# Euroopan unionin C 351E/2011

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2011.351.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 351E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta2. joulukuuta 2011 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2011.351.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 351E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta2. joulukuuta 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2010–2011Istunnot 6.–8. heinäkuuta 2010Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 298 E, 4.11.2010.HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 6. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/01 | Euroopan unionin Itämeri-strategia ja makroalueiden rooli tulevaisuuden koheesiopolitiikassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 Euroopan unionin Itämeri-strategiasta ja makroalueiden roolista tulevaisuuden koheesiopolitiikassa (2009/2230(INI)) | 1 |
| 2011/C 351E/02 | EU:n aluepolitiikan panos rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 EU:n aluepolitiikan panoksesta rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaen (2009/2234(INI)) | 8 |
| 2011/C 351E/03 | Kestävä tulevaisuus liikenteelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle (2009/2096(INI)) | 13 |
| 2011/C 351E/04 | Vetoomusvaliokunnan vuosittainen mietintö 2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 vetoomusvaliokunnan vuonna 2009 käsittelemistä asioista (2009/2139(INI)) | 23 |
| 2011/C 351E/05 | Nuorten työmarkkinoille pääsyn edistäminen, harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (2009/2221(INI)) | 29 |
| 2011/C 351E/06 | Epätyypilliset työsuhteet, turvattu työura, joustoturva ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uudet muodotEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (2009/2220(INI)) | 39 |
| 2011/C 351E/07 | Biojätehuolto Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 komission vihreästä kirjasta Biojätehuolto Euroopan unionissa (2009/2153(INI)) | 48 |
| | Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/08 | Julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkat ja palkkiot sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkoista ja palkkioista sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta (2010/2009(INI)) | 56 |
| 2011/C 351E/09 | Rajatylittävä kriisinhallinta pankkialallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ja komissiolle annettavat suositukset rajatylittävästä kriisinhallinnasta pankkialalla (2010/2006(INI)) | 61 |
| PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE | 65 |
| 2011/C 351E/10 | Euroopan unionin rahoitusvakausväline ja rahoitusvakausmekanismi ja tulevat toimetEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Euroopan rahoitusvakausvälineestä ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista sekä tulevista toimista | 69 |
| 2011/C 351E/11 | Islannin hakemus liittymisestä Euroopan unionin jäseneksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Islannin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi | 73 |
| | Torstai 8. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/12 | KosovoEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kosovon yhdentymisestä Euroopan unioniin | 78 |
| 2011/C 351E/13 | AlbaniaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Albaniasta | 85 |
| 2011/C 351E/14 | Kirgisian tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kirgisian tilanteesta | 92 |
| 2011/C 351E/15 | Aids/hiv ja 18. kansainvälinen aids-konferenssi (Wien, 18.-23. heinäkuuta 2010)Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 oikeuksiin perustuvista menettelytavoista hiviä ja aidsia koskevissa EU:n toimissa | 95 |
| 2011/C 351E/16 | Rypäleammuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen voimaantulo 1. elokuuta 2010 ja EU:n rooliEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantulosta ja EU:n roolista | 101 |
| 2011/C 351E/17 | YMP:n tulevaisuus vuoden 2013 jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (2009/2236(INI)) | 103 |
| 2011/C 351E/18 | EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevat tuontijärjestelyt YKP:n tulevan uudistuksen kannaltaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevista tuontijärjestelyistä YKP:n tulevan uudistuksen kannalta (2009/2238(INI)) | 119 |
| 2011/C 351E/19 | Zimbabwe ja erityisesti Farai Maguwun tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Zimbabwesta ja erityisesti Farai Maguwun tapauksesta | 128 |
| 2011/C 351E/20 | Venezuela ja erityisesti María Lourdes Afiunin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Venezuelasta ja erityisesti Maria Lourdes Afiunin tilanteesta | 130 |
| 2011/C 351E/21 | Pohjois-KoreaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Pohjois-Koreasta | 132 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2010–2011Istunnot 6.–8. heinäkuuta 2010Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 298 E, 4.11.2010.HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/01

Euroopan unionin Itämeri-strategia ja makroalueiden rooli tulevaisuuden koheesiopolitiikassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 Euroopan unionin Itämeri-strategiasta ja makroalueiden roolista tulevaisuuden koheesiopolitiikassa (2009/2230(INI))

1

2011/C 351E/02

EU:n aluepolitiikan panos rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 EU:n aluepolitiikan panoksesta rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaen (2009/2234(INI))

8

2011/C 351E/03

Kestävä tulevaisuus liikenteelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle (2009/2096(INI))

13

2011/C 351E/04

Vetoomusvaliokunnan vuosittainen mietintö 2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 vetoomusvaliokunnan vuonna 2009 käsittelemistä asioista (2009/2139(INI))

23

2011/C 351E/05

Nuorten työmarkkinoille pääsyn edistäminen, harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (2009/2221(INI))

29

2011/C 351E/06

Epätyypilliset työsuhteet, turvattu työura, joustoturva ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uudet muodotEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (2009/2220(INI))

39

2011/C 351E/07

Biojätehuolto Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 komission vihreästä kirjasta Biojätehuolto Euroopan unionissa (2009/2153(INI))

48

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/08

Julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkat ja palkkiot sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkoista ja palkkioista sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta (2010/2009(INI))

56

2011/C 351E/09

Rajatylittävä kriisinhallinta pankkialallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ja komissiolle annettavat suositukset rajatylittävästä kriisinhallinnasta pankkialalla (2010/2006(INI))

61

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

65

2011/C 351E/10

Euroopan unionin rahoitusvakausväline ja rahoitusvakausmekanismi ja tulevat toimetEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Euroopan rahoitusvakausvälineestä ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista sekä tulevista toimista

69

2011/C 351E/11

Islannin hakemus liittymisestä Euroopan unionin jäseneksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Islannin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi

73

Torstai 8. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/12

KosovoEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kosovon yhdentymisestä Euroopan unioniin

78

2011/C 351E/13

AlbaniaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Albaniasta

85

2011/C 351E/14

Kirgisian tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kirgisian tilanteesta

92

2011/C 351E/15

Aids/hiv ja 18. kansainvälinen aids-konferenssi (Wien, 18.-23. heinäkuuta 2010)Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 oikeuksiin perustuvista menettelytavoista hiviä ja aidsia koskevissa EU:n toimissa

95

2011/C 351E/16

Rypäleammuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen voimaantulo 1. elokuuta 2010 ja EU:n rooliEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantulosta ja EU:n roolista

101

2011/C 351E/17

YMP:n tulevaisuus vuoden 2013 jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (2009/2236(INI))

103

2011/C 351E/18

EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevat tuontijärjestelyt YKP:n tulevan uudistuksen kannaltaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevista tuontijärjestelyistä YKP:n tulevan uudistuksen kannalta (2009/2238(INI))

119

2011/C 351E/19

Zimbabwe ja erityisesti Farai Maguwun tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Zimbabwesta ja erityisesti Farai Maguwun tapauksesta

128

2011/C 351E/20

Venezuela ja erityisesti María Lourdes Afiunin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Venezuelasta ja erityisesti Maria Lourdes Afiunin tilanteesta

130

2011/C 351E/21

Pohjois-KoreaEuroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Pohjois-Koreasta

132

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 6. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/22 | Pyyntö Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksiEuroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2010 Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2047(IMM)) | 137 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/22

Pyyntö Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksiEuroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2010 Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2047(IMM))

