odborná skupina navrhne rozhodnutí ke konečnému přijetí radou orgánů dohledu postupem podle čl. 29 odst. 1 třetího pododstavce.

2b.
     
  Rada orgánů dohledu přijme pro odbornou skupinu uvedenou v odstavci 2 jednací řád.

Článek 27

Nezávislost

1.
     Při provádění úkolů stanovených tímto nařízením vystupují předseda a členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně
  ve výlučném
  zájmu
  Unie jako celku
  a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

2.
     
  Členské státy, orgány EU ani jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat členy rady orgánů dohledu při plnění jejich úkolů.

Článek 28

Úkoly

1.   Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu pro pojišťovnictví a přijímá rozhodnutí podle kapitoly II.

2.   Rada orgánů dohledu přijímá stanoviska, doporučení a rozhodnutí a vydává rady podle kapitoly II.

3.   Rada orgánů dohledu jmenuje předsedu.

4.   Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu řídící rady pracovní program orgánu pro pojišťovnictví pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

4a.
     
  Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu řídící rady výroční zprávu o činnosti orgánu pro pojišťovnictví, včetně plnění povinností ze strany předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7 a do 15. června každého roku ji předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejňuje.

5.   Rada orgánů dohledu přijme víceletý pracovní program orgánu pro pojišťovnictví a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

Víceletý pracovní program se přijímá, aniž by byl dotčen roční rozpočtový proces, a zveřejňuje se.

6.   Rada orgánů dohledu
  přijímá rozpočet
  podle článku 49.

7.   Rada orgánů dohledu uplatňuje disciplinární pravomoci vůči předsedovi a výkonnému řediteli a může je odvolat z funkce podle čl. 33 odst. 5 v případě předsedy a čl. 36 odst. 5 v případě výkonného ředitele.

Článek 29

Rozhodování

1.   ▐ Rozhodnutí
  rady
  orgánů dohledu
  jsou přijímána
  prostou většinou členů
  v souladu se zásadou, podle níž má každý člen rady jeden hlas
  . ▐

Pokud jde o akty uvedené v článcích 7 a 8 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle kapitoly VI a odchylně od prvního pododstavce, přijímá rada orgánů dohledu rozhodnutí kvalifikovanou většinou svých členů podle čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a podle článku 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU.

Pokud jde o rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3, rozhodnutí navržená odbornou skupinou se v případě rozhodnutí přijímaných konsolidujícím orgánem dohledu považují za přijatá, jsou-li schválena prostou většinou členů rady orgánů dohledu, ledaže by je zamítli členové zastupující blokační menšinu hlasů uvedenou v čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii a v článku 3 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU.

U všech ostatních rozhodnutí v souladu s čl. 11 odst. 3 se rozhodnutí navržená odbornou skupinou přijímají prostou většinou členů rady orgánů dohledu v souladu se zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas.

2.   Zasedání rady orgánů dohledu svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost třetiny členů rady orgánů dohledu a rovněž jim předsedá.

3.   Rada orgánů dohledu přijme a zveřejní svůj jednací řád.

4.   Jednací řád podrobně stanoví postup hlasování, včetně případných pravidel pro usnášeníschopnost. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé, s výjimkou předsedy a výkonného ředitele, se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud článek 61 nebo
  legislativní akty
  uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.

Oddíl 2

ŘÍDÍCÍ RADA

Článek 30

Složení

1.   Řídící radu tvoří předseda a
  šest dalších členů rady orgánů dohledu
  volení
  členy a z členů rady
  orgánů dohledu
  s hlasovacím právem
  .

Každý člen s výjimkou předsedy má náhradníka, který jej může nahradit v případě, že se tento člen nemůže zúčastnit zasedání řídící rady.

Funkční období členů volených radou orgánů dohledu je dva a půl roku. Může být jednou prodlouženo.
  Složení řídící rady musí být vyvážené a proporcionální a odrážet složení Evropské unie jako celku. Mandáty se překrývají a uplatňuje se vhodný způsob střídání.

2.   Rozhodnutí řídící rady se přijímají většinou všech přítomných členů. Každý člen má jeden hlas.

Zasedání řídící rady se účastní výkonný ředitel
  a zástupce Komise
  , přičemž
  nemají
  hlasovací právo.

Zástupce Komise má hlasovací právo v záležitostech uvedených v článku 49.

Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

3.   Zasedání řídící rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost alespoň třetiny členů řídící rady a rovněž jim předsedá.

Zasedání řídící rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak rada považuje za nutné.
  ▐ Zasedání řídící rady se koná alespoň
  pětkrát
  ročně.

4.   Členům řídící rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci.
  Členové bez hlasovacího práva s výjimkou výkonného ředitele se v rámci řídící rady neúčastní jednání souvisejících s jednotlivými finančními institucemi.

Článek 31

Nezávislost

Členové řídící rady vystupují nezávisle a objektivně
  ve výlučném
  zájmu
  Unie jako celku
  a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od institucí či orgánů
  Unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány nebo instituce Evropské unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat členy řídící rady.

Článek 32

Úkoly

1.   Řídící rada zajistí, aby orgán pro pojišťovnictví vykonával své poslání a plnil stanovené úkoly podle tohoto nařízení.

2.   Řídící rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.

3.   Řídící rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci podle článků 49 a 50.

4.   Řídící rada přijme plán personální politiky orgánu pro pojišťovnictví a podle čl. 54 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění Služebního řádu úředníků Evropských společenství (dále jen „služební řád“).

5.   Řídící rada přijme zvláštní ustanovení o právu přístupu k dokumentům orgánu pro pojišťovnictví podle článku 58.

6.   ▐ Řídící rada
  navrhne radě orgánů dohledu ke schválení a následnému předložení Evropskému parlamentu
  výroční zprávu o činnosti orgánu pro pojišťovnictví
  , včetně plnění povinností ze strany předsedy,
  vycházející z návrhu zprávy podle čl. 38 odst. 7.

7.   Řídící rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

8.   Řídící rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 44 odst. 3 a 5.

Oddíl 3

PŘEDSEDA

Článek 33

Jmenování a úkoly

1.   Orgán pro pojišťovnictví zastupuje předseda, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i řídící rady.

2.   Předsedu jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení
  pořádaném a vedeném Komisí
  na základě zásluh, dovedností, znalostí účastníků finančního trhu a znalostí trhů a zkušeností s finančním dohledem a regulací.

Komise předloží Evropskému parlamentu seznam s užším výběrem tří kandidátů. Poté, co proběhnou slyšení těchto kandidátů, Evropský parlament jednoho z těchto kandidátů vybere. Takto vybraný kandidát je jmenován radou orgánů dohledu.

Rada orgánů dohledu dále zvolí mezi svými členy náhradníka, který vykonává funkci předsedy v jeho nepřítomnosti.
  Náhradníkem nesmí být člen řídící rady.

3.   Funkční období předsedy činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období předsedy rada orgánů dohledu vyhodnotí:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení, |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,

| b) | povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období předsedy, přičemž toto prodloužení musí být potvrzeno Evropským parlamentem.

5.   Předseda může být odvolán z funkce pouze ▐ Evropským parlamentem
  na základě rozhodnutí rady orgánů dohledu
  .

Předseda nesmí radě orgánů dohledu bránit v jednání o záležitostech, které se předsedy týkají, zejména o nutnosti jeho odvolání, a projednávání takové záležitosti se neúčastní.

Článek 34

Nezávislost

Aniž by byla dotčena úloha rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům předsedy, předseda nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od orgánů či institucí
  Evropské unie
  , od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat předsedu při plnění jeho úkolů.

Podle služebního řád, na který odkazuje článek 54, je předseda i po ukončení funkčního období vázán povinností čestného a zdrženlivého jednání při přijímání některých funkcí nebo výhod.

Článek 35

Zpráva

1.   Evropský parlament
  a Rada mohou
  předsedu nebo jeho náhradníka vyzvat, aby
  vystoupil
  s prohlášením ▐, přičemž se plně respektuje nezávislost předsedy.
  Předseda vystoupí před Evropským parlamentem s prohlášením a odpoví na veškeré dotazy poslanců, kdykoli je o to požádán.

2.   
  Na žádost Evropského parlamentu předkládá předseda písemnou
  zprávu o
  hlavních činnostech orgánu pro pojišťovnictví, a to minimálně 15 dní před svým vystoupením s prohlášením uvedeným v odstavci 1
  .

2a.
     
  Kromě informací uvedených v článcích 7a až 7e, 8, 9, 10, 11a a 18 obsahuje zpráva rovněž veškeré relevantní informace, o něž Evropský parlament požádá ad hoc.

Oddíl 4

VÝKONNÝ ŘEDITEL

Článek 36

Jmenování

1.   Orgán pro pojišťovnictví řídí výkonný ředitel, kterým je nezávislý odborník zaměstnaný na plný úvazek.

2.   Výkonného ředitele jmenuje rada orgánů dohledu po otevřeném výběrovém řízení na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů, zkušeností s finančním dohledem a regulací a zkušeností s řízením
  poté, co Evropský parlament projeví svůj souhlas
  .

3.   Funkční období výkonného ředitele činí pět let a může být jednou prodlouženo.

4.   Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období výkonného ředitele rada orgánů dohledu provede hodnocení.

V tomto hodnocení rada orgánů dohledu posoudí zejména:

| a) | výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení, |
| --- | --- |

a)

výsledky dosažené v prvním funkčním období a způsob jejich dosažení,

| b) | povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

b)

povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech.

Rada orgánů dohledu může s přihlédnutím k hodnocení jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele.

5.   Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím rady orgánů dohledu.

Článek 37

Nezávislost

1.
     Aniž by byla dotčena příslušná úloha řídící rady a rady orgánů dohledu ve vztahu k úkolům výkonného ředitele, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace ani osoby mimo orgán pro pojišťovnictví.

2.
     
  Členské státy, orgány Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat výkonného ředitele při plnění jeho úkolů.

Podle služebního řádu, na který odkazuje článek 54, je výkonný ředitel i po ukončení funkčního období vázán povinností čestného a zdrženlivého jednání při přijímání některých funkcí nebo výhod.

Článek 38

Úkoly

1.   Výkonný ředitel je odpovědný za řízení orgánu pro pojišťovnictví a připravuje práci řídící rady.

2.   Výkonný ředitel je odpovědný za provádění ročního pracovního programu orgánu pro pojišťovnictví pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou řídící rady.

3.   Výkonný ředitel přijme nezbytná opatření, zejména pokud jde o přijetí vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil fungování orgánu pro pojišťovnictví v souladu s tímto nařízením.

4.   Výkonný ředitel vypracuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 32 odst. 2.

5.   Výkonný ředitel každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 32 odst. 2.

6.   Výkonný ředitel podle článku 49 vypracuje předběžný návrh rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví a podle článku 50 plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví.

7.   Výkonný ředitel každý rok vypracuje návrh výroční zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti orgánu pro pojišťovnictví v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí.

8.   Pokud jde o zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, vykonává výkonný ředitel pravomoci stanovené v článku 54 a řídí personální záležitosti.

KAPITOLA IV

EVROPSKÝ SYSTÉM ORGÁNŮ FINANČNÍHO DOHLEDU ▐

Oddíl 2

SMÍŠENÝ VÝBOR EVROPSKÝCH ORGÁNŮ DOHLEDU

Článek 40

Zřízení

1.   Tímto se zřizuje
  Evropský orgán
  dohledu
  (Smíšený výbor)
  .

2.   Smíšený výbor slouží jako fórum, v jehož rámci orgán ESMA pravidelně a úzce spolupracuje a zajišťuje ▐ meziodvětvovou jednotnost
  s ostatními evropskými orgány dohledu, zejména pokud jde o:

| — | finanční konglomeráty; |
| --- | --- |

—

finanční konglomeráty;

| — | účetnictví a audit; |
| --- | --- |

—

účetnictví a audit;

| — | analýzu obezřetnostního dohledu na mikroúrovni meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst s ohledem na finanční stabilitu; |
| --- | --- |

—

analýzu obezřetnostního dohledu na mikroúrovni meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst s ohledem na finanční stabilitu;

| — | investiční produkty určené pro drobné investory; |
| --- | --- |

—

investiční produkty určené pro drobné investory;

| — | opatření proti praní špinavých peněz; a |
| --- | --- |

—

opatření proti praní špinavých peněz; a

| — | výměnu informací s Evropským výborem pro systémová rizika a rozvíjení vztahů mezi Evropským výborem pro systémová rizika a evropskými orgány dohledu. |
| --- | --- |

—

výměnu informací s Evropským výborem pro systémová rizika a rozvíjení vztahů mezi Evropským výborem pro systémová rizika a evropskými orgány dohledu.

3.   
  Smíšený výbor má k dispozici personál, který poskytují tři evropské orgány dohledu a který zajišťuje služby sekretariátu.
  Orgán pro pojišťovnictví odpovídajícími zdroji přispívá k
  pokrytí výdajů na správu, infrastrukturu a provoz
  .

Článek 40a

Dohled

V případě, že finanční instituce vyvíjí činnost v různých odvětvích, řeší Smíšený výbor neshody v souladu s článkem 42 tohoto nařízení.

Článek 41

Složení

1.   Členy Smíšeného výboru jsou ▐ předsedové
  evropských orgánů dohledu a
  případně i předseda podvýboru zřízeného podle článku 43.

2.   Výkonný ředitel,
  zástupce
  Komise a ESRB jsou zváni na zasedání Smíšeného výboru ▐ i podvýborů uvedených v článku 43 jako pozorovatelé.

3.   Předsedající Smíšeného výboru ▐ je jmenován na základě každoroční rotace z předsedů Evropského orgánu pro bankovnictví, Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
  Předsedající Smíšeného výboru jmenovaný podle odstavce 3 tohoto článku je rovněž jmenován místopředsedou Evropského výboru pro systémová rizika.

4.   Smíšený výbor ▐ přijme a zveřejní svůj jednací řád. Tento řád může stanovit další účastníky zasedání Smíšeného výboru.

Zasedání rady Smíšeného výboru ▐ se koná alespoň jednou za dva měsíce.

Článek 42

Společné postoje a společné akty

V rozsahu svých úkolů podle kapitoly II a v příslušných oblastech zejména s ohledem na provádění směrnice 2002/87/ES dosáhne orgán pro pojišťovnictví podle situace společného postoje s Evropským orgánem pro bankovnictví a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

Akty podle článků 7, 9, 10 nebo 11 tohoto nařízení ve vztahu k provádění směrnice 2002/87/ES a jiných
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, které spadají také do oblasti působnosti Evropského orgánu pro bankovnictví nebo Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, se přijímají podle situace souběžně orgánem pro pojišťovnictví, Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

Článek 43

Podvýbory

1.
     Pro účely článku 42 se zřídí podvýbor pro finanční konglomeráty Smíšeného výboru ▐.

2.
     Tento podvýbor tvoří osoby uvedené v čl. 41 odst. 1 a jeden zástupce stávajících zaměstnanců z řad vedoucích pracovníků
  dotčeného
  příslušného ▐ orgánu dohledu z každého členského státu.

3.
     Podvýbor si zvolí ze svých členů předsedu, který je současně členem Smíšeného výboru ▐.

4.
     Smíšený výbor může zřizovat další podvýbory.

Oddíl 3

ODVOLACÍ SENÁT

Článek 44

Složení

1.   Odvolací senát je společným orgánem
  tří evropských orgánů dohledu
  .

2.   Odvolací senát tvoří šest členů a šest náhradníků, kterými jsou fyzické osoby s
  vysokou reputací a prokazatelnými
  příslušnými znalostmi a
  odbornými
  zkušenostmi
  na dostatečně vysoké úrovni, včetně zkušeností s dohledem, z oblasti bankovnictví, pojišťovnictví, trhů s cennými papíry nebo jiných finančních služeb
  , avšak nikoli současní zaměstnanci
  příslušných
  orgánů nebo jiných vnitrostátních orgánů nebo orgánů
  Evropské unie
  , jež se podílejí na činnosti orgánu pro pojišťovnictví.
  Významný počet členů odvolacího senátu má dostatečné právnické znalosti pro poskytování právních rad týkajících se zákonnosti výkonu pravomocí orgánu pro pojišťovnictví.

Odvolací senát určí svého předsedu.

Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají většinou alespoň čtyř z jeho šesti členů.
  Pokud napadené rozhodnutí spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, musí tato většina čtyř členů zahrnovat nejméně jednoho ze dvou členů odvolacího senátu jmenovaných orgánem pro pojišťovnictví.

Odvolací senát svolává jeho předseda vždy, když je to nutné.

3.   Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje řídící rada orgánu pro pojišťovnictví ze seznamu kandidátů navrženého Evropskou komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.

Ostatní členové jsou jmenováni podle nařízení (
  EU
  ) č. .../2010 [EBA] a nařízení (
  EU
  ) č. .../2010 [ESMA].

4.   Funkční období členů odvolacího senátu je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo.

5.   Člen odvolacího senátu jmenovaný řídící radou orgánu pro pojišťovnictví nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, kdy se dopustil vážného porušení úředních povinností a řídící rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.