137

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 6. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/23 | Jäsenvaltioiden liittyminen Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta jäsenvaltioille liittyä Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun sekä 10 päivänä toukokuuta 1948, 16 päivänä marraskuuta 1966 ja 30 päivänä marraskuuta 1972 tehdyillä pöytäkirjoilla ja 24 päivänä kesäkuuta 1982 ja 31 päivänä toukokuuta 1988 tehdyillä yleissopimuksen muutoksilla muutettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE)) | 139 |
| 2011/C 351E/24 | Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekeminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/25 | EU:n sekä Islannin ja Norjan välinen sopimus neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS joidenkin säännösten soveltamisesta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen tekemisestä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen joidenkin säännösten soveltamisesta (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/26 | Sveitsin ja Liechtensteinin osallistuminen FRONTEXin toimintaan ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn järjestelyn tekemisestä unionin puolesta (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE)) | 141 |
| 2011/C 351E/27 | Tilastotietojen laatu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 479/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tilastotietojen laadusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE)) | 142 |
| 2011/C 351E/28 | Linja-autoliikenteen matkustajien oikeudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD)) | 149 |
| P7_TC2-COD(2008)0237Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (
  1
  ) | 150 |
| LIITE I | 166 |
| LIITE II | 167 |
| 2011/C 351E/29 | Meri- ja sisävesiliikenteen matkustajien oikeudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD)) | 168 |
| P7_TC2-COD(2008)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta | 169 |
| 2011/C 351E/30 | Tieliikennealan älykkäät liikennejärjestelmät sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapinnat ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD)) | 169 |
| LIITE | 170 |
| 2011/C 351E/31 | Yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevat ilmoitusmuodollisuudet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD)) | 171 |
| P7_TC1-COD(2009)0005Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta | 172 |
| LIITE | 173 |
| | Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/32 | Uuselintarvikkeet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0002Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (
  1
  ) | 175 |
| 2011/C 351E/33 | Teollisuuden päästöt (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaatiminen) ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)) | 193 |
| P7_TC2-COD(2007)0286Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto) | 194 |
| 2011/C 351E/34 | Puutavaraa ja puutuotteita markkinoilla saattavien toimijoiden velvollisuudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD)) | 194 |
| P7_TC2-COD(2008)0198Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta | 195 |
| 2011/C 351E/35 | Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivallat ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 98/26/EY, 2002/87/EY, 2003/6/EY, 2003/41/EY, 2003/71/EY, 2004/39/EY, 2004/109/EY, 2005/60/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/65/EY muuttamisesta Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltojen osalta (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 195 |
| 2011/C 351E/36 | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 267 |
| 2011/C 351E/37 | Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustaminen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 321 |
| 2011/C 351E/38 | Euroopan pankkiviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 337 |
| 2011/C 351E/39 | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 391 |
| 2011/C 351E/40 | Kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevat pääomavaatimukset sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD)) | 446 |
| P7_TC1-COD(2009)0099Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan valvojan arvion osalta | 447 |
| 2011/C 351E/41 | Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvät Euroopan keskuspankin erityistehtävät *Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 447 |
| | Torstai 8. heinäkuuta 2010 |
| 2011/C 351E/42 | EU:n ja Yhdysvaltojen sopimus rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelystä ja siirtämisestä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten tapahtuvaa rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelyä ja siirtämistä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä koskevan sopimuksen tekemisestä (11222/1/2010/REV 1 ja COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE)) | 453 |
| 2011/C 351E/43 | Euroopan ulkosuhdehallinto *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE)) | 454 |
| P7_TC1-NLE(2010)0816Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. heinäkuuta 2010, neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta | 455 |
| LIITE | 468 |
| LIITE | 470 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/23

Jäsenvaltioiden liittyminen Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta jäsenvaltioille liittyä Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun sekä 10 päivänä toukokuuta 1948, 16 päivänä marraskuuta 1966 ja 30 päivänä marraskuuta 1972 tehdyillä pöytäkirjoilla ja 24 päivänä kesäkuuta 1982 ja 31 päivänä toukokuuta 1988 tehdyillä yleissopimuksen muutoksilla muutettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

139

2011/C 351E/24

Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekeminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

140

2011/C 351E/25

EU:n sekä Islannin ja Norjan välinen sopimus neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS joidenkin säännösten soveltamisesta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen tekemisestä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen joidenkin säännösten soveltamisesta (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

140

2011/C 351E/26

Sveitsin ja Liechtensteinin osallistuminen FRONTEXin toimintaan ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn järjestelyn tekemisestä unionin puolesta (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

141

2011/C 351E/27

Tilastotietojen laatu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 479/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tilastotietojen laadusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

142

2011/C 351E/28

Linja-autoliikenteen matkustajien oikeudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

149

P7_TC2-COD(2008)0237Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (
  1
  )

1

150

LIITE I

166

LIITE II

167

2011/C 351E/29

Meri- ja sisävesiliikenteen matkustajien oikeudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

168

P7_TC2-COD(2008)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

169

2011/C 351E/30

Tieliikennealan älykkäät liikennejärjestelmät sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapinnat ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

169

LIITE

170

2011/C 351E/31

Yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevat ilmoitusmuodollisuudet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

171

P7_TC1-COD(2009)0005Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta

172

LIITE

173

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/32

Uuselintarvikkeet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0002Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (
  1
  )

2010

komission

1

175

2011/C 351E/33

Teollisuuden päästöt (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaatiminen) ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

193

P7_TC2-COD(2007)0286Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto)

194

2011/C 351E/34

Puutavaraa ja puutuotteita markkinoilla saattavien toimijoiden velvollisuudet ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

194

P7_TC2-COD(2008)0198Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta

195

2011/C 351E/35

Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivallat ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 98/26/EY, 2002/87/EY, 2003/6/EY, 2003/41/EY, 2003/71/EY, 2004/39/EY, 2004/109/EY, 2005/60/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/65/EY muuttamisesta Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltojen osalta (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

195

2011/C 351E/36

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

267

2011/C 351E/37

Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustaminen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

321

2011/C 351E/38

Euroopan pankkiviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

337

2011/C 351E/39

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ***IEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

391

2011/C 351E/40

Kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevat pääomavaatimukset sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettely ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

446

P7_TC1-COD(2009)0099Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan valvojan arvion osalta

447

2011/C 351E/41

Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvät Euroopan keskuspankin erityistehtävät *Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

447

Torstai 8. heinäkuuta 2010

2011/C 351E/42

EU:n ja Yhdysvaltojen sopimus rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelystä ja siirtämisestä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten tapahtuvaa rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelyä ja siirtämistä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä koskevan sopimuksen tekemisestä (11222/1/2010/REV 1 ja COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

453

2011/C 351E/43

Euroopan ulkosuhdehallinto *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

454

P7_TC1-NLE(2010)0816Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. heinäkuuta 2010, neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta

455

LIITE

468

LIITE

470

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2010–2011 Istunnot 6.–8. heinäkuuta 2010 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 298 E, 4.11.2010. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/1

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Euroopan unionin Itämeri-strategia ja makroalueiden rooli tulevaisuuden koheesiopolitiikassa

P7_TA(2010)0254

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 Euroopan unionin Itämeri-strategiasta ja makroalueiden roolista tulevaisuuden koheesiopolitiikassa (2009/2230(INI))

2011/C 351 E/01

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan unionin strategiasta Itämeren aluetta varten (KOM(2009)0248) sekä strategiaan liittyvän alustavan toimintasuunnitelman,

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät Euroopan unionin strategiasta Itämeren aluetta varten,