6.   ▐ Evropský orgán pro bankovnictví,
  Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
  a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zajistí pro odvolací senát
  prostřednictvím Smíšeného výboru
  odpovídající provozní podporu a podporu sekretariátu.

Článek 45

Nezávislost a nestrannost

1.   Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí v orgánu pro pojišťovnictví, v jeho řídící radě ani v jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.

2.   Členové odvolacího senátu se nesmí účastnit žádného odvolacího řízení, pokud na něm mají jakýkoli osobní zájem nebo pokud dříve působili jako zástupci některého z účastníků řízení nebo pokud se podíleli na rozhodnutí, které je předmětem odvolání.

3.   Člen odvolacího senátu informuje odvolací senát, domnívá-li se, že by se některý člen z některého z důvodů uvedených v odstavcích 1 a 2 nebo z jakéhokoli jiného důvodu neměl účastnit odvolacího řízení.

4.   Proti účasti člena odvolacího senátu může být kterýmkoli účastníkem odvolacího řízení vznesena námitka z jakéhokoli důvodu uvedeného v odstavcích 1 a 2 nebo z důvodu podezření z podjatosti.

Námitka se nesmí zakládat na státní příslušnosti členů a je nepřípustná, učinil-li účastník odvolacího řízení, vědom si důvodu pro námitku, v odvolacím řízení kromě vznesení námitky proti složení odvolacího senátu další procesní úkon.

5.   V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 rozhodne odvolací senát o dalším postupu bez účasti dotčeného člena.

Za účelem přijetí uvedeného rozhodnutí je dotčený člen nahrazen v odvolacím senátu svým náhradníkem, pokud se náhradník nenachází v obdobné situaci. V takovém případě vybere předseda náhradu z dostupných náhradníků.

6.   Členové odvolacího senátu se zavazují jednat nezávisle a ve veřejném zájmu.

K tomuto účelu učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v němž uvedou jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, nebo že žádné zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti, neexistují.

Tato prohlášení se zveřejňují a jsou činěna každý rok a v písemné podobě.

KAPITOLA V

OPRAVNÉ PROSTŘEDKY

Článek 46

Odvolání

1.   Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně
  příslušných
  orgánů dohledu, může podat odvolání proti rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví uvedenému v článku 9, 10 nebo 11 či jinému rozhodnutí přijatému orgánem pro pojišťovnictví podle
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.

2.   Odvolání a jeho odůvodnění se podává písemně orgánu pro pojišťovnictví do dvou měsíců ode dne oznámení rozhodnutí dotčené osobě, nebo pokud k němu nedošlo, do dvou měsíců ode dne, kdy orgán pro pojišťovnictví své rozhodnutí zveřejnil.

Odvolací senát rozhodne o odvolání do dvou měsíců ode dne podání odvolání.

3.   Odvolání podané podle odstavce 1 nemá odkladný účinek.

Odvolací senát však může pozastavit uplatňování rozhodnutí, vůči němuž se odvolání podává, pokud to podle jeho názoru okolnosti vyžadují.

4.   Je-li odvolání přípustné, odvolací senát přezkoumá, zda je odvolání opodstatněné.
  V rámci určených časových lhůt vyzve
  účastníky odvolacího řízení k podání vyjádření ohledně jím vydaných oznámení nebo sdělení jiných účastníků odvolacího řízení. Účastníci odvolacího řízení mají právo na ústní vyjádření.

5.   Odvolací senát může
  potvrdit rozhodnutí přijaté příslušným orgánem
  pro pojišťovnictví nebo ▐ věc postoupit příslušnému orgánu pro pojišťovnictví. Tento orgán bude vázán rozhodnutím odvolacího senátu
  a přijme pozměněné rozhodnutí v dané věci
  .

6.   Odvolací senát přijme a zveřejní svůj jednací řád.

7.   Rozhodnutí odvolacího senátu se přijímají s odůvodněním a orgán pro pojišťovnictví je zveřejní.

Článek 47

Žaloby u
  Tribunálu
  a Soudního dvora

1.   Podle
  článku 263 SFEU
  lze proti rozhodnutí přijatému odvolacím senátem nebo v případech, kdy odvolání k odvolacímu senátu není možné, proti rozhodnutí přijatému orgánem pro pojišťovnictví podat žalobu u
  Tribunálu
  nebo u Soudního dvora.

1a.
     
  V souladu s článkem 263 SFEU mohou členské státy a orgány Unie, ale i jakákoli fyzická nebo právnická osoba podat proti rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví přímou žalobu u Soudního dvora.

2.   V případě, že orgán pro pojišťovnictví má povinnost jednat a nevydá rozhodnutí, lze u
  Tribunálu
  nebo u Soudního dvora podat žalobu pro nečinnost podle
  článku 265 SFEU
  .

3.   Orgán pro pojišťovnictví musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudkem
  Tribunálu
  nebo Soudního dvora.

KAPITOLA VI

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 48

Rozpočet orgánu pro pojišťovnictví

1.   Příjmy orgánu pro pojišťovnictví
  , evropského subjektu podle článku 185 nařízení Rady(ES, Euratom) č. 1605/2002,
  tvoří
  v různých kombinacích
  především:

| a) | povinné příspěvky vnitrostátních orgánů veřejné správy pověřených provádět dohled nad finančními institucemi
  , které se odvádí podle vzorce založeného na vážení hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU
  ; |
| --- | --- |

a)

povinné příspěvky vnitrostátních orgánů veřejné správy pověřených provádět dohled nad finančními institucemi
  , které se odvádí podle vzorce založeného na vážení hlasů podle čl. 3 odst. 3 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a SFEU
  ;

| b) | dotace
  Evropské unie
  ze souhrnného rozpočtu ▐ (oddíl Komise);
  financování orgánu pro pojišťovnictví ze strany Unie je předmětem dohody rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení; |
| --- | --- |

b)

dotace
  Evropské unie
  ze souhrnného rozpočtu ▐ (oddíl Komise);
  financování orgánu pro pojišťovnictví ze strany Unie je předmětem dohody rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení;

| c) | poplatky placené orgánu pro pojišťovnictví v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Evropské unie
  . |
| --- | --- |

c)

poplatky placené orgánu pro pojišťovnictví v případech stanovených příslušnými nástroji práva
  Evropské unie
  .

2.   Výdaje bankovního orgánu pokrývají alespoň výdaje na zaměstnance, odměny, správu, infrastrukturu
  , odborné vzdělávání
  a provoz.

3.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

4.   Pro každý rozpočtový rok odpovídající kalendářnímu roku se vyhotovují odhady všech příjmů a výdajů orgánu pro pojišťovnictví, které se zahrnou do rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví.

Článek 49

Sestavování rozpočtu

1.   Výkonný ředitel do 15. února každého roku vypracuje předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů pro nadcházející rozpočtový rok a tento předběžný návrh rozpočtu předloží řídící radě
  a radě orgánů dohledu
  spolu s plánem pracovních míst.
  Rada orgánů dohledu
  sestaví každý rok na základě předběžného návrhu vypracovaného výkonným ředitelem
  a schváleného řídící radou
  odhad příjmů a výdajů orgánu pro pojišťovnictví na následující rozpočtový rok. Tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst, předkládá
  rada orgánů dohledu
  Komisi do 31. března. Před přijetím odhadu schvaluje návrh vypracovaný výkonným ředitelem
  řídící rada
  .

2.   Komise předloží odhad společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“).

3.   Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhadované položky, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle
  článků 313 a 314 SFEU
  .

4.   Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočtový orgán odsouhlasí prostředky pro dotaci určenou pro orgán pro pojišťovnictví.

5.   
  Rada orgánů dohledu
  přijme rozpočet orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

6.   Řídící rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Řídící rada o svém záměru uvědomí i Komisi. Bude-li mít některá složka rozpočtového orgánu v úmyslu vydat stanovisko, oznámí orgánu pro pojišťovnictví svůj záměr vydat stanovisko do dvou týdnů po obdržení informace o projektu. V případě neobdržení odpovědi může orgán pro pojišťovnictví zahájit plánovaný projekt.

6a.
     
  V prvním roce fungování orgánu pro pojišťovnictví, který končí dne 31. prosince 2011, schvalují rozpočet členové výboru 3. úrovně na základě konzultací s Komisí a následně jej předloží Evropskému parlamentu a Radě ke schválení.

Článek 50

Plnění a kontrola rozpočtu

1.   Výkonný ředitel vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví.

2.   Do 1. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní orgánu pro pojišťovnictví účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrku společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Do 31. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví zprávu o rozpočtovém a finančním řízení rovněž členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu a Radě.

Účetní Komise poté konsoliduje prozatímní účetní závěrky institucí a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (48) (dále jen „finanční nařízení“).

3.   Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce orgánu pro pojišťovnictví podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku orgánu pro pojišťovnictví a předloží ji řídící radě k vyjádření stanoviska.

4.   Řídící rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce orgánu pro pojišťovnictví.

5.   Do 1. července po skončení rozpočtového roku předá výkonný ředitel tuto konečnou účetní závěrku společně se stanoviskem řídící rady členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

6.   Konečná účetní závěrka se zveřejní.

7.   Výkonný ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle kopii této odpovědi řídící radě a Komisi.

8.   Výkonný ředitel v souladu s ustanovením čl. 146 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

9.   Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu pro pojišťovnictví před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu
  (včetně všech nákladů a příjmů orgánu pro pojišťovnictví)
  za rozpočtový rok N.

Článek 51

Finanční pravidla

Řídící rada po poradě s Komisí přijme finanční pravidla pro orgán pro pojišťovnictví. Tato pravidla se nesmějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (49), pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu pro pojišťovnictví a pouze s předchozím souhlasem Komise.

Článek 52

Opatření proti podvodům

1.   Pro účely boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se na orgán pro pojišťovnictví bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.

2.   Orgán pro pojišťovnictví přistoupí k Interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (50) a neprodleně přijme odpovídající ustanovení platná pro všechny pracovníky orgánu pro pojišťovnictví.

3.   Rozhodnutí o financování a z nich plynoucí dohody a prováděcí nástroje výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět místní šetření příjemců finančních prostředků poskytovaných orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanců zodpovědných za jejich přidělování.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 53

Výsady a imunity

Na orgán pro pojišťovnictví a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 54

Zaměstnanci

1.   Na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, včetně jeho výkonného ředitele
  a předsedy
  , se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla společně přijatá orgány
  Evropské unie
  pro uplatňování těchto řádů.

2.   Řídící rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu.

3.   Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává orgán pro pojišťovnictví pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád.

4.   Řídící rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států orgánu pro pojišťovnictví.

Článek 55

Odpovědnost orgánu pro pojišťovnictví

1.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí orgán pro pojišťovnictví v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobil nebo kterou způsobili jeho zaměstnanci při plnění svých povinností. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat v jakémkoli sporu o náhradě této škody.

2.   Osobní finanční a disciplinární odpovědnost zaměstnanců orgánu pro pojišťovnictví vůči orgánu pro pojišťovnictví se řídí příslušnými předpisy, které se vztahují na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví.

Článek 56

Povinnost služebního tajemství

1.   Členové rady orgánů dohledu a řídící rady, výkonný ředitel a zaměstnanci orgánu pro pojišťovnictví, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států
  a všech dalších osob plnících úkoly pro orgán pro pojišťovnictví na smluvním základě
  , se řídí požadavky služebního tajemství podle
  článku 339 SFEU
  a příslušných ustanovení souvisejících právních předpisů
  Unie
  , i když jejich povinnosti již byly ukončeny.

Podle služebního řádu, na který odkazuje článek 54, jsou zaměstnanci i po ukončení pracovního poměru vázáni povinností čestného a zdrženlivého jednání při přijímání některých funkcí nebo výhod.

Členské státy, orgány nebo instituce Unie ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesnaží ovlivňovat zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví.

2.   Aniž by byly dotčeny případy, které jsou předmětem trestního práva, nesmějí být žádné důvěrné informace, které získají osoby uvedené v odstavci 1 při výkonu svých povinností, sděleny jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné podobě, z níž nelze určit totožnost jednotlivých finančních institucí.

Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce ani nebrání orgánu pro pojišťovnictví a vnitrostátním orgánům dohledu v používání informací pro prosazování
  legislativních aktů
  uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při řízeních týkajících se přijetí rozhodnutí.

3.   Odstavce 1 a 2 nejsou překážkou výměně informací mezi orgánem pro pojišťovnictví a vnitrostátními orgány dohledu v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy
  Unie
  vztahujícími se na finanční instituce.

Na tyto informace se vztahuje služební tajemství podle odstavců 1 a 2. Orgán pro pojišťovnictví ve svém vnitřním jednacím řádu stanoví praktická opatření pro používání pravidel důvěrnosti uvedených v odstavcích 1 a 2.

4.   Orgán pro pojišťovnictví uplatňuje rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (51).

Článek 57

Ochrana údajů

Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle směrnice 95/46/ES ani povinnosti orgánu pro pojišťovnictví týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001 při plnění jeho povinností.

Článek 58

Přístup k dokumentům

1.   Na dokumenty v držení orgánu pro pojišťovnictví se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Řídící rada přijme do 31. května 2011 praktická opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Rozhodnutí přijímaná orgánem pro pojišťovnictví v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být případně předmětem stížnosti veřejnému ochránci práv nebo řízení před Soudním dvorem následujícím po odvolání k odvolacímu senátu v souladu s podmínkami stanovenými v
  článcích 228 a 263 SFEU
  .

Článek 59

Jazykový režim

1.   Na orgán pro pojišťovnictví se vztahuje nařízení Rady č. 1 (52).

2.   O vnitřním jazykovém režimu orgánu pro pojišťovnictví rozhoduje řídící rada.

3.   Překladatelské služby potřebné pro fungování orgánu pro pojišťovnictví zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 60

Dohoda o sídle

Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu pro pojišťovnictví zajištěno ve členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, ale i konkrétní pravidla vztahující se na výkonného ředitele, členy řídící rady, zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě budou stanovena v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem pro pojišťovnictví a daným členským státem po získání souhlasu řídící rady.

Členský stát poskytne co nejlepší možné podmínky, aby zajistil řádné fungování orgánu pro pojišťovnictví, včetně vícejazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodného dopravního spojení.

Článek 61

Účast třetích zemí

1.
     Účast na práci orgánu pro pojišťovnictví je otevřená zemím, které nejsou členy Evropské unie a které uzavřely
  s Unií
  dohody, čímž přijaly a uplatňují právo
  Unie
  v oblasti působnosti orgánu pro pojišťovnictví podle čl. 1 odst. 2.

1a.
     
  Orgán pro pojišťovnictví může povolit účast třetích zemích, které uplatňují právní předpisy, jež byly uznány za rovnocenné v oblastech působnosti orgánu pro pojišťovnictví uvedených v čl. 1 odst. 2, jak stanovují mezinárodní dohody, které Unie uzavřela v souladu s článkem 216 SFEU.

2.
     Na základě příslušných ustanovení těchto dohod jsou vypracována opatření uvádějící zejména povahu, rozsah a procedurální aspekty zapojení těchto zemí do práce orgánu pro pojišťovnictví, včetně ustanovení týkajících se finančních příspěvků a zaměstnanců. Tato opatření mohou stanovit zastoupení těchto zemí v radě orgánů dohledu v pozici pozorovatelů, ale musí zajistit, aby se tyto země neúčastnily jednání o jednotlivých finančních institucích, s výjimkou případů přímého zájmu.

KAPITOLA VIII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 62

Přípravná opatření

| -1. | V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením orgánu pro pojišťovnictví pracuje Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) v úzké spolupráci s Komisí na přípravě nahrazení výboru CEIOPS orgánem pro pojišťovnictví. |
| --- | --- |

-1.

V období po vstupu tohoto nařízení v platnost a před zřízením orgánu pro pojišťovnictví pracuje Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) v úzké spolupráci s Komisí na přípravě nahrazení výboru CEIOPS orgánem pro pojišťovnictví.

| 1. | Jakmile bude orgán pro pojišťovnictví zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti orgánu pro pojišťovnictví, dokud orgán pro pojišťovnictví nebude mít dostatečné provozní možnosti ▐.
  K tomuto účelu, dokud rada orgánů dohledu nejmenuje výkonného ředitele podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  Toto období trvá pouze do doby, než bude mít orgán pro pojišťovnictví provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu. |
| --- | --- |

1.

Jakmile bude orgán pro pojišťovnictví zřízen,
  Komise odpovídá za administrativní zřízení a počáteční administrativní zajištění činnosti orgánu pro pojišťovnictví, dokud orgán pro pojišťovnictví nebude mít dostatečné provozní možnosti ▐.

K tomuto účelu, dokud rada orgánů dohledu nejmenuje výkonného ředitele podle článku 36 a dokud tento výkonný ředitel nepřevezme své povinnosti, může Komise dočasně přidělit jednoho úředníka, který plní funkci výkonného ředitele.
  Toto období trvá pouze do doby, než bude mít orgán pro pojišťovnictví provozní možnosti k provádění vlastního rozpočtu.

| 2. | Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví. |
| --- | --- |

2.

Dočasný výkonný ředitel může na základě souhlasu řídící rady schvalovat veškeré platby pokryté prostředky v rámci rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví a uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví.

| 3. | Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady. |
| --- | --- |

3.

Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny pravomoci rady orgánů dohledu a řídící rady.

| 3a. | Orgán pro pojišťovnictví je považován za právního nástupce výboru CEIOPS. Všechna způsobilá aktiva a závazky a probíhající operace výboru CEIOPS mohou být převedeny na orgán pro pojišťovnictví. Nezávislý auditor vypracuje přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasiv výboru CEIOPS. Než dojde k jakémukoli převodu aktiv a pasiv, bude tento přehled podroben auditu a schválen členy výboru CEIOPS a Komisí. |
| --- | --- |

3a.

Orgán pro pojišťovnictví je považován za právního nástupce výboru CEIOPS. Všechna způsobilá aktiva a závazky a probíhající operace výboru CEIOPS mohou být převedeny na orgán pro pojišťovnictví. Nezávislý auditor vypracuje přehled uvádějící konečný zůstatek aktiv a pasiv výboru CEIOPS. Než dojde k jakémukoli převodu aktiv a pasiv, bude tento přehled podroben auditu a schválen členy výboru CEIOPS a Komisí.

Článek 63

Přechodná ustanovení o zaměstnancích

1.   Odchylně od článku 54 jsou všechny pracovní smlouvy
  a dohody o dočasném přidělení
  uzavřené ▐ výborem
  CEIOPS
  nebo jeho sekretariátem a platné v den použitelnosti tohoto nařízení nadále plněny až do uplynutí jejich platnosti. Jejich platnost nelze prodloužit.

2.   Všem zaměstnancům ▐ podle odstavce 1 je nabídnuta možnost uzavřít smlouvy dočasného zaměstnance podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu pro různé platové třídy stanovené v plánu pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví.

Po vstupu tohoto nařízení v platnost provede orgán oprávněný uzavírat smlouvy vnitřní výběrové řízení omezené na zaměstnance
  výboru CEIOPS
  nebo jeho
  sekretariátu podle odstavce 1
  , a to v zájmu zjištění schopností, výkonnosti a bezúhonnosti osob, které mají být zaměstnány.
  Vnitřní výběrové řízení plně zohlední kvalifikaci a zkušenosti prokázané danou osobou při plnění jejích povinností před přijetím do zaměstnání.

3.   V závislosti na druhu a úrovni vykonávaných funkcí je úspěšným žadatelům nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance na dobu odpovídající přinejmenším době, která zbývá podle předchozí smlouvy.

4.   Příslušná vnitrostátní právní úprava související s pracovními smlouvami a ostatní příslušné nástroje se použijí i nadále pro zaměstnance s předchozí smlouvou, kteří se rozhodnou nezažádat o uzavření smlouvy dočasného zaměstnance nebo kterým není nabídnuta smlouva dočasného zaměstnance podle odstavce 2.

Článek 63a

Vnitrostátní ustanovení

Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření pro účinné uplatňování tohoto nařízení.

Článek 64

Změny

Rozhodnutí ▐ č.
  716/2009/ES
  se tímto pozměňuje tak, že
  CEIOPS
  se vyjímá ze seznamu příjemců uvedeného v oddílu B přílohy uvedeného rozhodnutí.

Článek 65

Zrušení

Rozhodnutí Komise 2009/79/ES o zřízení Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním se zrušuje
  s účinkem od 1. ledna 2011
  .

Článek 66

Ustanovení o přezkumu

| -1. | Do ... (53) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi uvedenými v článku 12b, které mohou představovat systémové riziko, a návrhy na vytvoření nového rámce pro řízení finančních krizí, jehož součástí budou rovněž mechanismy financování. |
| --- | --- |

-1.

Do ... (53) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k posílení dohledu nad institucemi uvedenými v článku 12b, které mohou představovat systémové riziko, a návrhy na vytvoření nového rámce pro řízení finančních krizí, jehož součástí budou rovněž mechanismy financování.

| 1. | Do ... (54)

  a každé tři roky poté
  předloží
  Komise
  Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k vytvoření důvěryhodného rámce pro řešení problémů, jehož součástí budou systémy příspěvků odváděných finančními institucemi a určených k omezování systémového rizika, a zveřejní
  souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti orgánu pro pojišťovnictví a postupů stanovených tímto nařízením.
  Tato zpráva mimo jiné zhodnotí:










  a) | sbližování postupů dohledu, jehož dosáhly příslušné orgány; |
| --- | --- | --- |

1.

Do ... (54)

  a každé tři roky poté
  předloží
  Komise
  Evropskému parlamentu a Radě návrhy nezbytné k vytvoření důvěryhodného rámce pro řešení problémů, jehož součástí budou systémy příspěvků odváděných finančními institucemi a určených k omezování systémového rizika, a zveřejní
  souhrnnou zprávu o zkušenostech získaných při provádění činnosti orgánu pro pojišťovnictví a postupů stanovených tímto nařízením.
  Tato zpráva mimo jiné zhodnotí:

a)

sbližování postupů dohledu, jehož dosáhly příslušné orgány;

| b) | fungování kolegií orgánů dohledu; |
| --- | --- |

b)

fungování kolegií orgánů dohledu;

| c) | pokrok dosažený v rámci sbližování při předcházení krizím, jejich řízení a řešení, včetně evropských mechanismů financování; |
| --- | --- |

c)

pokrok dosažený v rámci sbližování při předcházení krizím, jejich řízení a řešení, včetně evropských mechanismů financování;

| d) | zda by zejména s ohledem na pokrok dosažený v oblastech uvedených v písmenu c) měla být posílena úloha orgánu pro pojišťovnictví při dohledu nad finančními institucemi, které představují potenciální systémové riziko, a zda by v souvislosti s těmito institucemi měly být uplatňovány rozšířené pravomoci v oblasti dohledu; |
| --- | --- |

d)

zda by zejména s ohledem na pokrok dosažený v oblastech uvedených v písmenu c) měla být posílena úloha orgánu pro pojišťovnictví při dohledu nad finančními institucemi, které představují potenciální systémové riziko, a zda by v souvislosti s těmito institucemi měly být uplatňovány rozšířené pravomoci v oblasti dohledu;

| e) | uplatňování ochranné doložky zavedené článkem 23. |
| --- | --- |

e)

uplatňování ochranné doložky zavedené článkem 23.

| 1a. | Tato zpráva
  podle odstavce 1 rovněž zhodnotí, zda:










  a) | zda je vhodné přemístit orgány do jediného sídla s cílem zlepšit jejich vzájemnou koordinaci; |
| --- | --- | --- |

1a.

Tato zpráva
  podle odstavce 1 rovněž zhodnotí, zda:

a)

zda je vhodné přemístit orgány do jediného sídla s cílem zlepšit jejich vzájemnou koordinaci;

| b) | je vhodné i nadále vykonávat samostatný dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, cennými papíry a finančními trhy; |
| --- | --- |

b)

je vhodné i nadále vykonávat samostatný dohled nad bankovnictvím, pojišťovnictvím, zaměstnaneckým penzijním pojištěním, cennými papíry a finančními trhy;

| c) | je vhodné sledovat činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit stejný orgán dohledu; |
| --- | --- |

c)

je vhodné sledovat činnost v oblasti obezřetnostního dohledu a obchodní činnosti odděleně, nebo zda by tak měl činit stejný orgán dohledu;

| d) | je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makroúrovní a mikroúrovní a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu; |
| --- | --- |

d)

je vhodné zjednodušit a posílit organizační strukturu ESFS s cílem zvýšit provázanost mezi makroúrovní a mikroúrovní a mezi jednotlivými evropskými orgány dohledu;

| e) | vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji; |
| --- | --- |

e)

vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji;

| f) | se rámec ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou; |
| --- | --- |

f)

se rámec ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou;

| g) | odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejňování jsou odpovídající; |
| --- | --- |

g)

odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejňování jsou odpovídající;

| h) | je sídlo orgánu pro pojišťovnictví vhodné; |
| --- | --- |

h)

je sídlo orgánu pro pojišťovnictví vhodné;

| i) | má být zřízen fond pro stabilitu pojištění na úrovni EU jako nejlepší obrana proti narušení hospodářské soutěže a nejúčinnější způsob, jak řešit selhání přeshraničních institucí. |
| --- | --- |

i)

má být zřízen fond pro stabilitu pojištění na úrovni EU jako nejlepší obrana proti narušení hospodářské soutěže a nejúčinnější způsob, jak řešit selhání přeshraničních institucí.

| 2. | Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

2.

Tato zpráva a případně veškeré doprovodné návrhy se předávají Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 67

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011
  , s výjimkou článku 62 a čl. 63 odst. 1 a 2, které se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost
  .
  Orgán pro pojišťovnictví se zřizuje ke dni použitelnosti tohoto nařízení.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0170/2010).

1

(2)  Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen
  tučně a kurzivou
  ; vypuštění textu je označeno symbolem ▐.

2

tučně a kurzivou

(3)  Stanovisko ze dne 22. ledna 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C , , s. .

4

(5)  Úř. věst. C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Postoj Evropského parlamentu ze dne ...

6

(7)  

  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

12

Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

13

Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

(14)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 23.

14

(15)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 28.

15

(16)  Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 18.

16

(17)  Je třeba upozornit, že směrnice 64/225/EHS, 73/239/EHS, 73/240/EHS, 76/580/EHS, 78/473/EHS, 84/641/EHS, 87/344/EHS, 88/357/EHS, 92/49/EHS, 98/78/ES, 2001/17/ES, 2002/83/ES a 2005/68/ES jsou součástí přepracovaného programu Solventnost II (Pozměněný návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady o životním pojištění o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (přepracování)) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)), tzn. budou zrušeny s účinností od 1. listopadu 2012.

17

(18)  Úř. věst. 56, 4.4.1964, s. 878.

18

(19)  Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3.

19

(20)  Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 20.

20

(21)  Úř. věst. L 189, 13.7.1976, s. 13.

21

(22)  Úř. věst. L 151, 7.6.1978, s. 25.

22

(23)  Úř. věst. L 339, 27.12.1984, s. 21.

23

(24)  Úř. věst. L 185, 4.7.1987, s. 77.

24

(25)  Úř. věst. L 172, 4.7.1988, s. 1.

25

(26)  Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 1.

26

(27)  Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 1.

27

(28)  Úř. věst. L 110, 20.4.2001, s. 28.

28

(29)  Úř. věst. L 345, 19.12.2002, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 9, 15.1.2003, s. 3.

30

(31)  Úř. věst. L 235, 23.9.2003, s. 10.

31

(32)  Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.

32

(33)  

  Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1.

33

Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1.

(34)  

  Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7.

34

Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7.

(35)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

35

(36)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16.

36

(37)  

  Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

37

Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

(38)  

  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

38

Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

(39)  

  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

39

Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(40)  

  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

40

Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(41)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

41

(42)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

42

(43)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

43

(44)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

44

(45)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

45

(46)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

46

(47)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s.8.

47

(48)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

48

(49)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

49

(50)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

50

(51)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

51

(52)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58.

52

(53)  
  Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

53

Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(54)  
  Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení
  .

54

Tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/446 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/446

---

Středa, 7. července 2010Kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a dohled nad politikami odměňování ***I

P7_TA(2010)0274

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2010 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad politikami odměňování (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

2011/C 351 E/40

(Řádný legislativní postup: první čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (KOM(2009)0362),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 47 odst. 2 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0096/2009),

s ohledem na sdělení Komise Parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a článek 53 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 12. listopadu 2009 (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 20. ledna 2010 (2),

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro právní záležitosti (A7-0205/2010),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 291, 1.12.2009, s. 1.

(2)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

Středa, 7. července 2010P7_TC1-COD(2009)0099

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 7. července 2010 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2010/.../EU, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice 2010/76/EU)

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/447 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/447

---

Středa, 7. července 2010Zvláštní úkoly Evropské centrální banky, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika *

P7_TA(2010)0275

Návrh nařízení Rady o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2011/C 351 E/41

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

Návrh byl pozměněn dne 7. července 2010 takto (1):

| ZNĚNÍ NAVRŽENÉ RADOU | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Návrh nařízení


  Bod odůvodnění 1 a (nový) |
| | (1a) | Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy (ve svém usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (2), ze dne 25. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (3), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílé knize (4), ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (5), ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (6), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (7) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (8)). |

ZNĚNÍ NAVRŽENÉ RADOU

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1 a (nový)

(1a)

Již dlouhou dobu před finanční krizí Evropský parlament pravidelně vyzýval k posílení skutečně rovných podmínek pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a současně poukazoval na závažná selhání dohledu Unie nad stále integrovanějšími finančními trhy (ve svém usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu (2), ze dne 25. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii (3), ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílé knize (4), ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (5), ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (6), ze dne 22. dubna 2009 o pozměněném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (7) a ze dne 23. dubna 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (8)).

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 a

| (8a) | Opatření ke
  shromažďování informací
  stanovená v tomto nařízení jsou nezbytná
  pro plnění úkolů ESRB
  a neměla
  by
  mít vliv na právní rámec Evropského statistického systému a
  Evropského systému centrálních bank
  v oblasti statistiky
  .
  Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice ani
  nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou. |
| --- | --- |

(8a)

Opatření ke
  shromažďování informací
  stanovená v tomto nařízení jsou nezbytná
  pro plnění úkolů ESRB
  a neměla
  by
  mít vliv na právní rámec Evropského statistického systému a
  Evropského systému centrálních bank
  v oblasti statistiky
  .
  Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice ani
  nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou.

| (8a) | ECB by měla být pověřena zajišťováním statistické podpory ESRB. Na
  shromažďování
  a zpracovávání
  informací
  stanovené tímto nařízením, jež je nezbytné
  pro plnění úkolů ESRB, by
  se proto měl vztahovat článek 5 statutu
  Evropského systému centrálních bank
  a ECB a
  nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou
   (9)
  .
  Důvěrné statistické informace shromažďované ECB nebo Evropským systémem centrálních bank by tudíž měly být sdíleny s ESRB. |
| --- | --- |

(8a)

ECB by měla být pověřena zajišťováním statistické podpory ESRB. Na
  shromažďování
  a zpracovávání
  informací
  stanovené tímto nařízením, jež je nezbytné
  pro plnění úkolů ESRB, by
  se proto měl vztahovat článek 5 statutu
  Evropského systému centrálních bank
  a ECB a
  nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou
   (9)
  .
  Důvěrné statistické informace shromažďované ECB nebo Evropským systémem centrálních bank by tudíž měly být sdíleny s ESRB.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 a (nový)

1a.
     
  Předsedou ESRB je prezident ECB. Jeho funkční období je shodné s jeho funkčním obdobím jako prezidenta ECB.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 b (nový)

1b.
     
  Prvního místopředsedu volí členové generální rady ECB s přihlédnutím k potřebě vyváženého zastoupení členských států a států, které jsou či nejsou členy eurozóny na stejnou dobu, jako je jeho členství v generální radě. První místopředseda může být zvolen opakovaně.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 c (nový)

1c.
     
  Druhým místopředsedou je předseda Smíšeného výboru evropských orgánů dohledu (Smíšený výbor) zřízeného na základě článku 40 nařízení (EU) č. .../2010 [ESMA], nařízení (EU) č. .../2010 [EIOPA] a nařízení (EU) č. .../2010 [EBA] (dále jen „Smíšený výbor“).

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 d (nový)

1d.
     
  Předseda a první místopředseda před převzetím svého úřadu sdělí Evropskému parlamentu na veřejném slyšení, jakým způsobem hodlají vykonávat své povinnosti podle tohoto nařízení. Druhý místopředseda se zúčastní slyšení před Evropským parlamentem ve své funkci předsedy Smíšeného výboru.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 e (nový)

1e.
     
  Předseda řídí zasedání generální rady a řídícího výboru.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 f (nový)

1f.
     
  Místopředsedové v daném hierarchickém pořadí řídí generální radu a řídící výbor v případě, že se předseda nemůže zasedání účastnit.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 g (nový)

1g.
     
  Pokud nemohou místopředsedové plnit své povinnosti, jsou v souladu s odstavci 1b a 1c zvoleni noví místopředsedové.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Čl. 1 – bod 1 h (nový)

1h.
     
  Předseda zastupuje ESRB navenek.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 i (nový)

1i.
     