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman Itämeren pohjalle rakennettavaksi suunnitellun Venäjän ja Saksan välisen kaasuputken ympäristövaikutuksista (1),

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman pohjoiseen ulottuvuuteen sisältyvästä Itämeren aluetta koskevasta strategiasta (2),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot komission tiedonannosta Euroopan unionin strategiasta Itämeren aluetta varten (ECO/261) ja aiheesta ”Makroalueiden yhteistyö – Itämeri-strategian ulottaminen Euroopan muille makroalueille” (ECO/251),

ottaa huomioon alueiden komitean 21.–22. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten rooli uudessa Itämeri-strategiassa”,

ottaa huomioon alueiden komitean oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Valkoinen kirja monitasoisesta hallinnosta” (CdR 89/2009 lopullinen),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0202/2010),

| A. | ottaa huomioon, että Itämerestä on Euroopan unionin laajennuttua vuonna 2004 tullut unionimaita yhdistävä sisämeri, joka on myös erityinen haaste, ja toteaa Itämeren alueen valtioiden olevan riippuvaisia toisistaan ja joutuvan ratkomaan samankaltaisia ongelmia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Itämerestä on Euroopan unionin laajennuttua vuonna 2004 tullut unionimaita yhdistävä sisämeri, joka on myös erityinen haaste, ja toteaa Itämeren alueen valtioiden olevan riippuvaisia toisistaan ja joutuvan ratkomaan samankaltaisia ongelmia,

| B. | toteaa, että Euroopan unionin Itämeri-strategia on tulevien makroaluestrategioiden pilottihanke ja että onnistuessaan sitä voidaan käyttää tulevien strategioiden toteuttamisen mallina, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan unionin Itämeri-strategia on tulevien makroaluestrategioiden pilottihanke ja että onnistuessaan sitä voidaan käyttää tulevien strategioiden toteuttamisen mallina,

| C. | toteaa, että ajatus perustaa toiminnallisia alueita, jotka keskittyvät yhteisiin tavoitteisiin ja kehitysongelmiin, voi auttaa tehostamaan unionin aluepolitiikkaa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ajatus perustaa toiminnallisia alueita, jotka keskittyvät yhteisiin tavoitteisiin ja kehitysongelmiin, voi auttaa tehostamaan unionin aluepolitiikkaa,

| D. | ottaa huomioon, että aluepolitiikan tehostamiseksi ja etenkin sen uudistamiseksi vuoden 2013 jälkeen on tuettava ja kehitettävä kokonaisvaltaista toimintamallia ja luotava makroaluestrategioita, jotka strategioina koskevat koko Euroopan unionia mutta joiden täytäntöönpano ei saa johtaa koheesiopolitiikan uuteen kansallistamiseen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että aluepolitiikan tehostamiseksi ja etenkin sen uudistamiseksi vuoden 2013 jälkeen on tuettava ja kehitettävä kokonaisvaltaista toimintamallia ja luotava makroaluestrategioita, jotka strategioina koskevat koko Euroopan unionia mutta joiden täytäntöönpano ei saa johtaa koheesiopolitiikan uuteen kansallistamiseen,

| E. | huomauttaa, että Itämeri on yhä Euroopan unionin saastunein meri ja että sen ympäristön tila ei saisi heikentyä Itämerellä ja sen ympäristössä (myös EU:n ulkopuolisissa maissa) toteutettavien laajamittaisten infrastruktuurihankkeiden vuoksi, |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että Itämeri on yhä Euroopan unionin saastunein meri ja että sen ympäristön tila ei saisi heikentyä Itämerellä ja sen ympäristössä (myös EU:n ulkopuolisissa maissa) toteutettavien laajamittaisten infrastruktuurihankkeiden vuoksi,

| 1. | pitää myönteisenä, että Euroopan komissio on hyväksynyt ja neuvosto tukenut Itämeri-strategiaa, jota Euroopan parlamentti on peräänkuuluttanut vuodesta 2006; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että Euroopan komissio on hyväksynyt ja neuvosto tukenut Itämeri-strategiaa, jota Euroopan parlamentti on peräänkuuluttanut vuodesta 2006;

| 2. | pitää erityisen myönteisenä, että strategiaa varten on kuultu laajalti jäsenvaltioiden sidosryhmiä, joihin kuului kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten lisäksi myös akateemisia ja liike-elämän piirejä ja kansalaisjärjestöjä, millä osoitetaan, että kuulemisprosessi ja osapuolten ottaminen heti alusta alkaen mukaan strategiatyöhön on strategian onnistumisen kannalta tärkeää; pitää tervetulleena alueen kansalaisyhteiskunnan foorumin perustamista, esimerkiksi huippukokousta, jossa käsitellään toimintaa Itämeren hyväksi, ja kehottaa ryhtymään vastaavanlaisiin julkisia ja yksityisiä toimijoita yhdistäviin aloitteisiin tulevien makroalueiden hyväksi, sillä näin kyseiset toimijat saavat mahdollisuuden osallistua makroaluestrategioiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

2.

pitää erityisen myönteisenä, että strategiaa varten on kuultu laajalti jäsenvaltioiden sidosryhmiä, joihin kuului kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten lisäksi myös akateemisia ja liike-elämän piirejä ja kansalaisjärjestöjä, millä osoitetaan, että kuulemisprosessi ja osapuolten ottaminen heti alusta alkaen mukaan strategiatyöhön on strategian onnistumisen kannalta tärkeää; pitää tervetulleena alueen kansalaisyhteiskunnan foorumin perustamista, esimerkiksi huippukokousta, jossa käsitellään toimintaa Itämeren hyväksi, ja kehottaa ryhtymään vastaavanlaisiin julkisia ja yksityisiä toimijoita yhdistäviin aloitteisiin tulevien makroalueiden hyväksi, sillä näin kyseiset toimijat saavat mahdollisuuden osallistua makroaluestrategioiden kehittämiseen;

| 3. | suosittaa, että paikallisyhteisöjen osallistumista lisätään ottamalla käyttöön kattavampia ja kohdennetumpia viestintä- ja kuulemisvälineitä muun muassa paikallisia tiedotusvälineitä (paikallistelevisio, radio sekä painetut ja verkkosanomalehdet) hyödyntäen; kehottaa komissiota perustamaan Itämeri-strategialle omistetun portaalin, jota voitaisiin käyttää keskus- ja paikallishallinnon, kansalaisjärjestöjen ja muiden Itämeren alueella aktiivisten yhteisöjen meneillään olevia ja tulevia hankkeita koskevaan kokemustenvaihtoon; |
| --- | --- |

3.

suosittaa, että paikallisyhteisöjen osallistumista lisätään ottamalla käyttöön kattavampia ja kohdennetumpia viestintä- ja kuulemisvälineitä muun muassa paikallisia tiedotusvälineitä (paikallistelevisio, radio sekä painetut ja verkkosanomalehdet) hyödyntäen; kehottaa komissiota perustamaan Itämeri-strategialle omistetun portaalin, jota voitaisiin käyttää keskus- ja paikallishallinnon, kansalaisjärjestöjen ja muiden Itämeren alueella aktiivisten yhteisöjen meneillään olevia ja tulevia hankkeita koskevaan kokemustenvaihtoon;

| 4. | pitää myönteisenä Eurooppa 2020 -strategiaa, joka on tavoitteiltaan yhtenäinen Itämeri-strategian kanssa, ja huomauttaa, että Eurooppa 2020 voi tarjota toimivan kehyksen Itämeri-strategian toteuttamiselle ja vahvistamiselle; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä Eurooppa 2020 -strategiaa, joka on tavoitteiltaan yhtenäinen Itämeri-strategian kanssa, ja huomauttaa, että Eurooppa 2020 voi tarjota toimivan kehyksen Itämeri-strategian toteuttamiselle ja vahvistamiselle;

| 5. | uskoo, että kokonaisvaltaiseen toimintamalliin perustuvat, strategiassa käyttöön otetut uudet yhteistyöpuitteet mahdollistavat ympäristönsuojeluun ja Itämeren alueen kehitykseen tarkoitettujen unionin, jäsenvaltioiden ja rahoituslaitosten varojen järkevämmän ja tehokkaamman käytön; |
| --- | --- |