  Předseda je každý rok pozván k účasti na slyšení před Evropským parlamentem u příležitosti zveřejnění výroční zprávy ESRB, jež se koná v kontextu, který se liší od měnového dialogu mezi Evropským parlamentem a prezidentem ECB.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 2 – návětí

Evropská centrální banka
  zajistí sekretariát a poskytne tedy analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu pro ESRB.
  Poslání
  sekretariátu,
  jak je definováno
  v čl. 4 odst. 4 nařízení XXXX,
  zahrnuje
  zejména:

ECB
  zajistí sekretariát a poskytne tedy analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu pro ESRB.
  Sekretariát využívá technického poradenství evropských orgánů dohledu a národních centrálních bank a vnitrostátních orgánů dohledu. Zároveň odpovídá za veškeré personální záležitosti. Úkoly
  sekretariátu,
  uvedené
  v čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB],
  zahrnují
  zejména:

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Čl. 2 – písm. e

| e) | podporu činnosti generální rady, řídícího výboru a poradního
  technického
  výboru. |
| --- | --- |

e)

podporu činnosti generální rady, řídícího výboru a poradního
  technického
  výboru.

| e) | podporu činnosti generální rady, řídícího výboru a poradního
  vědeckého
  výboru. |
| --- | --- |

e)

podporu činnosti generální rady, řídícího výboru a poradního
  vědeckého
  výboru.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Čl. 2 – písm. e a (nové)

| ea) | poskytování informací evropským orgánům dohledu dle potřeby. |
| --- | --- |

ea)

poskytování informací evropským orgánům dohledu dle potřeby.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1

1.   ECB zajistí dostatečné lidské a finanční zdroje pro splnění
  svého úkolu, kterým je zajištění
  sekretariátu.

1.   ECB zajistí dostatečné lidské a finanční zdroje pro splnění
  úkolů
  sekretariátu.
  ECB zajistí, aby měl sekretariát vysoce kvalitní personál, který všestranně odráží širokou oblast působnosti ESRB a složení generální rady
  .
  ECB zajistí náležité financování sekretariátu ze svých vlastních zdrojů.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2

2.   Vedoucí sekretariátu je jmenován ECB
  po konzultaci s
  generální
  radou
  ESRB.

2.   Vedoucí sekretariátu je jmenován ECB
  na návrh
  generální
  rady
  ESRB.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 a (nový)

2a.
     
  Všichni členové sekretariátu mají povinnost, a to i po skončení svých funkcí, zachovávat v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB] mlčenlivost o informacích, na které se vztahuje služební tajemství, aby byl splněn účel článku 6 tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2

2.   Vedoucí sekretariátu nebo jeho zástupce je přítomen na zasedáních generální rady, řídícího výboru a poradního
  technického
  výboru ESRB.

2.   Vedoucí sekretariátu nebo jeho zástupce je přítomen na zasedáních generální rady, řídícího výboru a poradního
  vědeckého
  výboru ESRB.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

2a.
     
  Sekretariát může požadovat od evropských orgánů dohledu a v případech uvedených v článku 15 nařízení (EU) č. .../2010 [ESRB] od vnitrostátních orgánů dohledu, národních centrálních bank, jiných orgánů členských států nebo na základě odůvodněné žádosti přímo od finančních institucí informace, a to v jednotlivé, souhrnné nebo obecné podobě, které se vztahují k finančním institucím nebo finančním trhům a jsou relevantní z hlediska úkolů ESRB.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 2 b (nový)

2b.
     
  Informace podle odstavce 2 mohou zahrnovat údaje týkající se Evropského hospodářského prostoru, Unie nebo eurozóny či souhrnné a jednotlivé údaje z jednotlivých států. Údaje týkající se jednotlivých států se shromažďují pouze na základě odůvodněné žádosti. Před vyžádáním údajů sekretariát nejprve zohlední stávající statistiky předkládané, rozšiřované a sestavované jak evropským statistickým systémem, tak ESCB a poté provede konzultaci s příslušným evropským orgánem dohledu, aby byla zajištěna přiměřenost žádosti.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Článek 7

Tři roky po datu uvedeném v článku 8
  Rada na základě zprávy Komise toto nařízení
  posoudí
  a po obdržení stanoviska ECB
  a stanoviska evropských orgánů dohledu
  stanoví, zda
  je třeba toto nařízení přezkoumat
  .

Do ... (10) Evropský parlament a
  Rada
  posoudí
  na základě zprávy Komise toto nařízení a po obdržení stanoviska ECB stanoví, zda
  cíle a organizace ESRB vyžadují přezkum
  .

Tato zpráva zejména posoudí, zda:

| a) | je vhodné zjednodušit a posílit strukturu Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS) za účelem zvýšení soudržnosti mezi makro- a mikroúrovní a mezi evropskými orgány dohledu; |
| --- | --- |

a)

je vhodné zjednodušit a posílit strukturu Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS) za účelem zvýšení soudržnosti mezi makro- a mikroúrovní a mezi evropskými orgány dohledu;

| b) | je vhodné posílit regulační pravomoci evropských orgánů dohledu; |
| --- | --- |

b)

je vhodné posílit regulační pravomoci evropských orgánů dohledu;

| c) | vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji v této oblasti; |
| --- | --- |

c)

vývoj ESFS odpovídá globálnímu vývoji v této oblasti;

| d) | se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou; |
| --- | --- |

d)

se ESFS vyznačuje dostatečnou rozmanitostí a kvalitou;

| e) | odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejňování jsou odpovídající. |
| --- | --- |

e)

odpovědnost a transparentnost ve vztahu k požadavkům na zveřejňování jsou odpovídající.

---

(1)  Věc byla postoupena zpět do výboru v souladu s čl. 57 odst. 2 druhým pododstavcem (A7-0167/2010).

(2)  

  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 453.

(3)  

  Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(4)  
  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. xx.

(5)  

  Úř. věst. C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(6)  

  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(7)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0251.

(8)  
  Přijaté texty, P6_TA(2009)0279.

(9)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(10)  
  Tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

---

Čtvrtek, 8. července 2010

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/453 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/453

---

Čtvrtek, 8. července 2010Dohoda mezi EU a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z EU do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu ***

P7_TA(2010)0279

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z Evropské unie do Spojených států pro účely Programu sledování financování terorismu (11222/1/2010/REV 1 a COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

2011/C 351 E/42

(Postup souhlasu)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (11222/1/2010/REV 1 a COR 1),

s ohledem na znění Dohody mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o zpracovávání a předávání údajů o finančních transakcích z Evropské unie do Spojených států pro účely Programu pro sledování financování terorismu, která tvoří přílohu výše zmíněného návrhu rozhodnutí Rady,

s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o doporučení Komise Radě týkající se zmocnění k zahájení jednání mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o mezinárodní dohodě, kterou se mají Ministerstvu financí Spojených států amerických zpřístupnit údaje o finančních transakcích za účelem předcházení terorismu a financování terorismu a boje proti nim (1),

s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ze dne 22. června 2010 (2),

s ohledem na stanovisko, které dne 25. června 2010 vydala pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 a pracovní skupina pro policii a spravedlnost,

s ohledem na žádost o souhlas, kterou v souladu s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) ve spojení s čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie předložila Rada (C7-0158/2010),

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 8 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0224/2010),

| 1. | souhlasí s uzavřením této dohody; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením této dohody;

| 2. | vyzývá Komisi, aby v souladu s článkem 8 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že na dodržování pravidel týkajících se osobních údajů musí dohlížet „nezávislý orgán“, Evropskému parlamentu a Radě co nejdříve předložila seznam tří kandidátů, kteří by mohli plnit úlohu nezávislé osoby uvedenou v čl. 12 odst. 1 této dohody; upozorňuje na to, že uplatňovat by se měl mutatis mutandis stejný postup jako v případě jmenování evropského inspektora ochrany osobních údajů Evropským parlamentem a Radou, kdy se postupuje podle nařízení (ES) č. 45/2001 (3), jež provádí článek 286 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby v souladu s článkem 8 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že na dodržování pravidel týkajících se osobních údajů musí dohlížet „nezávislý orgán“, Evropskému parlamentu a Radě co nejdříve předložila seznam tří kandidátů, kteří by mohli plnit úlohu nezávislé osoby uvedenou v čl. 12 odst. 1 této dohody; upozorňuje na to, že uplatňovat by se měl mutatis mutandis stejný postup jako v případě jmenování evropského inspektora ochrany osobních údajů Evropským parlamentem a Radou, kdy se postupuje podle nařízení (ES) č. 45/2001 (3), jež provádí článek 286 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě Spojených států amerických; dále pověřuje svého předsedu, aby zahájil meziparlamentní dialog s předsedkyní Sněmovny reprezentantů Spojených států amerických a předsedou pro tempore Senátu Spojených států amerických ohledně budoucí rámcové dohody o ochraně údajů mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě Spojených států amerických; dále pověřuje svého předsedu, aby zahájil meziparlamentní dialog s předsedkyní Sněmovny reprezentantů Spojených států amerických a předsedou pro tempore Senátu Spojených států amerických ohledně budoucí rámcové dohody o ochraně údajů mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2010)0143.

(2)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.).

---

| 2.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 351/454 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 351/454

---

Čtvrtek, 8. července 2010Evropská služba pro vnější činnost *

P7_TA(2010)0280

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2010 o návrhu rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

2011/C 351 E/43

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (08029/2010),

s ohledem na prohlášení o základní organizaci ústřední správy Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), které vysoký představitel učinil na plenárním zasedání Parlamentu dne 8. července 2010,

s ohledem na prohlášení vysokého představitele o politické odpovědnosti,

s ohledem na čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0090/2010),

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0228/2010),

| 1. | schvaluje návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku v pozměněném znění; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku v pozměněném znění;

| 2. | je odhodlán posílit v souladu s požadavky Smlouvy svou spolupráci s národními parlamenty členských států v oblasti vnější činnosti Unie, a zejména SZBP a SBOP; |
| --- | --- |

2.

je odhodlán posílit v souladu s požadavky Smlouvy svou spolupráci s národními parlamenty členských států v oblasti vnější činnosti Unie, a zejména SZBP a SBOP;

| 3. | je toho názoru, že by změny finančního nařízení měly navíc ke stávajícímu rozhodnutí Rady dále upřesnit úlohu Komise, co se týče přenesení pravomocí na vedoucí delegací za účelem plnění provozních položek, a zejména zajistit, aby Komise prováděla veškerá nezbytná opatření, jež zaručí, že přenesení pravomocí neovlivní proces udělování absolutoria; |
| --- | --- |

3.

je toho názoru, že by změny finančního nařízení měly navíc ke stávajícímu rozhodnutí Rady dále upřesnit úlohu Komise, co se týče přenesení pravomocí na vedoucí delegací za účelem plnění provozních položek, a zejména zajistit, aby Komise prováděla veškerá nezbytná opatření, jež zaručí, že přenesení pravomocí neovlivní proces udělování absolutoria;

| 4. | vyzývá Komisi, aby do svého komplexního pracovního dokumentu o výdajích souvisejících s vnější činností EU, jehož návrh má být vypracován společně s návrhem rozpočtu EU, zahrnula podrobnosti, jež se budou mimo jiné týkat plánů pracovních míst delegací Unie i výdajů v oblasti vnější činnosti rozepsaných podle země a zastoupení; upozorňuje, že má v úmyslu finanční nařízení odpovídajícím způsobem změnit; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby do svého komplexního pracovního dokumentu o výdajích souvisejících s vnější činností EU, jehož návrh má být vypracován společně s návrhem rozpočtu EU, zahrnula podrobnosti, jež se budou mimo jiné týkat plánů pracovních míst delegací Unie i výdajů v oblasti vnější činnosti rozepsaných podle země a zastoupení; upozorňuje, že má v úmyslu finanční nařízení odpovídajícím způsobem změnit;

| 5. | opakuje, že dojde-li ke sporu ve věci pokynů Komise udělených vedoucím delegací EU, kteří podle čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie spadají pod vedení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, či dojde-li k neshodě mezi vysokým představitelem a komisaři odpovědnými za vytvoření programů pro příslušné nástroje vnější pomoci, je přijetí konečného rozhodnutí na sboru komisařů; |
| --- | --- |

5.

opakuje, že dojde-li ke sporu ve věci pokynů Komise udělených vedoucím delegací EU, kteří podle čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie spadají pod vedení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, či dojde-li k neshodě mezi vysokým představitelem a komisaři odpovědnými za vytvoření programů pro příslušné nástroje vnější pomoci, je přijetí konečného rozhodnutí na sboru komisařů;

| 6. | naléhavě vyzývá vysokého představitele, aby zajistila, aby ustanovení článku 6 rozhodnutí Rady, na jejichž základě musí být nejméně 60 % zaměstnanců ESVČ na úrovni AD stálými zaměstnanci EU, platila pro všechny úrovně zaměstnanců ESVČ; |
| --- | --- |

6.

naléhavě vyzývá vysokého představitele, aby zajistila, aby ustanovení článku 6 rozhodnutí Rady, na jejichž základě musí být nejméně 60 % zaměstnanců ESVČ na úrovni AD stálými zaměstnanci EU, platila pro všechny úrovně zaměstnanců ESVČ;

| 7. | je toho názoru, že by zvláštní dodatečná opatření předpokládaná v čl. 6 odst. 6 rozhodnutí Rady k posílení zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení mužů a žen měla, co se týče zeměpisné rovnováhy, zahrnovat obdobná opatření jako ta, která jsou stanovena v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 401/2004 (1); |
| --- | --- |

7.

je toho názoru, že by zvláštní dodatečná opatření předpokládaná v čl. 6 odst. 6 rozhodnutí Rady k posílení zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení mužů a žen měla, co se týče zeměpisné rovnováhy, zahrnovat obdobná opatření jako ta, která jsou stanovena v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 401/2004 (1);

| 8. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 9. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu změnit návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu změnit návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komisi. |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komisi.

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 401/2004 ze dne 23. února 2004, kterým se při příležitosti přistoupení Kypru, České republiky, Estonska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství (Úř. věst. L 67, 5.3.2004, s. 1).

---

Čtvrtek, 8. července 2010P7_TC1-NLE(2010)0816

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 8. července 2010 k přijetí rozhodnutí Rady o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 27 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) (1),

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),

s ohledem na souhlas Komise (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“), funkčně nezávislé instituce Unie pod vedením vysokého představitele zřízené podle čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“) ve znění Lisabonské smlouvy.
  Toto rozhodnutí a zejména odkaz na pojem „vysoký představitel“ budou vykládány v souladu s jednotlivými úkoly vysokého představitele podle článku 18 SEU
  . |
| --- | --- |

(1)

Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“), funkčně nezávislé instituce Unie pod vedením vysokého představitele zřízené podle čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“) ve znění Lisabonské smlouvy.
  Toto rozhodnutí a zejména odkaz na pojem „vysoký představitel“ budou vykládány v souladu s jednotlivými úkoly vysokého představitele podle článku 18 SEU
  .

| (2) | V souladu s čl. 21 odst. 3 druhým pododstavcem SEU bude Unie dbát na soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti a mezi těmito oblastmi a svými ostatními politikami. Rada a Komise, jimž bude nápomocen vysoký představitel, budou tuto soudržnost zajišťovat a za tímto účelem spolupracovat. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 21 odst. 3 druhým pododstavcem SEU bude Unie dbát na soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti a mezi těmito oblastmi a svými ostatními politikami. Rada a Komise, jimž bude nápomocen vysoký představitel, budou tuto soudržnost zajišťovat a za tímto účelem spolupracovat.

| (3) | ESVČ bude vysokému představiteli
  , který je zároveň místopředsedou Komise a předsedou Rady pro zahraniční věci,
  poskytovat podporu při plnění jeho pověření k vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) Evropské unie a k zajišťování soudržnosti vnější činnosti EU
  , jak je uvedeno zejména v článcích 18 a 27 SEU
  . ESVČ bude podporovat vysokého představitele při jeho působení coby předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady. ESVČ bude vysokého představitele rovněž podporovat při jeho působení coby místopředsedy Komise zodpovědného za úkoly, které Komisi přísluší v oblasti vnějších vztahů, a za koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise. |
| --- | --- |

(3)

ESVČ bude vysokému představiteli
  , který je zároveň místopředsedou Komise a předsedou Rady pro zahraniční věci,
  poskytovat podporu při plnění jeho pověření k vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) Evropské unie a k zajišťování soudržnosti vnější činnosti EU
  , jak je uvedeno zejména v článcích 18 a 27 SEU
  . ESVČ bude podporovat vysokého představitele při jeho působení coby předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady. ESVČ bude vysokého představitele rovněž podporovat při jeho působení coby místopředsedy Komise zodpovědného za úkoly, které Komisi přísluší v oblasti vnějších vztahů, a za koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.

| (4) | ESVČ by měla v rámci svého příspěvku k programům vnější spolupráce EU usilovat o zajištění toho, aby tyto programy odpovídaly cílům vnější činnosti podle článku 21 SEU a zejména odst. 2 písm. d) uvedeného článku a aby dodržovaly cíle rozvojové politiky EU v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. V této souvislosti by ESVČ měla rovněž prosazovat plnění cílů Evropského konsensu o rozvoji a Evropského konsensu o humanitární pomoci. |
| --- | --- |

(4)

ESVČ by měla v rámci svého příspěvku k programům vnější spolupráce EU usilovat o zajištění toho, aby tyto programy odpovídaly cílům vnější činnosti podle článku 21 SEU a zejména odst. 2 písm. d) uvedeného článku a aby dodržovaly cíle rozvojové politiky EU v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. V této souvislosti by ESVČ měla rovněž prosazovat plnění cílů Evropského konsensu o rozvoji a Evropského konsensu o humanitární pomoci.

| (5) | Jak vyplývá z Lisabonské smlouvy, ESVČ musí být provozuschopná co nejdříve po vstupu této smlouvy v platnost, aby bylo možné provádět její ustanovení. |
| --- | --- |

(5)

Jak vyplývá z Lisabonské smlouvy, ESVČ musí být provozuschopná co nejdříve po vstupu této smlouvy v platnost, aby bylo možné provádět její ustanovení.

| (6) | Evropský parlament bude plně zastávat svou úlohu v oblasti vnější činnosti Unie, včetně svých funkcí politické kontroly, jak stanoví čl. 14 odst. 1 SEU, jakož i v legislativních a rozpočtových záležitostech, jak je stanoveno ve Smlouvách. V souladu s článkem 36 SEU bude vysoký představitel také pravidelně konzultovat Evropský parlament ohledně hlavních hledisek a základních voleb SZBP a zajistí, aby názory Evropského parlamentu byly náležitě brány v úvahu. ESVČ bude vysokému představiteli v tomto ohledu nápomocna.
  Měla by být přijata zvláštní opatření v souvislosti s přístupem členů Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a informacím v oblasti SZBP. Do přijetí těchto opatření se uplatní stávající ustanovení interinstitucionální dohody z roku 2002 o utajovaných dokumentech a informacích v oblasti EBOP. |
| --- | --- |

(6)

Evropský parlament bude plně zastávat svou úlohu v oblasti vnější činnosti Unie, včetně svých funkcí politické kontroly, jak stanoví čl. 14 odst. 1 SEU, jakož i v legislativních a rozpočtových záležitostech, jak je stanoveno ve Smlouvách. V souladu s článkem 36 SEU bude vysoký představitel také pravidelně konzultovat Evropský parlament ohledně hlavních hledisek a základních voleb SZBP a zajistí, aby názory Evropského parlamentu byly náležitě brány v úvahu. ESVČ bude vysokému představiteli v tomto ohledu nápomocna.
  Měla by být přijata zvláštní opatření v souvislosti s přístupem členů Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a informacím v oblasti SZBP. Do přijetí těchto opatření se uplatní stávající ustanovení interinstitucionální dohody z roku 2002 o utajovaných dokumentech a informacích v oblasti EBOP.

| (7) | Pokud jde o Evropskou obrannou agenturu, Satelitní středisko EU, Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti a Evropskou bezpečnostní a obrannou školu, vysoký představitel nebo jeho zástupce by měl plnit povinnosti stanovené v příslušných zřizovacích aktech těchto subjektů. ESVČ by měla těmto subjektům poskytovat podporu, která je v současnosti zajišťována generálním sekretariátem Rady. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o Evropskou obrannou agenturu, Satelitní středisko EU, Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti a Evropskou bezpečnostní a obrannou školu, vysoký představitel nebo jeho zástupce by měl plnit povinnosti stanovené v příslušných zřizovacích aktech těchto subjektů. ESVČ by měla těmto subjektům poskytovat podporu, která je v současnosti zajišťována generálním sekretariátem Rady.

| (8) | Je třeba přijmout ustanovení týkající se personálu ESVČ a jeho náboru
  , pokud jsou nezbytná pro stanovení organizace a fungování ESVČ. Zároveň je třeba v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie přijmout nezbytné změny služebního řádu úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie, aniž je dotčen článek 298 Smlouvy o fungování Evropské unie
  . Pokud jde o záležitosti týkající se jejího personálu, ESVČ by měla být chápána jako orgán ve smyslu služebního řádu. ▐ Vysoký představitel bude zastávat funkci orgánu oprávněného ke jmenování, a to jak v případě úředníků, na něž se vztahuje služební řád, tak i zaměstnanců, pro něž platí
  pracovní řád ostatních zaměstnanců
  . Počet úředníků a zaměstnanců ESVČ bude každý rok stanoven v rámci rozpočtového procesu a bude zohledněn v plánu pracovních míst. |
| --- | --- |

(8)

Je třeba přijmout ustanovení týkající se personálu ESVČ a jeho náboru
  , pokud jsou nezbytná pro stanovení organizace a fungování ESVČ. Zároveň je třeba v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie přijmout nezbytné změny služebního řádu úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie, aniž je dotčen článek 298 Smlouvy o fungování Evropské unie
  . Pokud jde o záležitosti týkající se jejího personálu, ESVČ by měla být chápána jako orgán ve smyslu služebního řádu. ▐ Vysoký představitel bude zastávat funkci orgánu oprávněného ke jmenování, a to jak v případě úředníků, na něž se vztahuje služební řád, tak i zaměstnanců, pro něž platí
  pracovní řád ostatních zaměstnanců
  . Počet úředníků a zaměstnanců ESVČ bude každý rok stanoven v rámci rozpočtového procesu a bude zohledněn v plánu pracovních míst.

| (9) | Členové personálu ESVČ budou plnit své povinnosti a jednat výhradně v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(9)

Členové personálu ESVČ budou plnit své povinnosti a jednat výhradně v zájmu Unie.

| (10) | Nábor personálu bude probíhat na základě kvalit a při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a rovnovážného zastoupení žen a mužů. Mezi personálem ESVČ by měli být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum stanovený na rok 2013 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy. |
| --- | --- |

(10)

Nábor personálu bude probíhat na základě kvalit a při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a rovnovážného zastoupení žen a mužů. Mezi personálem ESVČ by měli být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum stanovený na rok 2013 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.

| (11) | V souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU budou ESVČ tvořit úředníci generálního sekretariátu Rady, úředníci Komise, jakož i personál pocházející z diplomatických služeb členských států. Za tímto účelem se příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise převedou pod ESVČ, a to spolu s úředníky a dočasnými zaměstnanci, kteří zastávají pozice v těchto odděleních nebo v souvislosti s těmito funkcemi. Do 1. července 2013 bude ESVČ provádět nábor personálu výhradně z řad úředníků generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i personálu pocházejícího z diplomatických služeb členských států. Po tomto datu by měli mít možnost ucházet se o volné pozice v ESVČ všichni úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU budou ESVČ tvořit úředníci generálního sekretariátu Rady, úředníci Komise, jakož i personál pocházející z diplomatických služeb členských států. Za tímto účelem se příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise převedou pod ESVČ, a to spolu s úředníky a dočasnými zaměstnanci, kteří zastávají pozice v těchto odděleních nebo v souvislosti s těmito funkcemi. Do 1. července 2013 bude ESVČ provádět nábor personálu výhradně z řad úředníků generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i personálu pocházejícího z diplomatických služeb členských států. Po tomto datu by měli mít možnost ucházet se o volné pozice v ESVČ všichni úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie.

| (12) | ESVČ může ve zvláštních případech využít specializovaných vyslaných národních odborníků, jejichž vedení bude zajišťovat vysoký představitel. Místa vyslaných národních odborníků na pozicích v ESVČ nebudou započítávána do jedné třetiny míst, která by měla být zastávána personálem z členských států poté, co ESVČ dosáhne plného početního stavu. Jejich převedení při zřizování ESVČ nebude automatický a bude proveden se souhlasem orgánů jejich členského státu původu. Okamžikem skončení platnosti smlouvy vyslaného národního odborníka převedeného pod ESVČ podle čl. 7 se daná funkce změní na pracovní místo pro dočasného zaměstnance v případech, kdy funkce vykonávaná vyslaným národním odborníkem odpovídá funkci běžně vykonávané personálem funkční skupiny AD, je-li nezbytné pracovní místo k dispozici v plánu pracovních míst. |
| --- | --- |

(12)

ESVČ může ve zvláštních případech využít specializovaných vyslaných národních odborníků, jejichž vedení bude zajišťovat vysoký představitel. Místa vyslaných národních odborníků na pozicích v ESVČ nebudou započítávána do jedné třetiny míst, která by měla být zastávána personálem z členských států poté, co ESVČ dosáhne plného početního stavu. Jejich převedení při zřizování ESVČ nebude automatický a bude proveden se souhlasem orgánů jejich členského státu původu. Okamžikem skončení platnosti smlouvy vyslaného národního odborníka převedeného pod ESVČ podle čl. 7 se daná funkce změní na pracovní místo pro dočasného zaměstnance v případech, kdy funkce vykonávaná vyslaným národním odborníkem odpovídá funkci běžně vykonávané personálem funkční skupiny AD, je-li nezbytné pracovní místo k dispozici v plánu pracovních míst.

| (13) | Komise a ESVČ se dohodnou na podmínkách vydávání pokynů Komise delegacím. Tyto podmínky by měly zejména stanovit, že vydá-li Komise delegaci pokyn, poskytne současně jeho kopii vedoucímu delegace a ústředí ESVČ. |
| --- | --- |

(13)

Komise a ESVČ se dohodnou na podmínkách vydávání pokynů Komise delegacím. Tyto podmínky by měly zejména stanovit, že vydá-li Komise delegaci pokyn, poskytne současně jeho kopii vedoucímu delegace a ústředí ESVČ.

| (14) | Finanční nařízení by mělo být upraveno tak
  , aby ESVČ byla uvedena v jeho článku 1
  a v rozpočtu Unie jí byl vyhrazen zvláštní oddíl.
  V souladu s platnými pravidly bude, stejně jako v případě jiných orgánů, část výroční zprávy Účetního dvora vyhrazena i ESVČ, která na zprávu vždy vypracuje odpověď.
  Na ESVČ se budou vztahovat postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319
  Smlouvy o fungování Evropské unie
  a v článcích 145 až 147 finančního nařízení.
  ESVČ poskytne Evropskému parlamentu veškerou podporu nezbytnou k výkonu pravomoci, kterou Evropský parlament disponuje coby orgán udělující absolutorium. Za plnění provozního rozpočtu bude v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovědná Komise. Rozhodnutí mající finanční dopad budou zejména v souladu s povinnostmi stanovenými v hlavě IV finančního nařízení, zvláště v článku 75 o výdajových operacích a v článcích 64 až 68 o odpovědnosti účastníků finančních operací. |
| --- | --- |

(14)

Finanční nařízení by mělo být upraveno tak
  , aby ESVČ byla uvedena v jeho článku 1
  a v rozpočtu Unie jí byl vyhrazen zvláštní oddíl.
  V souladu s platnými pravidly bude, stejně jako v případě jiných orgánů, část výroční zprávy Účetního dvora vyhrazena i ESVČ, která na zprávu vždy vypracuje odpověď.
  Na ESVČ se budou vztahovat postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319
  Smlouvy o fungování Evropské unie
  a v článcích 145 až 147 finančního nařízení.
  ESVČ poskytne Evropskému parlamentu veškerou podporu nezbytnou k výkonu pravomoci, kterou Evropský parlament disponuje coby orgán udělující absolutorium. Za plnění provozního rozpočtu bude v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování Evropské unie odpovědná Komise. Rozhodnutí mající finanční dopad budou zejména v souladu s povinnostmi stanovenými v hlavě IV finančního nařízení, zvláště v článku 75 o výdajových operacích a v článcích 64 až 68 o odpovědnosti účastníků finančních operací.

| (15) | Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita. Za tímto účelem se budou muset uplatnit přechodná opatření a postupně se budovat kapacita. Je třeba zabránit zbytečnému zdvojování úkolů, funkcí a zdrojů s dalšími strukturami. Měly by se využít všechny příležitosti k racionalizaci. Rovněž bude zapotřebí řady dalších míst pro dočasné zaměstnance ze členských států, přičemž tato místa musí být financována v souladu se stávajícím víceletým rámcem. |
| --- | --- |

(15)

Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita. Za tímto účelem se budou muset uplatnit přechodná opatření a postupně se budovat kapacita. Je třeba zabránit zbytečnému zdvojování úkolů, funkcí a zdrojů s dalšími strukturami. Měly by se využít všechny příležitosti k racionalizaci. Rovněž bude zapotřebí řady dalších míst pro dočasné zaměstnance ze členských států, přičemž tato místa musí být financována v souladu se stávajícím víceletým rámcem.

| (16) | Pro činnosti ESVČ a její personál by měla být stanovena pravidla v oblasti bezpečnosti, ochrany utajovaných informací a transparentnosti. |
| --- | --- |

(16)

Pro činnosti ESVČ a její personál by měla být stanovena pravidla v oblasti bezpečnosti, ochrany utajovaných informací a transparentnosti.

| (17) | Připomíná se, že se na ESVČ, její úředníky a ostatní zaměstnance, kterých se týká služební řád nebo pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie, vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Unie. |
| --- | --- |

(17)

Připomíná se, že se na ESVČ, její úředníky a ostatní zaměstnance, kterých se týká služební řád nebo pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie, vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Unie.

| (18) | Evropská unie a Evropské společenství pro atomovou energii mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů a umožnit delegacím Unie zastupování Evropského společenství pro atomovou energii ve třetích zemích a mezinárodních organizacích. |
| --- | --- |

(18)

Evropská unie a Evropské společenství pro atomovou energii mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů a umožnit delegacím Unie zastupování Evropského společenství pro atomovou energii ve třetích zemích a mezinárodních organizacích.

| (19) | Vysoký představitel by měl do konce první poloviny roku 2013 provést přezkum fungování a organizace ESVČ, jenž bude případně doplněn o návrhy na revizi tohoto
  rozhodnutí.
  Tato revize
  by měla být
  přijata nejpozději
  na počátku roku 2014. |
| --- | --- |

(19)

Vysoký představitel by měl do konce první poloviny roku 2013 provést přezkum fungování a organizace ESVČ, jenž bude případně doplněn o návrhy na revizi tohoto
  rozhodnutí.
  Tato revize
  by měla být
  přijata nejpozději
  na počátku roku 2014.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Povaha a oblasti působnosti

1.   Tímto rozhodnutím se stanoví organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“).

2.   ESVČ, jejíž sídlo se nachází v Bruselu, je funkčně nezávislou institucí Evropské unie, oddělenou od Komise a generálního sekretariátu Rady, jež má právní způsobilost nezbytnou pro plnění svých úkolů a dosahování stanovených cílů.

3.   ESVČ je pod vedením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

4.   ESVČ sestává z ústředí a delegací Unie ve třetích zemích a při mezinárodních organizacích.

Článek 2

Úkoly

1.   ESVČ poskytuje vysokému představiteli podporu
  při plnění jeho pověření, jež vyplývají zejména z článků 18 a 27 Smlouvy o EU
  :

| — | při plnění jeho pověření vést společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „SZBP“) Evropské unie
  , včetně společné bezpečnostní a obranné politiky („SBOP“), přispívat svými návrhy k vytváření této politiky, kterou provádí jako zmocněnec Rady,
  a zajišťovat soudržnost vnější činnosti EU; |
| --- | --- |

—

při plnění jeho pověření vést společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „SZBP“) Evropské unie
  , včetně společné bezpečnostní a obranné politiky („SBOP“), přispívat svými návrhy k vytváření této politiky, kterou provádí jako zmocněnec Rady,
  a zajišťovat soudržnost vnější činnosti EU;

| — | při jeho působení coby předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady; |
| --- | --- |

—

při jeho působení coby předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady;

| — | při jeho působení coby místopředsedy Komise zodpovědného za úkoly, které Komisi přísluší v oblasti vnějších vztahů, a za koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise. |
| --- | --- |

—

při jeho působení coby místopředsedy Komise zodpovědného za úkoly, které Komisi přísluší v oblasti vnějších vztahů, a za koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.

2.   ESVČ je nápomocna
  předsedovi Evropské rady,
  předsedovi Komise
  a
  Komisi
  při výkonu jejich příslušných funkcí v oblasti vnějších vztahů.

Článek 3

Spolupráce

1.   ESVČ
  podporuje diplomatické služby členských států a
  spolupracuje
  s nimi, jakož i
  s generálním sekretariátem Rady a útvary Komise ▐, a to s cílem zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi vnější činnosti Unie a mezi těmito oblastmi a dalšími politikami Unie.

2.   ESVČ a útvary Komise
  při výkonu svých příslušných funkcí
  vzájemně konzultují veškeré otázky související s vnější činností Unie
  , s výjimkou záležitostí v rámci SBOP
  . ESVČ se účastní přípravných prací a postupů souvisejících s akty, jež Komise v této oblasti připravuje. Tento odstavec se použije v souladu s hlavou V kapitolou 1 SEU a s článkem 205 Smlouvy o fungování Evropské unie.

3.   ESVČ může s příslušnými útvary Komise, generálním sekretariátem Rady nebo jinými úřady nebo interinstitucionálními subjekty Evropské unie uzavírat ujednání o poskytování služeb.