5.

uskoo, että kokonaisvaltaiseen toimintamalliin perustuvat, strategiassa käyttöön otetut uudet yhteistyöpuitteet mahdollistavat ympäristönsuojeluun ja Itämeren alueen kehitykseen tarkoitettujen unionin, jäsenvaltioiden ja rahoituslaitosten varojen järkevämmän ja tehokkaamman käytön;

| 6. | kiinnittää huomiota talouden kehityksen ja innovatiivisuuden suuriin eroihin Itämeren alueella ja tarpeeseen lisätä kaikkien, myös pitkälle kehittyneiden, alueiden potentiaalia, koska ne voivat antaa nostetta heikoimmassa asemassa oleville alueille; kiinnittää huomiota tarpeeseen tavoittaa uusia alueita, joilla on kehitys- ja innovaatiopotentiaalia, ja hyödyntää Itämeri-strategian ja muiden tulevaisuuden makroaluestrategioiden synnyttämä lisäarvo yhteisvaikutusten uuden tason saavuttamiseksi, sillä näin voidaan tasoittaa eroja ja luoda erittäin kilpailukykyinen pysyvän hyvinvoinnin alue, mikä on tärkeää myös puututtaessa väestön ikääntymisen ongelmaan ja globalisaation uusiin kuvioihin; |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota talouden kehityksen ja innovatiivisuuden suuriin eroihin Itämeren alueella ja tarpeeseen lisätä kaikkien, myös pitkälle kehittyneiden, alueiden potentiaalia, koska ne voivat antaa nostetta heikoimmassa asemassa oleville alueille; kiinnittää huomiota tarpeeseen tavoittaa uusia alueita, joilla on kehitys- ja innovaatiopotentiaalia, ja hyödyntää Itämeri-strategian ja muiden tulevaisuuden makroaluestrategioiden synnyttämä lisäarvo yhteisvaikutusten uuden tason saavuttamiseksi, sillä näin voidaan tasoittaa eroja ja luoda erittäin kilpailukykyinen pysyvän hyvinvoinnin alue, mikä on tärkeää myös puututtaessa väestön ikääntymisen ongelmaan ja globalisaation uusiin kuvioihin;

| 7. | painottaa, että Euroopan unionin nykyiset sisämarkkinoita lujittavat säädökset, kuten palveludirektiivi, on välttämätöntä panna nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan lisätä Itämeren alueen houkuttelevuutta talousalueena; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että Euroopan unionin nykyiset sisämarkkinoita lujittavat säädökset, kuten palveludirektiivi, on välttämätöntä panna nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan lisätä Itämeren alueen houkuttelevuutta talousalueena;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään rakennerahastojen vuosien 2007–2013 määrärahoja mahdollisimman laajan tuen varmistamiseksi strategialle, jotta voidaan eritoten tukea työpaikkojen luomista ja talouskasvua alueilla, joihin talouskriisi on vaikuttanut eniten, ja suosittaa samalla, että toimintaohjelmia tarkistetaan meneillään olevan ohjelmakauden aikana, jos se on perusteltua; painottaa, että kunkin alueen erityispiirteitä hyödyntämällä rakennerahastoja voidaan käyttää tehokkaammin ja saadaan luotua lisäarvoa aluetasolla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään rakennerahastojen vuosien 2007–2013 määrärahoja mahdollisimman laajan tuen varmistamiseksi strategialle, jotta voidaan eritoten tukea työpaikkojen luomista ja talouskasvua alueilla, joihin talouskriisi on vaikuttanut eniten, ja suosittaa samalla, että toimintaohjelmia tarkistetaan meneillään olevan ohjelmakauden aikana, jos se on perusteltua; painottaa, että kunkin alueen erityispiirteitä hyödyntämällä rakennerahastoja voidaan käyttää tehokkaammin ja saadaan luotua lisäarvoa aluetasolla;

| 9. | panee merkille maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin syvällisen vaikutuksen Itämeren alueen kaikkiin valtioihin ja erityisesti Baltian maihin; vetoaa kaikkiin sidosryhmiin, jotta ne eivät heikentäisi sitoumustaan Euroopan unionin Itämeri-strategiaan kriisin vuoksi; |
| --- | --- |

9.

panee merkille maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin syvällisen vaikutuksen Itämeren alueen kaikkiin valtioihin ja erityisesti Baltian maihin; vetoaa kaikkiin sidosryhmiin, jotta ne eivät heikentäisi sitoumustaan Euroopan unionin Itämeri-strategiaan kriisin vuoksi;

| 10. | katsoo, että Itämeri-strategian onnistumisessa ja tulevaisuuden makroaluestrategioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisessa ovat avainasemassa kaikki toimet, joita toteutetaan alueellisen ulottuvuuden omaavissa alakohtaisissa toimintalinjoissa, kuten yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP), kalastuspolitiikassa, liikenne-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikassa sekä yhtenäisissä infrastruktuuria koskevissa toimintalinjoissa, samoin kuin se, että yhdistetään varat, joita on saatavilla tietyllä alueella yhteisesti määriteltyjä tavoitteita varten; kehottaa tässä yhteydessä tarkastelemaan toimintalinjoja uudelleen uusien haasteiden näkökulmasta, perustamaan unionin tasolle asianmukaiset toimintapuitteet ja määrittämään näiden puitteiden suhteen nykyisiin kansallisiin ja paikallisiin rakenteisiin; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että Itämeri-strategian onnistumisessa ja tulevaisuuden makroaluestrategioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisessa ovat avainasemassa kaikki toimet, joita toteutetaan alueellisen ulottuvuuden omaavissa alakohtaisissa toimintalinjoissa, kuten yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP), kalastuspolitiikassa, liikenne-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikassa sekä yhtenäisissä infrastruktuuria koskevissa toimintalinjoissa, samoin kuin se, että yhdistetään varat, joita on saatavilla tietyllä alueella yhteisesti määriteltyjä tavoitteita varten; kehottaa tässä yhteydessä tarkastelemaan toimintalinjoja uudelleen uusien haasteiden näkökulmasta, perustamaan unionin tasolle asianmukaiset toimintapuitteet ja määrittämään näiden puitteiden suhteen nykyisiin kansallisiin ja paikallisiin rakenteisiin;

| 11. | uskoo, että strategian alueellinen ulottuvuus auttaa kehittämään ja havainnollistamaan ajatusta alueellisesta koheesiosta, joka Lissabonin sopimuksessa nostetaan taloudellisen ja sosiaalisen koheesion rinnalle, ja kehottaakin komissiota käynnistämään aktiivisen vuoropuhelun EU:n makroaluetoimintalinjojen roolista ja vaikutuksesta vuoden 2013 jälkeen; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että strategian alueellinen ulottuvuus auttaa kehittämään ja havainnollistamaan ajatusta alueellisesta koheesiosta, joka Lissabonin sopimuksessa nostetaan taloudellisen ja sosiaalisen koheesion rinnalle, ja kehottaakin komissiota käynnistämään aktiivisen vuoropuhelun EU:n makroaluetoimintalinjojen roolista ja vaikutuksesta vuoden 2013 jälkeen;

| 12. | kannustaa kehittämään tulevassa rakennerahastoja koskevassa yleisasetuksessa erityisiä säännöksiä, jotka pohjautuvat alueellista yhteistyötä koskeviin määräyksiin, ovat selkeitä, ottavat huomioon eri maiden hallintokulttuurit eivätkä aiheuta edunsaajille ylimääräistä hallinnollista taakkaa, sillä näin voidaan syventää valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja valmistella täydentäviä yhteisiä toimintastrategioita, jotka voivat vahvistaa alueen houkuttelevuutta Euroopassa ja kansainvälisesti ja toimia myöhemmin mallina rajat ylittävälle yhteistyölle; |
| --- | --- |