4.   ESVČ poskytuje ostatním orgánům a institucím Unie
  , zejména Evropskému parlamentu, příslušnou podporu a vhodným způsobem s nimi spolupracuje. Rovněž může využívat podpory těchto orgánů a institucí, ve vhodných případech včetně agentur, a spolupráce s nimi. Interní auditor ESVČ bude spolupracovat s interním auditorem Komise, aby byla zajištěna soudržnost politiky auditu, a to se zvláštním zřetelem k odpovědnosti Komise za provozní výdaje. Dále bude ESVČ v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 spolupracovat s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Zejména pak v souladu s požadavkem stanoveným v tomto nařízení urychleně přijme rozhodnutí o podmínkách vedení vnitřního vyšetřování. Jak je v uvedeném nařízení stanoveno, v souladu s vnitrostátními předpisy členské státy a orgány poskytují zaměstnancům OLAF při plnění jejich úkolů nezbytnou pomoc.

Článek 4

Ústředí

1.   ESVČ řídí
  výkonný
  generální tajemník jednající pod vedením vysokého představitele.
  Výkonný
  generální tajemník přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného chodu ESVČ, a to včetně jejího administrativního a rozpočtového řízení.
  Generální tajemník
  zajišťuje účinnou koordinaci mezi jednotlivými odděleními ústředí, jakož i ve vztahu k delegacím Unie.

2.   
  Výkonnému
  generálnímu tajemníkovi jsou nápomocni dva náměstci generálního tajemníka.

3.   Ústředí ESVČ se člení na generální ředitelství. K těm
  zejména
  patří:

| — | několik generálních ředitelství zahrnujících zeměpisné sekce, jež pokrývají všechny země a regiony světa, a také mnohostranné a tematické sekce. Tato oddělení v případě potřeby koordinují svou činnost s příslušnými útvary Komise a s generálním sekretariátem Rady; |
| --- | --- |

—

několik generálních ředitelství zahrnujících zeměpisné sekce, jež pokrývají všechny země a regiony světa, a také mnohostranné a tematické sekce. Tato oddělení v případě potřeby koordinují svou činnost s příslušnými útvary Komise a s generálním sekretariátem Rady;

| — | generální ředitelství pro otázky administrativy, personálu, rozpočtu, bezpečnosti a komunikačních a informačních systémů
  , které svou činnost vykonává v rámci struktury ESVČ řízené výkonným generálním tajemníkem; Vysoký představitel v souladu s běžnými náborovými postupy jmenuje generálního ředitele pro rozpočet a administrativu, který vykonává svou činnost pod vedením vysokého představitele. Vysokému představiteli je odpovědný z řízení administrativy a vnitřního rozpočtu ESVČ. Dodržuje stejné rozpočtové linie a správní pravidla jako ta, jež se uplatní v části oddílu III rozpočtu EU spadající do okruhu 5 víceletého finančního rámce; |
| --- | --- |

—

generální ředitelství pro otázky administrativy, personálu, rozpočtu, bezpečnosti a komunikačních a informačních systémů
  , které svou činnost vykonává v rámci struktury ESVČ řízené výkonným generálním tajemníkem; Vysoký představitel v souladu s běžnými náborovými postupy jmenuje generálního ředitele pro rozpočet a administrativu, který vykonává svou činnost pod vedením vysokého představitele. Vysokému představiteli je odpovědný z řízení administrativy a vnitřního rozpočtu ESVČ. Dodržuje stejné rozpočtové linie a správní pravidla jako ta, jež se uplatní v části oddílu III rozpočtu EU spadající do okruhu 5 víceletého finančního rámce;

| — | ředitelství pro řešení krizí a pro plánování, útvar schopnosti civilního plánování a provádění, Vojenský štáb Evropské unie a Situační středisko Evropské unie, pod přímým vedením a v rámci zodpovědnosti vysokého představitele, jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy vysokému představiteli
  nápomocny při vedení SZBP Unie, přičemž v souladu s článkem 40 SEU dbají ostatních pravomocí Unie. |
| --- | --- |

—

ředitelství pro řešení krizí a pro plánování, útvar schopnosti civilního plánování a provádění, Vojenský štáb Evropské unie a Situační středisko Evropské unie, pod přímým vedením a v rámci zodpovědnosti vysokého představitele, jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy vysokému představiteli
  nápomocny při vedení SZBP Unie, přičemž v souladu s článkem 40 SEU dbají ostatních pravomocí Unie.

Přitom musí být respektována specifika uvedených struktur, jakož i zvláštní povaha jejich úkolů, náboru a postavení jejich personálu.

Mezi všemi strukturami ESVČ musí být zajištěna plná koordinace.

Ústředí zahrnuje rovněž:

| — | oddělení pro plánování strategických politik; |
| --- | --- |

—

oddělení pro plánování strategických politik;

| — | právní oddělení pod ▐ správním vedením
  výkonného
  generálního tajemníka, které úzce spolupracuje s právními službami Rady a Komise; |
| --- | --- |

—

právní oddělení pod ▐ správním vedením
  výkonného
  generálního tajemníka, které úzce spolupracuje s právními službami Rady a Komise;

| — | oddělení pověřená interinstitucionálními vztahy, informováním a veřejnou diplomacií, vnitřním auditem a inspekcí a ochranou osobních údajů. |
| --- | --- |

—

oddělení pověřená interinstitucionálními vztahy, informováním a veřejnou diplomacií, vnitřním auditem a inspekcí a ochranou osobních údajů.

4.   Vysoký představitel určí ▐ předsedy přípravných orgánů Rady, jimž předsedá zástupce vysokého představitele, včetně předsedy Politického a bezpečnostního výboru
  v souladu s pokyny uvedenými v příloze II rozhodnutí Rady ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady (2009/908/EU) (3).

5.   V případě potřeby poskytují generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise podporu ESVČ a vysokému představiteli. Za tímto účelem mohou ESVČ, generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise uzavírat ujednání o poskytování služeb.

Článek 5

Delegace Unie

1.   Rozhodnutí o otevření
  nebo uzavření
  delegace přijímá vysoký představitel po dohodě s Radou a Komisí.

2.   Každá delegace Unie je
  pod vedením
  vedoucího delegace.

Vedoucí delegace je nadřízeným všech členů personálu delegace, a to bez ohledu na jejich postavení, a řídí veškerou činnost delegace. Odpovídá vysokému představiteli za celkový chod delegace a za zajištění koordinace všech činností Unie.

Personál delegací zahrnuje pracovníky ESVČ a také pracovníky Komise, pokud je to vhodné z hlediska provádění rozpočtu Unie a jejích politik, jež nespadají do pravomoci ESVČ.

3.   Vedoucí delegace přijímá od vysokého představitele a ESVČ pokyny a odpovídá za jejich provedení.

V oblastech, v nichž Komise vykonává pravomoci, které jí byly svěřeny Smlouvami, může Komise
  v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , rovněž vydávat pokyny pro delegace, přičemž jejich provedení spadá do rámce celkové odpovědnosti vedoucího delegace.

4.   Byl-li k tomu zmocněn Komisí, rozhoduje vedoucí delegace v souladu s finančním nařízením o využití provozních finančních prostředků souvisejících s projekty EU v příslušné třetí zemi.

5.   Provoz každé delegace je pravidelně vyhodnocován generálním tajemníkem ESVČ; součástí hodnocení jsou finanční a správní audity. Generální tajemník ESVČ může pro tento účel požádat, aby mu byla nápomocna příslušná oddělení Komise.
  Nad rámec vnitřních opatření ESVČ vykonává v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 své pravomoci i OLAF, a to zejména přijímáním opatření proti podvodům.

6.   Vysoký představitel uzavře s hostitelskou zemí, mezinárodní organizací nebo příslušnou třetí zemí nezbytná ujednání. Vysoký představitel přijme zejména opatření nezbytná k zajištění toho, aby hostitelské státy poskytly pro delegace Unie, jejich pracovníky a jejich majetek stejné výsady a imunity jako ty, jež jsou uvedeny ve Vídeňské úmluvě o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961.

7.   Delegace Unie mají v rámci kontaktů s mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, u nichž jsou
  delegace
  pověřeny, oprávnění provádět úkony na žádost jiných orgánů, zejména ▐ Evropského parlamentu.

8.   Vedoucí delegace má pravomoc zastupovat EU v zemi, v níž je delegace
  pověřena
  , a to zejména při uzavírání smluv a účasti v soudních řízeních.

9.   Delegace Unie úzce spolupracují
  a sdílejí informace
  s diplomatickými službami členských států.

10.   
  V souladu s čl. 35 třetím pododstavcem Smlouvy o EU a
  na žádost členských států poskytují delegace Unie členským státům podporu v jejich diplomatických stycích a při poskytování konzulární ochrany občanům Unie ve třetích zemích.

Článek 6

Personál

1.
     
  Ustanovení tohoto článku s výjimkou odstavce 2 se uplatní, aniž je dotčen služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto společenství, a to včetně změn těchto pravidel provedených v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie za účelem jejich přizpůsobení potřebám ESVČ.

2
  .   Personál ESVČ tvoří ▐ úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie, včetně personálu pocházejícího z diplomatických služeb členských států, jehož členové jsou jmenováni jako dočasní zaměstnanci (4);

Na tento personál se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců.

3
  .   Je-li to nezbytné
  , může ESVČ ve zvláštních případech využít omezeného počtu
  specializovaných vyslaných národních odborníků.

Vysoký představitel přijme pravidla odpovídající pravidlům stanoveným v rozhodnutí Rady 2003/479/ES ve znění rozhodnutí Rady 2007/829/ES ze dne 5. prosince 2007 (5), podle kterých budou národní odborníci přidělováni k ESVČ za účelem poskytnutí specializovaných odborných znalostí.

4
  .   Členové personálu ESVČ plní své povinnosti a jednají výhradně v zájmu Unie. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 1 třetí odrážka, čl. 2 odst. 2 a čl. 5 odst. 3, personál nežádá ani nepřijímá pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo ESVČ nebo od jiného subjektu nebo osoby, než je vysoký představitel.
  V souladu s čl. 11 druhým pododstavcem služebního řádu nepřijme personál ESVČ žádnou úplatu jakéhokoli druhu od zdroje mimo ESVČ.

▐

5.   Pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na základě služebního řádu a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy na základě pracovního řádu ostatních zaměstnanců vykonává vysoký představitel, který může tyto pravomoci přenést v rámci ESVČ.

6.   
  Nábor
  personálu do ESVČ probíhá na základě kvalit
  při současném zajištění odpovídající
  zeměpisné
  rovnováhy a rovnovážného zastoupení žen a mužů
  . Mezi personálem ESVČ jsou významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států.
  Přezkum plánovaný na rok 2013 se týká i této otázky a v případě potřeby zahrnuje návrhy na zvláštní dodatečná opatření, která by napravila případnou nerovnováhu.

7
  .   Úředníci Evropské unie a dočasní zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států
  mají stejná práva a stejné povinnosti
  a je s nimi zacházeno stejným způsobem, zejména v souvislosti se způsobilostí k výkonu všech pozic za stejných podmínek. Pokud jde o přidělování úkolů ve všech oblastech činností a politik prováděných ESVČ, nerozlišuje se mezi dočasnými zaměstnanci pocházejícími z diplomatických služeb členských států a úředníky Evropské unie.
  V souladu s finančním nařízením členské státy podporují Unii při uplatňování finanční odpovědnosti, jež vyplývá z odpovědnosti podle článku 66 finančního nařízení, vůči dočasným zaměstnancům ESVČ pocházejícím z diplomatických služeb členských států.

8
  .   Vysoký představitel stanoví postupy pro výběrová řízení pro nábor personálu ESVČ, přičemž tato řízení musí
  probíhat transparentním způsobem
  na základě kvalit jednotlivých uchazečů
  s cílem zajistit služby personálu s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti a zároveň zajistit odpovídající zeměpisnou rovnováhu, potřebu významného zastoupení státních příslušníků ze všech členských států mezi personálem ESVČ a vyvážené zastoupení žen a mužů
  . Náboru personálu na volná pracovní místa v ESVČ se účastní
  zástupci
  členských států, generálního sekretariátu Rady a Komise.▐

9.   Po dosažení plného početního stavu ESVČ by členové personálu z členských států
  , uvedení v odst. 1 prvním pododstavci,
  měli představovat alespoň jednu třetinu veškerého personálu ESVČ na úrovni AD.
  Obdobně by stálí úředníci EU měli představovat alespoň 60 % veškerého personálu ESVČ na úrovni AD, a to včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří se v souladu se služebním řádem stali stálými úředníky EU.
  Vysoký představitel každý rok předkládá
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu o obsazení pracovních míst v ESVČ.

10.   Vysoký představitel stanoví pravidla mobility s cílem zajistit
  vysokou
  úroveň pracovní mobility členů personálu ESVČ. Na personál uvedený v čl. 4 odst. 3 třetí
  odrážce
  se vztahují zvláštní podmínky. V zásadě všichni členové personálu ESVČ jsou pravidelně přidělováni k delegacím Unie. Vysoký představitel stanoví pro tento účel příslušná pravidla.

11.   Každý členský stát v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy poskytne svým úředníkům, kteří se stali dočasnými zaměstnanci ESVČ, záruku okamžitého návratu na původní působiště po skončení jejich
  služby
  v ESVČ.
  V souladu s článkem 50b pracovního řádu ostatních zaměstnanců nesmí délka služby přesahovat osm let, s výjimkou případů, kdy je prodloužena za výjimečných okolností a v zájmu služby o maximálně dva roky.

Úředníci EU, kteří pracují v ESVČ, mají právo ucházet se o místo v orgánu, ve kterém byli původně zaměstnáni, a to za stejných podmínek jako interní uchazeči.

12.   Přijmou se příslušná opatření s cílem poskytnout personálu ESVČ odpovídající společnou odbornou přípravu, která bude vycházet zejména z existujících postupů a struktur jednotlivých členských států
  i EU
  . Vysoký představitel přijme za tímto účelem do jednoho roku od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost příslušná opatření.

Článek 7

Přechodná ustanovení týkající se personálu

1.
     
  Příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise, jejichž seznam je uveden v příloze, se převedou pod ESVČ. Úředníci a dočasní zaměstnanci zastávající pozice v odděleních nebo funkce, jež jsou uvedeny na seznamu v příloze, jsou převedeni pod ESVČ. Výše uvedené se vztahuje obdobně rovněž na smluvní a místní zaměstnance pracující v těchto odděleních a funkcích. Vyslaní národní odborníci, kteří pracují v těchto odděleních a funkcích, jsou se souhlasem orgánů členského státu původu rovněž převedeni pod ESVČ.

Tato převedení nabývají účinku dne 1. ledna 2011.

Vysoký představitel přidělí v souladu se služebním řádem každému úředníkovi převedenému pod ESVČ pracovní místo v rámci jeho funkční skupiny, které odpovídá jeho třídě.

2.
     
  Nábor personálu na pracovní místa převedená pod ESVČ probíhající k datu vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je uskutečňován podle dosud platných postupů: je prováděn a dokončen pod vedením vysokého představitele a v souladu s oznámeními o volných místech a platnými pravidly podle služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců.

Článek 8

Rozpočet

1.   
  Úkoly
  schvalující osoby pro oddíl souhrnného rozpočtu Evropské unie týkající se ESVČ
  jsou přenášeny v souladu s článkem 59 finančního nařízení. Vysoký představitel přijímá
  vnitřní pravidla pro řízení rozpočtových linií
  souvisejících s administrativou. Provozní výdaje zůstávají zařazeny v oddíle rozpočtu, který se týká Komise.

2.   ESVČ vykonává své pravomoci v souladu s finančním nařízením vztahujícím se na souhrnný rozpočet Unie a v mezích prostředků, které jí byly přiděleny.

3.
     
  Při sestavování odhadů administrativních výdajů ESVČ bude vysoký představitel konzultovat komisaře odpovědného za rozvojovou politiku a komisaře odpovědného za politiku sousedství ohledně jejich příslušných povinností
  .

4.
     
  V souladu s čl. 314 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie sestavuje ESVČ předběžný odhad svých výdajů na příští rozpočtový rok. Komise shrne tyto odhady do návrhu rozpočtu, jenž může obsahovat odlišné odhady. Komise může návrh rozpočtu měnit v souladu s čl. 314 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

5.
     
  V zájmu zajištění transparentnosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie Komise spolu s návrhem rozpočtu EU předloží rozpočtovému orgánu pracovní dokument, který bude obsahovat komplexní přehled všech výdajů spojených s vnější činností Unie.

6.   Na ESVČ se vztahují postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 finančního nařízení.
  ESVČ bude v této souvislosti plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupů týkajících se udělení absolutoria a v případě potřeby poskytne další nezbytné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.

Článek 9

Nástroje pro vnější činnost a programování v rámci vnější činnosti

1.   Za řízení programů vnější spolupráce EU
  je
  odpovědná Komise,
  aniž je dotčena úloha Komise a ESVČ při programování podle následujících odstavců.

2.   
  Vysoký představitel zajišťuje celkovou politickou koordinaci vnější činnosti EU, její jednotnost, soudržnost a účinnost, zejména prostřednictvím těchto nástrojů vnější pomoci:

| — | finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci, |
| --- | --- |

—

finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci,

| — | Evropského rozvojového fondu, |
| --- | --- |

—

Evropského rozvojového fondu,

| — | evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, |
| --- | --- |

—

evropského nástroje pro demokracii a lidská práva,

| — | evropského nástroje sousedství a partnerství, |
| --- | --- |

—

evropského nástroje sousedství a partnerství,

| — | nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi, |
| --- | --- |

—

nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi,

| — | nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti,

| — | nástroje stability, pokud jde o pomoc stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006
  . |
| --- | --- |

—

nástroje stability, pokud jde o pomoc stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006
  .