12.

kannustaa kehittämään tulevassa rakennerahastoja koskevassa yleisasetuksessa erityisiä säännöksiä, jotka pohjautuvat alueellista yhteistyötä koskeviin määräyksiin, ovat selkeitä, ottavat huomioon eri maiden hallintokulttuurit eivätkä aiheuta edunsaajille ylimääräistä hallinnollista taakkaa, sillä näin voidaan syventää valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja valmistella täydentäviä yhteisiä toimintastrategioita, jotka voivat vahvistaa alueen houkuttelevuutta Euroopassa ja kansainvälisesti ja toimia myöhemmin mallina rajat ylittävälle yhteistyölle;

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että Itämeri-strategia olisi nähtävä prosessina, jossa toiminnan ja yhteistyön periaatetta kehitetään jatkuvasti, minkä vuoksi strategiaa on välttämättä päivitettävä, ja että ensisijainen tavoite on löytää parhaat mahdolliset menetelmät, joita voidaan käyttää myös tulevissa makroaluestrategioissa; painottaa, että on tärkeää kerätä tietoja ja tehdä yhteenvetoja onnistuneista aloitteista ja niiden tuloksista sekä tuoda niitä esiin; tukee komission suunnitelmaa perustaa parhaiden käytäntöjen tietokanta, jotta kyseisiä käytäntöjä käytettäisiin tulevaisuuden makroaluestrategioiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että Itämeri-strategia olisi nähtävä prosessina, jossa toiminnan ja yhteistyön periaatetta kehitetään jatkuvasti, minkä vuoksi strategiaa on välttämättä päivitettävä, ja että ensisijainen tavoite on löytää parhaat mahdolliset menetelmät, joita voidaan käyttää myös tulevissa makroaluestrategioissa; painottaa, että on tärkeää kerätä tietoja ja tehdä yhteenvetoja onnistuneista aloitteista ja niiden tuloksista sekä tuoda niitä esiin; tukee komission suunnitelmaa perustaa parhaiden käytäntöjen tietokanta, jotta kyseisiä käytäntöjä käytettäisiin tulevaisuuden makroaluestrategioiden kehittämiseksi;

| 14. | katsoo, että makroaluestrategian puitteissa kehitetty alueellinen yhteistyö voi merkittävästi edistää yhdentymisprosessia, kun kansalaisyhteiskunta otetaan paremmin mukaan päätöksentekoprosessiin ja toteutetaan käytännön toimia; pitää suotavana, että makroaluestrategioissa pannaan täytäntöön erityisesti sosiaalisia ja taloudellisia sekä kulttuuria, opetusta ja koulutusta ja matkailua koskevia toimia ja että makroaluestrategioita edistetään paikallisen kansalaisyhteiskunnan osallisuuden ja toissijaisuuden vahvistamiseksi perustamalla eurooppalaisia alueellisen yhteistyön yhtymiä (EAYY); |
| --- | --- |

14.

katsoo, että makroaluestrategian puitteissa kehitetty alueellinen yhteistyö voi merkittävästi edistää yhdentymisprosessia, kun kansalaisyhteiskunta otetaan paremmin mukaan päätöksentekoprosessiin ja toteutetaan käytännön toimia; pitää suotavana, että makroaluestrategioissa pannaan täytäntöön erityisesti sosiaalisia ja taloudellisia sekä kulttuuria, opetusta ja koulutusta ja matkailua koskevia toimia ja että makroaluestrategioita edistetään paikallisen kansalaisyhteiskunnan osallisuuden ja toissijaisuuden vahvistamiseksi perustamalla eurooppalaisia alueellisen yhteistyön yhtymiä (EAYY);

| 15. | korostaa, että on tärkeää edistää kehitystä kulttuurin, opetuksen ja koulutuksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, ja kehottaa jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötään erityisesti viimeksi mainitulla alalla; myöntää, että opetus- ja koulutusalalla yhteistyö voi tietysti olla erittäin hyödyllistä, mutta katsoo, että toimivallan on kuuluttava jatkossakin jäsenvaltioille; suosittaa makroalueiden tapauksessa strategisen toimintamallin vahvistamista ja pitkän aikavälin suunnittelua; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on tärkeää edistää kehitystä kulttuurin, opetuksen ja koulutuksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, ja kehottaa jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötään erityisesti viimeksi mainitulla alalla; myöntää, että opetus- ja koulutusalalla yhteistyö voi tietysti olla erittäin hyödyllistä, mutta katsoo, että toimivallan on kuuluttava jatkossakin jäsenvaltioille; suosittaa makroalueiden tapauksessa strategisen toimintamallin vahvistamista ja pitkän aikavälin suunnittelua;

| 16. | ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteen ja paikallis- ja aluetason valtavan yhteistyöpotentiaalin ja pitää erittäin tärkeänä perustaa tehokas, monitasoinen yhteistyörakenne edistämällä toimialakohtaisia kumppanuuksia, joihin liittyy kulloistenkin toimintalinjojen sisällöstä päättävien tahojen säännöllisiä tapaamisia, jotka vahvistavat kumppanuuden eri osapuolten jaettua vastuuta mutta säilyttävät samalla jäsenvaltioiden ja alueiden itsemääräämisoikeuden organisaatiokysymyksissä; kehottaa parantamaan, kehittämään ja vahvistamaan paikallis- ja aluetasolla käyttöön otettuja rajat ylittävän yhteistyön järjestelyjä; |
| --- | --- |

16.

ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteen ja paikallis- ja aluetason valtavan yhteistyöpotentiaalin ja pitää erittäin tärkeänä perustaa tehokas, monitasoinen yhteistyörakenne edistämällä toimialakohtaisia kumppanuuksia, joihin liittyy kulloistenkin toimintalinjojen sisällöstä päättävien tahojen säännöllisiä tapaamisia, jotka vahvistavat kumppanuuden eri osapuolten jaettua vastuuta mutta säilyttävät samalla jäsenvaltioiden ja alueiden itsemääräämisoikeuden organisaatiokysymyksissä; kehottaa parantamaan, kehittämään ja vahvistamaan paikallis- ja aluetasolla käyttöön otettuja rajat ylittävän yhteistyön järjestelyjä;

| 17. | painottaa, että uudessa makroalueellisessa yhteistyökehyksessä noudatetaan vahvaa ylhäältä alas suuntautuvaa toimintatapaa, jonka kehittämisessä jäsenvaltioilla on ratkaiseva rooli, ja luodaan uusi hallinnon taso; toteaa, että uudessa yhteistyömallissa on varmistettava, että syrjäisten alueiden luontaiset haitat muutetaan eduiksi ja mahdollisuuksiksi ja että näiden alueiden kehitystä edistetään; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että uudessa makroalueellisessa yhteistyökehyksessä noudatetaan vahvaa ylhäältä alas suuntautuvaa toimintatapaa, jonka kehittämisessä jäsenvaltioilla on ratkaiseva rooli, ja luodaan uusi hallinnon taso; toteaa, että uudessa yhteistyömallissa on varmistettava, että syrjäisten alueiden luontaiset haitat muutetaan eduiksi ja mahdollisuuksiksi ja että näiden alueiden kehitystä edistetään;

| 18. | katsoo, että makroalueissa yhdistyvät mahdollisuudet optimoida vastaus kunkin alueen haasteisiin; katsoo, että niiden ansiosta kunkin alueen erityisiä mahdollisuuksia ja voimavaroja voidaan myös käyttää tehokkaasti ja vaikuttavasti; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että makroalueissa yhdistyvät mahdollisuudet optimoida vastaus kunkin alueen haasteisiin; katsoo, että niiden ansiosta kunkin alueen erityisiä mahdollisuuksia ja voimavaroja voidaan myös käyttää tehokkaasti ja vaikuttavasti;

| 19. | kehottaa komissiota analysoimaan Itämeri-strategian toteuttamisesta saatavia ensimmäisiä tuloksia ja kokemuksia, jotka auttavat kartoittamaan makroaluestrategioiden mahdollisia rahoituslähteitä ja -menetelmiä sekä käyttämään tätä pilottiohjelmaa esimerkkinä muille makroaluestrategioille niiden toimivuuden osoittamiseksi; painottaa kuitenkin, että makroalueiden kehittäminen on ennen kaikkea täydentävä toimenpide, jonka tarkoitus ei ole korvata EU:n ensisijaisesti rahoittamia yksittäisiä paikallisia ja alueellisia ohjelmia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota analysoimaan Itämeri-strategian toteuttamisesta saatavia ensimmäisiä tuloksia ja kokemuksia, jotka auttavat kartoittamaan makroaluestrategioiden mahdollisia rahoituslähteitä ja -menetelmiä sekä käyttämään tätä pilottiohjelmaa esimerkkinä muille makroaluestrategioille niiden toimivuuden osoittamiseksi; painottaa kuitenkin, että makroalueiden kehittäminen on ennen kaikkea täydentävä toimenpide, jonka tarkoitus ei ole korvata EU:n ensisijaisesti rahoittamia yksittäisiä paikallisia ja alueellisia ohjelmia;

| 20. | panee merkille, että Itämeri-strategian täytäntöönpano on tähän mennessä ollut hyvin hidasta; katsoo, että EU:n vuoden 2010 talousarviossa strategialle osoitetut varat voidaan käyttää toteutuksen parantamiseen; pahoittelee sen vuoksi, ettei määrärahoja ole vieläkään maksettu, ja muistuttaa komissiota, että varat on tärkeää kohdistaa mahdollisimman pian kohteisiin, jotka ovat Itämeri-strategian tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

20.

panee merkille, että Itämeri-strategian täytäntöönpano on tähän mennessä ollut hyvin hidasta; katsoo, että EU:n vuoden 2010 talousarviossa strategialle osoitetut varat voidaan käyttää toteutuksen parantamiseen; pahoittelee sen vuoksi, ettei määrärahoja ole vieläkään maksettu, ja muistuttaa komissiota, että varat on tärkeää kohdistaa mahdollisimman pian kohteisiin, jotka ovat Itämeri-strategian tavoitteiden mukaisia;

| 21. | huomauttaa, että tulevien makroaluestrategioiden edistämiseksi komission on ratkaistava omien varojen ongelma, jotta se voisi ennakoida näitä strategioita asianomaisten alueiden alueellisten erityispiirteiden pohjalta, antaa osallistuville jäsenvaltioille virikkeitä eurooppalaista etua koskevista aiheista ja tukea niitä strategian laatimisessa; pyytää komissiota valvomaan strategioiden täytäntöönpanoa koordinaattorina, harkitsemaan uudelleen uusia ensisijaisia tavoitteita sekä osoittamaan varoja erityistarpeisiin ja asiantuntemusvaatimuksiin mutta välttämään samalla päällekkäisen työn; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että tulevien makroaluestrategioiden edistämiseksi komission on ratkaistava omien varojen ongelma, jotta se voisi ennakoida näitä strategioita asianomaisten alueiden alueellisten erityispiirteiden pohjalta, antaa osallistuville jäsenvaltioille virikkeitä eurooppalaista etua koskevista aiheista ja tukea niitä strategian laatimisessa; pyytää komissiota valvomaan strategioiden täytäntöönpanoa koordinaattorina, harkitsemaan uudelleen uusia ensisijaisia tavoitteita sekä osoittamaan varoja erityistarpeisiin ja asiantuntemusvaatimuksiin mutta välttämään samalla päällekkäisen työn;

| 22. | kehottaa komissiota valmistelemaan konkreettisia välineitä ja laatimaan vertailukelpoisiin osoittimiin perustuvat hankearviointivälineet ja -kriteerit Itämeri-strategian toteuttamisesta tehtävää puolivälin arviota silmällä pitäen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota valmistelemaan konkreettisia välineitä ja laatimaan vertailukelpoisiin osoittimiin perustuvat hankearviointivälineet ja -kriteerit Itämeri-strategian toteuttamisesta tehtävää puolivälin arviota silmällä pitäen;

| 23. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja Euroopan parlamentin jäseniä etsimään vastauksia kysymyksiin siitä, millaisia makroaluestrategioiden pitäisi olla, miten niitä voitaisiin kohdella yhtäläisesti (erillisinä ohjelmina tai osana koheesiopolitiikkaa), kenen ja miten ne olisi toteutettava sekä mistä rahoituslähteistä ne tulisi rahoittaa, jotta vältetään unionin rahoituksen päällekkäisyys ja pirstoutuneisuus, ottaen erityisesti huomioon EU 2020 -strategian, EU:n talousarvion tarkistamisen ja tulevan koheesiopolitiikan; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja Euroopan parlamentin jäseniä etsimään vastauksia kysymyksiin siitä, millaisia makroaluestrategioiden pitäisi olla, miten niitä voitaisiin kohdella yhtäläisesti (erillisinä ohjelmina tai osana koheesiopolitiikkaa), kenen ja miten ne olisi toteutettava sekä mistä rahoituslähteistä ne tulisi rahoittaa, jotta vältetään unionin rahoituksen päällekkäisyys ja pirstoutuneisuus, ottaen erityisesti huomioon EU 2020 -strategian, EU:n talousarvion tarkistamisen ja tulevan koheesiopolitiikan;