3.   
  ESVČ se zejména podílí na cyklu programování a řízení uvedených nástrojů, a to na základě politických cílů, jež jsou v nich stanoveny.
  ESVČ nese odpovědnost za přípravu následujících rozhodnutí Komise týkajících se strategických a víceletých opatření v rámci cyklu programování:

| i) | vyčlenění prostředků pro jednotlivé země s cílem stanovit celkové finanční krytí pro každý region (s ohledem na orientační přehled finančních výhledů). V rámci každého regionu bude určitá část finančních prostředků vyhrazena na regionální programy; |
| --- | --- |

i)

vyčlenění prostředků pro jednotlivé země s cílem stanovit celkové finanční krytí pro každý region (s ohledem na orientační přehled finančních výhledů). V rámci každého regionu bude určitá část finančních prostředků vyhrazena na regionální programy;

| ii) | strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů; |
| --- | --- |

ii)

strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů;

| iii) | celostátních a regionálních orientačních programů. |
| --- | --- |

iii)

celostátních a regionálních orientačních programů.

V souladu s článkem 3 a aniž je dotčen čl. 1 odst. 3, vysoký představitel a ESVČ spolupracují v průběhu celého cyklu programování, plánování a provádění uvedených nástrojů s příslušnými komisaři a útvary Komise. Veškeré návrhy rozhodnutí budou připravovány v souladu s příslušnými postupy Komise a předloženy Komisi, aby o nich rozhodla.

4.   Pokud jde o Evropský rozvojový fond a finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3 výše, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře odpovědného za rozvojovou politiku a poté je společně s vysokým představitelem předloží Komisi, aby o nich rozhodla.

Tematické programy
  , s výjimkou evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti a části nástroje stability uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, připraví
  příslušný útvar Komise pod vedením komisaře pro rozvoj a se souhlasem vysokého představitele a dalších příslušných komisařů je představí kolegiu.

5.   Pokud jde o evropský nástroj sousedství a partnerství, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3 výše, připraví
  společně
  příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře
  odpovědného
  za politiku sousedství a poté je společně s vysokým představitelem předloží Komisi, aby o nich rozhodla.

6.
     
  Za činnosti prováděné v rámci rozpočtu SZBP, nástroje stability, s výjimkou části uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a v oblasti komunikace a veřejné diplomacie, jakož i za činnost volebních pozorovatelských misí odpovídá vysoký představitel / ESVČ. Komise je odpovědná za jejich finanční realizaci pod vedením vysokého představitele jakožto místopředsedy Komise (6). Útvar Komise, který je za tuto realizaci odpovědný, je umístěn v prostorách ESVČ.

Článek 10

Bezpečnost

1.   Vysoký představitel rozhodne
  po konzultaci výboru uvedeného v rozhodnutí Rady 2001/264/ES
  o bezpečnostních pravidlech pro ESVČ a přijme veškerá příslušná opatření, aby zajistil, že ESVČ účinně řeší rizika hrozící jejímu personálu, fyzickým aktivům a informacím, a že splňuje povinnost náležité péče. Tato pravidla se vztahují na všechny členy personálu ESVČ a veškerý personál delegací Unie, bez ohledu na jejich administrativní zařazení nebo vysílající subjekt.

2.   
  Do přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1
  :

| — | uplatňuje ESVČ rozhodnutí Rady 2001/264/ES, pokud jde o ochranu utajovaných informací; |
| --- | --- |

—

uplatňuje ESVČ rozhodnutí Rady 2001/264/ES, pokud jde o ochranu utajovaných informací;

| — | uplatňuje ESVČ rozhodnutí Komise 2001/844/ES, pokud jde o jiná hlediska bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

uplatňuje ESVČ rozhodnutí Komise 2001/844/ES, pokud jde o jiná hlediska bezpečnosti.

3.   V rámci ESVČ se zřizuje oddělení pro bezpečnostní záležitosti, kterému jsou nápomocny příslušné služby členských států.

4.   Vysoký představitel přijme veškerá opatření nezbytná k zavedení bezpečnostních pravidel v rámci ESVČ, zejména pokud jde o ochranu utajovaných informací a opatření pro případ nedodržení bezpečnostních pravidel ze strany členů personálu ESVČ. ESVČ za tímto účelem konzultuje bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, příslušné útvary Komise a příslušné služby členských států.

Článek 11

Přístup k dokumentům, archivy a ochrana údajů

1.   ESVČ uplatňuje pravidla stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.

2.   Organizaci archivů ESVČ zajišťuje její generální tajemník. Příslušné archivy oddělení převedených z generálního sekretariátu Rady a Komise jsou rovněž převedeny pod ESVČ.

3.   ESVČ zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.

Článek 12

Nemovitý majetek

1.   Generální sekretariát Rady a příslušné útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření k tomu, aby spolu s převedením podle
  článku 7
  mohly být převedeny i budovy Rady a Komise nezbytné pro fungování ESVČ.

2.   Vysoký představitel, případně spolu s generálním sekretariátem Rady a Komisí, rozhodne o podmínkách, za kterých bude nemovitý majetek dán k dispozici ústředí ESVČ a delegacím Unie.

Článek 13

Závěrečná ustanovení

1.   Vysoký představitel, Rada, Komise a členské státy jsou odpovědné za provádění tohoto rozhodnutí a za tímto účelem přijmou veškerá nezbytná opatření.

2.   Vysoký představitel předloží
  Evropskému parlamentu,
  Radě
  a Komisi
  nejpozději do konce roku 2011 zprávu o fungování ESVČ.
  Tato zpráva se zabývá zejména prováděním a čl. 5 odst. 3 a 10 článku 9.

3.
     
  Vysoký představitel do konce první poloviny roku 2013 provede přezkum fungování a organizace ESVČ, který se bude mimo jiné zabývat prováděním čl. 6 odst. 8 a 11. V případě potřeby bude přezkum zahrnovat odpovídající návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. V takovém případě Rada provede
  nejpozději na začátku roku 2014
  revizi tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 27 odst. 3 SEU a s ohledem na uvedený přezkum.

4.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Ustanovení o finančním řízení a náboru personálu
  nabývají účinku
  až po přijetí nezbytných změn služebního řádu, finančního nařízení a opravného rozpočtu.
  V zájmu plynulého přechodu
  přijmou vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Komise příslušná
  ujednání
  a požádají členské státy o konzultaci.

5.   Nejpozději jeden měsíc po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost předloží vysoký představitel Komisi odhad příjmů a výdajů ESVČ, včetně plánu pracovních míst, aby Komise mohla předložit návrh opravného rozpočtu.

6.   Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne [datum]

Za Radu

předseda / předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. Pro Úř. věst.: doplňte, prosím, poznámky pod čarou...

1

(2)  Úř. věst. ...

2

(3)  

  Úř. věst. L 322, 9.12.2009, s. 28.

3

Úř. věst. L 322, 9.12.2009, s. 28.

(4)  
  Druhý pododstavec čl. 98 odst. 1 služebního řádu bude znít takto: „Od 1. července 2013 zvažuje orgán oprávněný ke jmenování rovněž žádosti úředníků z jiných orgánů, aniž by jakoukoli z těchto kategorií upřednostňoval.

4

Druhý pododstavec čl. 98 odst. 1 služebního řádu bude znít takto: „Od 1. července 2013 zvažuje orgán oprávněný ke jmenování rovněž žádosti úředníků z jiných orgánů, aniž by jakoukoli z těchto kategorií upřednostňoval.

(5)  

  Úř. věst. L 327, 13.12.2007, s. 10.

5

Úř. věst. L 327, 13.12.2007, s. 10.

(6)  
  Komise za tímto účelem učiní prohlášení v tom smyslu, že vysoký představitel bude mít v této oblasti nezbytnou pravomoc, a to v plném souladu s finančním nařízením.

6

Komise za tímto účelem učiní prohlášení v tom smyslu, že vysoký představitel bude mít v této oblasti nezbytnou pravomoc, a to v plném souladu s finančním nařízením.

Čtvrtek, 8. července 2010PŘÍLOHA

ODDĚLENÍ A FUNKCE, KTERÉ MAJÍ BÝT PŘEVEDENY POD ESVČ (1)

Následuje seznam všech administrativních subjektů, jež mají být společně převedeny pod ESVČ. Nijak tím nejsou dotčeny další potřeby a přidělení prostředků, jež má být stanoveno v rámci jednání o celkovém rozpočtu v souvislosti se zřízením ESVČ, ani rozhodnutí o poskytnutí odpovídajícího personálu pověřeného podpůrnými funkcemi, ani související potřeba dohod uzavíraných mezi generálním sekretariátem Rady a Komisí a ESVČ o poskytování služeb.

1.   GENERÁLNÍ SEKRETARIÁT RADY

Veškerý personál v rámci níže uvedených oddělení a funkcí se společně převádí pod ESVČ, a to s výjimkou velmi omezeného počtu zaměstnanců, jež mají vykonávat obvyklé úkoly generálního sekretariátu Rady v souladu s čl. 2 odst. 1 druhou odrážkou, a některých specifických funkcí, jež jsou uvedeny níže:

| | |
| --- | --- |

| | — | Ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (CMDP) |
| --- | --- | --- |

—

Ředitelství pro řešení krizí a krizové plánování (CMDP)

| — | Útvar schopnosti civilního plánování a provádění (CPCC) |
| --- | --- |

—

Útvar schopnosti civilního plánování a provádění (CPCC)

| — | Vojenský štáb Evropské unie (EUMS)






  — | oddělení přímo podléhající generálnímu řediteli EUMS |
| --- | --- | --- |

—

Vojenský štáb Evropské unie (EUMS)

—

oddělení přímo podléhající generálnímu řediteli EUMS

| — | ředitelství pro koncepce a schopnosti |
| --- | --- |

—

ředitelství pro koncepce a schopnosti

| — | ředitelství pro zpravodajství |
| --- | --- |

—

ředitelství pro zpravodajství

| — | ředitelství pro operace |
| --- | --- |

—

ředitelství pro operace

| — | ředitelství pro logistiku |
| --- | --- |

—

ředitelství pro logistiku

| — | ředitelství pro komunikační a informační systémy |
| --- | --- |

—

ředitelství pro komunikační a informační systémy

| — | Situační středisko EU (SITCEN) |
| --- | --- |

—

Situační středisko EU (SITCEN)

Výjimka:

| — | personál SITCEN určený pro podporu oddělení pro bezpečnostní akreditaci |
| --- | --- |

—

personál SITCEN určený pro podporu oddělení pro bezpečnostní akreditaci

| | — | subjekty přímo podléhající generálnímu řediteli |
| --- | --- | --- |

—

subjekty přímo podléhající generálnímu řediteli

| — | ředitelství pro Ameriku a Organizaci spojených národů |
| --- | --- |

—

ředitelství pro Ameriku a Organizaci spojených národů

| — | ředitelství pro západní Balkán, východní Evropu a Střední Asii |
| --- | --- |

—

ředitelství pro západní Balkán, východní Evropu a Střední Asii

| — | ředitelství pro nešíření zbraní hromadného ničení |
| --- | --- |

—

ředitelství pro nešíření zbraní hromadného ničení

| — | ředitelství pro parlamentní záležitosti v oblasti SZBP |
| --- | --- |

—

ředitelství pro parlamentní záležitosti v oblasti SZBP

| — | styčný úřad v New Yorku |
| --- | --- |

—

styčný úřad v New Yorku

| — | styčný úřad v Ženevě |
| --- | --- |

—

styčný úřad v Ženevě

| | |
| --- | --- |

2.   KOMISE (VČETNĚ DELEGACÍ)

Veškerý personál v rámci níže uvedených oddělení a funkcí se společně převádí pod ESVČ, a to kromě omezeného počtu zaměstnanců uvedených v oddíle „Výjimky“ níže.

| | — | všechny pozice v rámci hierarchie
  a jejich přímý podpůrný personál |
| --- | --- | --- |

—

všechny pozice v rámci hierarchie
  a jejich přímý podpůrný personál

| — | ředitelství A (krizová platforma a politická koordinace v SZBP) |
| --- | --- |

—

ředitelství A (krizová platforma a politická koordinace v SZBP)

| — | ředitelství B (mnohostranné vztahy a lidská práva) |
| --- | --- |

—

ředitelství B (mnohostranné vztahy a lidská práva)

| — | ředitelství C (Severní Amerika, východní Asie, Austrálie, Nový Zéland, EHP, ESVO, San Marino, Andorra, Monako) |
| --- | --- |

—

ředitelství C (Severní Amerika, východní Asie, Austrálie, Nový Zéland, EHP, ESVO, San Marino, Andorra, Monako)

| — | ředitelství D (koordinace evropské politiky sousedství) |
| --- | --- |

—

ředitelství D (koordinace evropské politiky sousedství)

| — | ředitelství E (východní Evropa, jižní Kavkaz, středoasijské republiky) |
| --- | --- |

—

ředitelství E (východní Evropa, jižní Kavkaz, středoasijské republiky)

| — | ředitelství F (Blízký a Střední východ, jižní Středomoří) |
| --- | --- |

—

ředitelství F (Blízký a Střední východ, jižní Středomoří)

| — | ředitelství G (Latinská Amerika) |
| --- | --- |

—

ředitelství G (Latinská Amerika)

| — | ředitelství H (Asie (kromě Japonska a Koreje)) |
| --- | --- |

—

ředitelství H (Asie (kromě Japonska a Koreje))

| — | ředitelství I (zdroje v ústředí, informace, interinstitucionální vztahy) |
| --- | --- |

—

ředitelství I (zdroje v ústředí, informace, interinstitucionální vztahy)

| — | ředitelství K (zahraniční útvary) |
| --- | --- |

—

ředitelství K (zahraniční útvary)

| — | ředitelství L (strategie, koordinace a analýza) |
| --- | --- |

—

ředitelství L (strategie, koordinace a analýza)

| — | pracovní skupina pro Východní partnerství |
| --- | --- |

—

pracovní skupina pro Východní partnerství

| — | oddělení Relex-01 (audit) |
| --- | --- |

—

oddělení Relex-01 (audit)

Výjimky:

| — | personál pověřený řízením finančních nástrojů |
| --- | --- |

—

personál pověřený řízením finančních nástrojů

| — | personál pověřený výplatou mezd a příspěvků zaměstnancům v rámci delegací |
| --- | --- |

—

personál pověřený výplatou mezd a příspěvků zaměstnancům v rámci delegací

| | — | všichni vedoucí delegací a zástupci vedoucích delegací
  a přímý podpůrný personál pro tyto pozice |
| --- | --- | --- |

—

všichni vedoucí delegací a zástupci vedoucích delegací
  a přímý podpůrný personál pro tyto pozice

| — | všechny politické útvary a jednotky a personál |
| --- | --- |

—

všechny politické útvary a jednotky a personál

| — | všechny útvary a personál v oblasti informací a veřejné diplomacie |
| --- | --- |

—

všechny útvary a personál v oblasti informací a veřejné diplomacie

| — | všechny administrativní útvary |
| --- | --- |

—

všechny administrativní útvary

Výjimky:

| — | personál pověřený prováděním finančních nástrojů |
| --- | --- |

—

personál pověřený prováděním finančních nástrojů

| | — | ředitelství D (AKT II – západní a střední Afrika, Karibik a zámořské země a území), s výjimkou pracovní skupiny pro zámořské země a území |
| --- | --- | --- |

—

ředitelství D (AKT II – západní a střední Afrika, Karibik a zámořské země a území), s výjimkou pracovní skupiny pro zámořské země a území

| — | ředitelství E (Africký roh, východní a jižní Afrika, Indický oceán a Tichomoří) |
| --- | --- |

—

ředitelství E (Africký roh, východní a jižní Afrika, Indický oceán a Tichomoří)

| — | oddělení CI (AKT I: plánování a řízení pomoci): personál pověřený plánováním |
| --- | --- |

—

oddělení CI (AKT I: plánování a řízení pomoci): personál pověřený plánováním

| — | oddělení C2 (panafrické otázky a instituce, správa a řízení, migrace): personál pověřený panafrickými vztahy |
| --- | --- |

—

oddělení C2 (panafrické otázky a instituce, správa a řízení, migrace): personál pověřený panafrickými vztahy

| — | příslušné pozice v rámci hierarchie
  a přímý podpůrný personál pro tyto pozice |
| --- | --- |

—

příslušné pozice v rámci hierarchie
  a přímý podpůrný personál pro tyto pozice

---

(1)  Všechny lidské zdroje, k jejichž převedení má dojít, jsou financovány v rámci výdajového okruhu 5 (Správa) víceletého finančního rámce.

Čtvrtek, 8. července 2010PŘÍLOHA

PROHLÁŠENÍ VYSOKÉ PŘEDSTAVITELKY
   (1)
  O POLITICKÉ ODPOVĚDNOSTI

Ve svých vztazích s Evropským parlamentem bude vysoká představitelka navazovat na závazky týkající se konzultací, informování a podávání zpráv, jež v minulém volebním období přijali bývalá komisařka pro vnější vztahy, bývalý vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a rotující předsednictví Rady. V případě potřeby budou tyto závazky upraveny s ohledem na úlohu politické kontroly zastávanou Parlamentem a na změnu vymezení úlohy vysokého představitele, jak je stanovena Smlouvami a v souladu se článkem 36 SEU.

V tomto ohledu:

| 1. | V oblasti SZBP bude vysoká představitelka v souladu s článkem 36 SEU žádat Evropský parlament o vyjádření názoru na hlavní hlediska a základní volby této politiky. Veškeré výměny názorů předcházející přijetí mandátů a strategií v oblasti SZBP budou probíhat ve vhodném formátu, jenž bude odpovídat citlivosti a důvěrnosti projednávaných témat. V této souvislosti bude rovněž dále posílena praxe společných konzultačních jednání s předsednictvy Výboru pro zahraniční věci (AFET) a Rozpočtového výboru (COBU). Informace podávané na těchto jednáních se budou týkat zejména misí SZBP financovaných z rozpočtu EU, a to jak probíhajících tak připravovaných. V případě potřeby mohou být kromě pravidelných jednání uspořádána i další společná konzultační jednání. ESVČ budou (na všech jednáních) zastupovat vedle stálého předsedy Politického a bezpečnostního výboru i vyšší úředníci odpovědní za danou politiku. |
| --- | --- |

1.

V oblasti SZBP bude vysoká představitelka v souladu s článkem 36 SEU žádat Evropský parlament o vyjádření názoru na hlavní hlediska a základní volby této politiky. Veškeré výměny názorů předcházející přijetí mandátů a strategií v oblasti SZBP budou probíhat ve vhodném formátu, jenž bude odpovídat citlivosti a důvěrnosti projednávaných témat. V této souvislosti bude rovněž dále posílena praxe společných konzultačních jednání s předsednictvy Výboru pro zahraniční věci (AFET) a Rozpočtového výboru (COBU). Informace podávané na těchto jednáních se budou týkat zejména misí SZBP financovaných z rozpočtu EU, a to jak probíhajících tak připravovaných. V případě potřeby mohou být kromě pravidelných jednání uspořádána i další společná konzultační jednání. ESVČ budou (na všech jednáních) zastupovat vedle stálého předsedy Politického a bezpečnostního výboru i vyšší úředníci odpovědní za danou politiku.

| 2. | Vysoká představitelka uplatní výsledky pokračujících jednání o rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí týkající se sjednávání mezinárodních dohod obdobně i na dohody, jež spadají do její oblasti působnosti a u nichž je vyžadován souhlas Parlamentu. Evropský parlament bude v souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU okamžitě a v plném rozsahu informován ve všech etapách tohoto postupu, a to i u dohod uzavřených v oblasti SZBP. |
| --- | --- |

2.

Vysoká představitelka uplatní výsledky pokračujících jednání o rámcové dohodě mezi Evropským parlamentem a Komisí týkající se sjednávání mezinárodních dohod obdobně i na dohody, jež spadají do její oblasti působnosti a u nichž je vyžadován souhlas Parlamentu. Evropský parlament bude v souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU okamžitě a v plném rozsahu informován ve všech etapách tohoto postupu, a to i u dohod uzavřených v oblasti SZBP.

| 3. | Vysoká představitelka bude nadále vést podrobný dialog o všech dokumentech týkajících se strategických fází plánování finančních nástrojů (s výjimkou Evropského rozvojového fondu) a bude o nich poskytovat informace. Stejný postup se použije i pro veškeré konzultační dokumenty, jež jsou předkládány členským státům během přípravné fáze. Tímto postupem není dotčen výsledek jednání o oblasti působnosti a uplatňování článku 290 SFEU o aktech v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

3.

Vysoká představitelka bude nadále vést podrobný dialog o všech dokumentech týkajících se strategických fází plánování finančních nástrojů (s výjimkou Evropského rozvojového fondu) a bude o nich poskytovat informace. Stejný postup se použije i pro veškeré konzultační dokumenty, jež jsou předkládány členským státům během přípravné fáze. Tímto postupem není dotčen výsledek jednání o oblasti působnosti a uplatňování článku 290 SFEU o aktech v přenesené pravomoci.

| 4. | Nadále se bude používat stávající systém poskytování důvěrných informací o misích a operacích SBOP (prostřednictvím zvláštního výboru Evropského parlamentu zřízeného interinstitucionální dohodou o EBOP z roku 2002). Vysoká představitelka může rovněž na žádost předsedy výboru AFET a v případě potřeby předsedy Evropského parlamentu poskytnout přístup k jiným dokumentům v oblasti SZBP dalším poslancům Evropského parlamentu, kteří je potřebují znát a kteří byli v případě, že se jedná o utajované dokumenty, náležitě bezpečnostně prověřeni v souladu s použitelnými pravidly, vyžaduje-li takový přístup výkon jejich institucionální funkce. Vysoká představitelka v této souvislosti přezkoumá a v nezbytných případech navrhne úpravu stávajících ustanovení o přístupu poslanců Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a k informacím v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (interinstitucionální dohoda z roku 2002 o EBOP). Do provedení takové úpravy rozhodne vysoká představitelka o přechodných opatřeních, jež bude považovat za nezbytná, s cílem umožnit řádně určeným a oznámeným poslancům Evropského parlamentu, kteří vykonávají institucionální funkci, snadnější přístup k výše uvedeným informacím. |
| --- | --- |

4.

Nadále se bude používat stávající systém poskytování důvěrných informací o misích a operacích SBOP (prostřednictvím zvláštního výboru Evropského parlamentu zřízeného interinstitucionální dohodou o EBOP z roku 2002). Vysoká představitelka může rovněž na žádost předsedy výboru AFET a v případě potřeby předsedy Evropského parlamentu poskytnout přístup k jiným dokumentům v oblasti SZBP dalším poslancům Evropského parlamentu, kteří je potřebují znát a kteří byli v případě, že se jedná o utajované dokumenty, náležitě bezpečnostně prověřeni v souladu s použitelnými pravidly, vyžaduje-li takový přístup výkon jejich institucionální funkce. Vysoká představitelka v této souvislosti přezkoumá a v nezbytných případech navrhne úpravu stávajících ustanovení o přístupu poslanců Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a k informacím v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (interinstitucionální dohoda z roku 2002 o EBOP). Do provedení takové úpravy rozhodne vysoká představitelka o přechodných opatřeních, jež bude považovat za nezbytná, s cílem umožnit řádně určeným a oznámeným poslancům Evropského parlamentu, kteří vykonávají institucionální funkci, snadnější přístup k výše uvedeným informacím.

| 5. | Vysoká představitelka bude reagovat kladně na žádosti Evropského parlamentu o to, aby se nově jmenovaní vedoucí delegací v zemích a při organizacích, jež Parlament považuje za strategicky významné, dostavili předtím, než se ujmou své funkce, na zasedání výboru AFET za účelem výměny názorů (nikoli ke slyšení). Stejně tomu bude v případě zvláštních zástupců EU. Tyto výměny názorů budou probíhat ve formátu dohodnutém s vysokou představitelkou, jenž bude odpovídat citlivosti a důvěrnosti projednávaných témat. |
| --- | --- |

5.

Vysoká představitelka bude reagovat kladně na žádosti Evropského parlamentu o to, aby se nově jmenovaní vedoucí delegací v zemích a při organizacích, jež Parlament považuje za strategicky významné, dostavili předtím, než se ujmou své funkce, na zasedání výboru AFET za účelem výměny názorů (nikoli ke slyšení). Stejně tomu bude v případě zvláštních zástupců EU. Tyto výměny názorů budou probíhat ve formátu dohodnutém s vysokou představitelkou, jenž bude odpovídat citlivosti a důvěrnosti projednávaných témat.

| 6. | Pokud se vysoká představitelka nemůže zúčastnit rozpravy na plenárním zasedání Evropského parlamentu, určí svého zástupce z řad členů orgánů EU, kterým bude buď komisař, budou-li projednávány otázky spadající výlučně či převážně do oblasti působnosti Komise, nebo člen Rady pro zahraniční věci, budou-li projednávány otázky spadající výlučně či zejména do oblasti SZBP. V druhém případě bude tímto zástupcem v souladu s článkem 26 jednacího řádu Rady buď představitel rotujícího předsednictví, nebo představitel trojice předsednických zemí. Evropský parlament bude o rozhodnutí vysoké představitelky ohledně určeného zástupce informován. |
| --- | --- |

6.

Pokud se vysoká představitelka nemůže zúčastnit rozpravy na plenárním zasedání Evropského parlamentu, určí svého zástupce z řad členů orgánů EU, kterým bude buď komisař, budou-li projednávány otázky spadající výlučně či převážně do oblasti působnosti Komise, nebo člen Rady pro zahraniční věci, budou-li projednávány otázky spadající výlučně či zejména do oblasti SZBP. V druhém případě bude tímto zástupcem v souladu s článkem 26 jednacího řádu Rady buď představitel rotujícího předsednictví, nebo představitel trojice předsednických zemí. Evropský parlament bude o rozhodnutí vysoké představitelky ohledně určeného zástupce informován.

| 7. | Za účelem pravidelného podávání informací umožní vysoká představitelka vystoupení vedoucích delegací, zvláštních zástupců EU, vedoucích misí SBOP a vyšších úředníků ESVČ na zasedáních příslušných parlamentních výborů a podvýborů. |
| --- | --- |

7.

Za účelem pravidelného podávání informací umožní vysoká představitelka vystoupení vedoucích delegací, zvláštních zástupců EU, vedoucích misí SBOP a vyšších úředníků ESVČ na zasedáních příslušných parlamentních výborů a podvýborů.

| 8. | Pokud jde o vojenské operace SBOP financované členskými státy, budou informace i nadále poskytovány v souladu s bodem 4 prostřednictvím zvláštního výboru Evropského parlamentu zřízeného interinstitucionální dohodou o EBOP z roku 2002 s výhradou její revize. |
| --- | --- |

8.

Pokud jde o vojenské operace SBOP financované členskými státy, budou informace i nadále poskytovány v souladu s bodem 4 prostřednictvím zvláštního výboru Evropského parlamentu zřízeného interinstitucionální dohodou o EBOP z roku 2002 s výhradou její revize.

| 9. | Evropský parlament bude konzultován ohledně určení a plánování volebních pozorovatelských misí a následných činností – v souladu s právem Parlamentu v oblasti rozpočtové kontroly příslušného finančního nástroje, tj. evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR). Hlavní pozorovatelé EU budou jmenování po konzultaci se skupinou pro koordinaci voleb a s náležitým předstihem před zahájením volební pozorovatelské mise. |
| --- | --- |

9.

Evropský parlament bude konzultován ohledně určení a plánování volebních pozorovatelských misí a následných činností – v souladu s právem Parlamentu v oblasti rozpočtové kontroly příslušného finančního nástroje, tj. evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR). Hlavní pozorovatelé EU budou jmenování po konzultaci se skupinou pro koordinaci voleb a s náležitým předstihem před zahájením volební pozorovatelské mise.

| 10. | Vysoká představitelka bude hrát aktivní úlohu v nadcházejících jednáních o aktualizaci stávajících ujednání o financování SZBP obsažených v interinstitucionální dohodě z roku 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a to na základě závazku ohledně otázek uvedených v bodě 1. Pro rozpočet SZBP se v plném rozsahu použije nový rozpočtový proces zavedený Lisabonskou smlouvou. Vysoká představitelka se rovněž zasadí o větší transparentnost rozpočtu SZBP, mimo jiné včetně možnosti identifikovat hlavní mise SBOP v rozpočtu (například současné mise v Afghánistánu, Kosovu a Gruzii) při zachování flexibility rozpočtu a potřeby zajistit pokračování již zahájených misí. |
| --- | --- |

10.

Vysoká představitelka bude hrát aktivní úlohu v nadcházejících jednáních o aktualizaci stávajících ujednání o financování SZBP obsažených v interinstitucionální dohodě z roku 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a to na základě závazku ohledně otázek uvedených v bodě 1. Pro rozpočet SZBP se v plném rozsahu použije nový rozpočtový proces zavedený Lisabonskou smlouvou. Vysoká představitelka se rovněž zasadí o větší transparentnost rozpočtu SZBP, mimo jiné včetně možnosti identifikovat hlavní mise SBOP v rozpočtu (například současné mise v Afghánistánu, Kosovu a Gruzii) při zachování flexibility rozpočtu a potřeby zajistit pokračování již zahájených misí.

PROHLÁŠENÍ VYSOKÉ PŘEDSTAVITELKY NA PLENÁRNÍM ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU O ZÁKLADNÍ ORGANIZACI ÚSTŘEDÍ ESVČ

Vysoká představitelka zřídí v rámci ESVČ útvary a funkce nezbytné k plnění jejích cílů a k posílení schopnosti EU vykonávat soudržnou vnější činnost, aniž by docházelo ke zdvojování činností. V případě potřeby zajistí, aby byly rozpočtovému orgánu předloženy příslušné návrhy.

Útvary a funkce budou postupně přizpůsobovány novým prioritám a vývoji.

Součástí ESVČ bude od počátku mimo jiné:

| — | oddělení, které bude vysoké představitelce napomáhat v oblasti interinstitucionálních vztahů s Evropským parlamentem, jak je stanoveno ve Smlouvách a v prohlášení o politické odpovědnosti, a s parlamenty jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

—

oddělení, které bude vysoké představitelce napomáhat v oblasti interinstitucionálních vztahů s Evropským parlamentem, jak je stanoveno ve Smlouvách a v prohlášení o politické odpovědnosti, a s parlamenty jednotlivých členských států;

| — | oddělení, které bude vysoké představitelce napomáhat při zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie. Toto oddělení bude mimo jiné připravovat materiály na pravidelné schůzky vysoké představitelky s ostatními členy Komise a zajišťovat následná opatření. Na úrovni útvarů bude toto oddělení zajišťovat nezbytnou součinnost a koordinaci s příslušnými útvary Komise ohledně vnějších aspektů vnitřních politik; |
| --- | --- |

—

oddělení, které bude vysoké představitelce napomáhat při zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie. Toto oddělení bude mimo jiné připravovat materiály na pravidelné schůzky vysoké představitelky s ostatními členy Komise a zajišťovat následná opatření. Na úrovni útvarů bude toto oddělení zajišťovat nezbytnou součinnost a koordinaci s příslušnými útvary Komise ohledně vnějších aspektů vnitřních politik;

| — | generální ředitel pro rozpočet a správu. Půjde o vysokého úředníka v rámci ESVČ, který bude mít prokazatelné zkušenosti s rozpočtem a správou EU. |
| --- | --- |

—

generální ředitel pro rozpočet a správu. Půjde o vysokého úředníka v rámci ESVČ, který bude mít prokazatelné zkušenosti s rozpočtem a správou EU.

Řešení krizí a budování míru: struktury SBOP budou součástí ESVČ tak, jak bylo dohodnuto na zasedání Evropské rady v říjnu roku 2009 a jak je uvedeno v rozhodnutí o ESVČ. Vhodným se jeví začlenění příslušných oddělení Komise zabývajících se reakcí na krize a budováním míru.

Vysoká představitelka zajistí, aby příslušná oddělení Komise převedená pod ESVČ, která se zabývají plánováním a programováním reakcí na krize, předcházením konfliktů a budováním míru, a struktury SBOP působily v úzké spolupráci a součinnosti v rámci přímé odpovědnosti a pod přímým vedením vysoké představitelky v rámci příslušné struktury. Tím samozřejmě není dotčena zvláštní mezivládní a unijní povaha politik.

Pod přímým vedením a v rámci odpovědnosti vysoké představitelky bude v plném rozsahu zajištěna koordinace mezi všemi útvary ESVČ, zejména mezi strukturami SBOP a ostatními příslušnými útvary ESVČ, přičemž budou zohledňována specifika těchto struktur.

Vysoká představitelka zajistí nezbytnou koordinaci mezi zvláštními zástupci EU a příslušnými odděleními ESVČ.

Vysoká představitelka bude přikládat vysokou prioritu prosazování lidských práv a řádné správy věcí veřejných na celém světě a podporovat začlenění této problematiky do vnějších politik prostřednictvím ESVČ. Na úrovni ústředí bude existovat struktura pro lidská práva a demokracii a na všech příslušných delegacích Unie budou kontaktní místa, jejichž úkolem bude sledovat situaci v oblasti lidských práv a podporovat účinné uskutečňování cílů politiky EU v oblasti lidských práv.

---

(1)  Označení „vysoká představitelka“ se v tomto prohlášení vztahuje na všechny funkce vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, která je rovněž místopředsedkyní Evropské komise a předsedkyní Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny konkrétní povinnosti v rámci jednotlivých funkcí, jež vykonává.

---