| 24. | painottaa, että makroalueiden eurooppalainen lisäarvo piilee valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön vahvistamisessa, minkä vuoksi eurooppalaisen alueellisen yhteistyön ohjelmat rajat ylittävän, kansainvälisen ja alueiden välisen yhteistyön luomiseksi ovat makroalueiden tavoitteiden toteutumisen kannalta keskeinen osatekijä; kehottaa pitämään Itämeri-strategiaa Euroopan unionin useiden eri alojen politiikkaan perustuvana unionin strategiana, jolla pitäisi olla selkeä aikataulu ja tavoitteet; katsoo, että monialaisen luonteensa vuoksi strategiaa voitaisiin pitää makroaluestrategiana ja sen koordinaatio hoitaa aluepolitiikan puitteissa; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että makroalueiden eurooppalainen lisäarvo piilee valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön vahvistamisessa, minkä vuoksi eurooppalaisen alueellisen yhteistyön ohjelmat rajat ylittävän, kansainvälisen ja alueiden välisen yhteistyön luomiseksi ovat makroalueiden tavoitteiden toteutumisen kannalta keskeinen osatekijä; kehottaa pitämään Itämeri-strategiaa Euroopan unionin useiden eri alojen politiikkaan perustuvana unionin strategiana, jolla pitäisi olla selkeä aikataulu ja tavoitteet; katsoo, että monialaisen luonteensa vuoksi strategiaa voitaisiin pitää makroaluestrategiana ja sen koordinaatio hoitaa aluepolitiikan puitteissa;

| 25. | katsoo, että suuren mittakaavan strategioiden, kuten makroaluestrategioiden, kehittämisen pitäisi osaltaan vahvistaa paikallis- ja aluetason roolia EU:n politiikan toimeenpanossa yleisemmin; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että suuren mittakaavan strategioiden, kuten makroaluestrategioiden, kehittämisen pitäisi osaltaan vahvistaa paikallis- ja aluetason roolia EU:n politiikan toimeenpanossa yleisemmin;

Ulkoinen ulottuvuus

| 26. | kehottaa parantamaan Itämeri-strategiassa sekä tulevissa makroaluestrategioissa Euroopan unionin ja sen ulkopuolisten maiden suhteita, etenkin kun pannaan täytäntöön laajamittaisia hankkeita, joiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät; kehottaa EU:ta ja sen ulkopuolisia maita tekemään yhteistyötä turvallisuuden lisäämiseksi alueella ja rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa parantamaan Itämeri-strategiassa sekä tulevissa makroaluestrategioissa Euroopan unionin ja sen ulkopuolisten maiden suhteita, etenkin kun pannaan täytäntöön laajamittaisia hankkeita, joiden ympäristövaikutukset ovat merkittävät; kehottaa EU:ta ja sen ulkopuolisia maita tekemään yhteistyötä turvallisuuden lisäämiseksi alueella ja rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi;

| 27. | kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä Venäjän ja Valko-Venäjän sekä Baltian maiden välistä yhteistyötä energiaverkkoja rakennettaessa ja hyödyntää tehokkaammin EU:n ja Venäjän välistä energia-alan vuoropuhelua, mikä samalla avaa myös mahdollisuuksia saada Venäjä mukaan Itämeri-strategiaan; odottaa kaikkien Itämeren alueen toimijoiden liittyvän asiaankuuluviin kansainvälisiin yleissopimuksiin, kuten Espoon yleissopimukseen ja Helsingin yleissopimukseen, noudattavan Helsinki-komission (HELCOM) suuntaviivoja ja tekevän yhteistyötä näissä puitteissa; |
| --- | --- |

27.

kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä Venäjän ja Valko-Venäjän sekä Baltian maiden välistä yhteistyötä energiaverkkoja rakennettaessa ja hyödyntää tehokkaammin EU:n ja Venäjän välistä energia-alan vuoropuhelua, mikä samalla avaa myös mahdollisuuksia saada Venäjä mukaan Itämeri-strategiaan; odottaa kaikkien Itämeren alueen toimijoiden liittyvän asiaankuuluviin kansainvälisiin yleissopimuksiin, kuten Espoon yleissopimukseen ja Helsingin yleissopimukseen, noudattavan Helsinki-komission (HELCOM) suuntaviivoja ja tekevän yhteistyötä näissä puitteissa;

| 28. | pyytää komissiota varmistamaan tehokkaan yhteistyön ja yhteensovittamisen HELCOMin ja Itämeren alueen jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitaisiin varmistaa selvä tehtävien ja vastuualueiden määrittely HELCOMin vuoden 2007 Itämeren toimintaohjelman ja edellä mainitun EU:n strategian ja toimintasuunnitelman toimeenpanon yhteydessä ja siten taata tehokas kokonaisstrategia alueelle; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiota varmistamaan tehokkaan yhteistyön ja yhteensovittamisen HELCOMin ja Itämeren alueen jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitaisiin varmistaa selvä tehtävien ja vastuualueiden määrittely HELCOMin vuoden 2007 Itämeren toimintaohjelman ja edellä mainitun EU:n strategian ja toimintasuunnitelman toimeenpanon yhteydessä ja siten taata tehokas kokonaisstrategia alueelle;

| 29. | ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden ympäröimän Kaliningradin eksklaavin aseman; korostaa, että alueen sosiaalista ja taloudellista kehitystä olisi vauhditettava ja aluetta olisi pidettävä eräänlaisena yhdyskäytävänä tai pilottialueena Euroopan unionin ja Venäjän läheisemmille suhteille, joissa on mukana kansalaisjärjestöjä, oppilaitoksia ja kulttuuri-instituutioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia; |
| --- | --- |

29.

ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden ympäröimän Kaliningradin eksklaavin aseman; korostaa, että alueen sosiaalista ja taloudellista kehitystä olisi vauhditettava ja aluetta olisi pidettävä eräänlaisena yhdyskäytävänä tai pilottialueena Euroopan unionin ja Venäjän läheisemmille suhteille, joissa on mukana kansalaisjärjestöjä, oppilaitoksia ja kulttuuri-instituutioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia;

| 30. | katsoo, että Venäjän kanssa tehtävässä uudessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa olisi otettava huomioon Itämeren alueen yhteistyö; suhtautuu myönteisesti komission ja alueen jäsenvaltioiden pyrkimyksiin toimia Venäjän kanssa yhteistyössä monilla eri aloilla, kuten liikenneyhteyksiin, matkailuun, rajat ylittäviin terveysuhkiin, ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, ympäristöön, tulli- ja rajatarkastuksiin sekä erityisesti energiakysymyksiin liittyvissä asioissa; uskoo, että Euroopan unionin ja Venäjän yhteiset alueet tarjoavat arvokkaan kehyksen näiden kysymysten käsittelylle, ja kehottaa Venäjää huolehtimaan yhtäläisesti osuudestaan tässä yhteistyössä; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että Venäjän kanssa tehtävässä uudessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa olisi otettava huomioon Itämeren alueen yhteistyö; suhtautuu myönteisesti komission ja alueen jäsenvaltioiden pyrkimyksiin toimia Venäjän kanssa yhteistyössä monilla eri aloilla, kuten liikenneyhteyksiin, matkailuun, rajat ylittäviin terveysuhkiin, ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, ympäristöön, tulli- ja rajatarkastuksiin sekä erityisesti energiakysymyksiin liittyvissä asioissa; uskoo, että Euroopan unionin ja Venäjän yhteiset alueet tarjoavat arvokkaan kehyksen näiden kysymysten käsittelylle, ja kehottaa Venäjää huolehtimaan yhtäläisesti osuudestaan tässä yhteistyössä;

| 31. | korostaa tarvetta vähentää alueen riippuvuutta Venäjän tuottamasta energiasta; panee tyytyväisenä merkille komission julkilausuman, jossa edellytetään yhteyksien lisäämistä alueen jäsenvaltioiden välillä ja energiahuollon monipuolistamista; kehottaa lisäämään tukea nesteytetyn maakaasun (LNG) käsittelyyn soveltuvien satamien perustamiselle; |
| --- | --- |

31.

korostaa tarvetta vähentää alueen riippuvuutta Venäjän tuottamasta energiasta; panee tyytyväisenä merkille komission julkilausuman, jossa edellytetään yhteyksien lisäämistä alueen jäsenvaltioiden välillä ja energiahuollon monipuolistamista; kehottaa lisäämään tukea nesteytetyn maakaasun (LNG) käsittelyyn soveltuvien satamien perustamiselle;

| 32. | katsoo, että ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden tehokkaaksi suojelemiseksi on saatava aikaan sopimuksia sellaisten Euroopan unioniin kuulumattomien valtioiden kanssa, jotka ovat osa strategioihin liittyviä toiminnallisia alueita, jotta ne voivat jakaa samat, asiaa koskevaan Euroopan unionin lainsäädäntöön sisältyvät arvot, oikeudet ja velvollisuudet; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden tehokkaaksi suojelemiseksi on saatava aikaan sopimuksia sellaisten Euroopan unioniin kuulumattomien valtioiden kanssa, jotka ovat osa strategioihin liittyviä toiminnallisia alueita, jotta ne voivat jakaa samat, asiaa koskevaan Euroopan unionin lainsäädäntöön sisältyvät arvot, oikeudet ja velvollisuudet;

| 33. | katsoo, että Itämeren alueen yhteistyö on asetettava painopisteeksi ja sitä on käsiteltävä korkeimmalla poliittisella tasolla valtion- ja hallitusten päämiesten kesken, mikä on ratkaisevan tärkeää Itämeren valtioiden välisen yhteistyön ja poliittisten tavoitteiden toteutumiselle; kehottaa tämän saavuttamiseksi järjestämään Itämeren alueen valtion- ja hallitusten päämiesten välisiä säännöllisiä kokouksia; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että Itämeren alueen yhteistyö on asetettava painopisteeksi ja sitä on käsiteltävä korkeimmalla poliittisella tasolla valtion- ja hallitusten päämiesten kesken, mikä on ratkaisevan tärkeää Itämeren valtioiden välisen yhteistyön ja poliittisten tavoitteiden toteutumiselle; kehottaa tämän saavuttamiseksi järjestämään Itämeren alueen valtion- ja hallitusten päämiesten välisiä säännöllisiä kokouksia;

Ympäristö- ja energianäkökohdat

| 34. | painottaa, että energiainfrastruktuurihankkeiden (sekä rakenteilla olevien että tulevien) ympäristövaikutukset on arvioitava ottaen erityisesti huomioon kansainväliset yleissopimukset; kehottaa komissiota laatimaan asianmukaisen toimintasuunnitelman teknisten onnettomuuksien ja muiden mahdollisten katastrofien varalta määräten myös siitä, miten tällaiset tapahtumat hoidetaan taloudelliselta kannalta; painottaa, että samaa toimintamallia on sovellettava kaikkiin tuleviin hankkeisiin, jottei vaarannettaisi muihin tulevaisuuden makroaluestrategioihin osallistuvien Itämeren rannikkomaiden turvallisuutta, ympäristöä eikä merenkulun olosuhteita; pitää kestävän kehityksen ja ympäristömyötäisen kasvun kannalta tärkeänä saavuttaa korkea ympäristönsuojelun taso kaikilla makroalueilla sekä ottaa yhtä lailla huomioon ympäristönsuojelun, matkailun ja muiden alojen näkökohdat; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että energiainfrastruktuurihankkeiden (sekä rakenteilla olevien että tulevien) ympäristövaikutukset on arvioitava ottaen erityisesti huomioon kansainväliset yleissopimukset; kehottaa komissiota laatimaan asianmukaisen toimintasuunnitelman teknisten onnettomuuksien ja muiden mahdollisten katastrofien varalta määräten myös siitä, miten tällaiset tapahtumat hoidetaan taloudelliselta kannalta; painottaa, että samaa toimintamallia on sovellettava kaikkiin tuleviin hankkeisiin, jottei vaarannettaisi muihin tulevaisuuden makroaluestrategioihin osallistuvien Itämeren rannikkomaiden turvallisuutta, ympäristöä eikä merenkulun olosuhteita; pitää kestävän kehityksen ja ympäristömyötäisen kasvun kannalta tärkeänä saavuttaa korkea ympäristönsuojelun taso kaikilla makroalueilla sekä ottaa yhtä lailla huomioon ympäristönsuojelun, matkailun ja muiden alojen näkökohdat;

| 35. | painottaa, että on perustettava Itämeren ympäristövalvonnan keskus, otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä onnettomuuksien ja vakavan rajat ylittävän saastumisen varalta ja perustettava yhteinen toimintaryhmä tällaisia tilanteita varten; |
| --- | --- |

35.

painottaa, että on perustettava Itämeren ympäristövalvonnan keskus, otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä onnettomuuksien ja vakavan rajat ylittävän saastumisen varalta ja perustettava yhteinen toimintaryhmä tällaisia tilanteita varten;

| 36. | kiinnittää huomiota Itämeren alueen strategiseen merkitykseen sellaisten yhteisten energiainfrastruktuurihankkeiden kehittämisessä, joilla monipuolistetaan energiantuotantoa ja energiahuoltoa, ja painottaa erityisesti uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, kuten (maalla tai merellä sijaitsevia) tuulivoimapuistoja, geotermistä energiaa ja alueella tuotettuja biopolttoaineita käyttäviä biokaasulaitoksia; |
| --- | --- |

36.

kiinnittää huomiota Itämeren alueen strategiseen merkitykseen sellaisten yhteisten energiainfrastruktuurihankkeiden kehittämisessä, joilla monipuolistetaan energiantuotantoa ja energiahuoltoa, ja painottaa erityisesti uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, kuten (maalla tai merellä sijaitsevia) tuulivoimapuistoja, geotermistä energiaa ja alueella tuotettuja biopolttoaineita käyttäviä biokaasulaitoksia;

| 37. | kiinnittää huomiota energia- ja ilmastoalalla pohjoisen ulottuvuuden puitteissa jo tehtyyn Itämeren valtioiden neuvoston ja Pohjoismaiden neuvoston tehokkaaseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

37.

kiinnittää huomiota energia- ja ilmastoalalla pohjoisen ulottuvuuden puitteissa jo tehtyyn Itämeren valtioiden neuvoston ja Pohjoismaiden neuvoston tehokkaaseen yhteistyöhön;

| 38. | painottaa, että Itämeren alueella suunnitellun ydinenergian käytön laajentamisen takia EU-maiden on noudatettava mitä tiukimpia turvallisuus- ja ympäristönormeja ja komission on seurattava ja valvottava, noudattavatko naapurimaat ja erityisesti ne, jotka suunnittelevat rakentavansa ydinvoimaloita lähelle EU:n ulkorajoja, samaa toimintamallia ja kansainvälisiä yleissopimuksia; |
| --- | --- |

38.

painottaa, että Itämeren alueella suunnitellun ydinenergian käytön laajentamisen takia EU-maiden on noudatettava mitä tiukimpia turvallisuus- ja ympäristönormeja ja komission on seurattava ja valvottava, noudattavatko naapurimaat ja erityisesti ne, jotka suunnittelevat rakentavansa ydinvoimaloita lähelle EU:n ulkorajoja, samaa toimintamallia ja kansainvälisiä yleissopimuksia;

| 39. | korostaa, että EU:n ja Itämereen rajoittuvien jäsenvaltioiden on tärkeää puuttua kiireesti alueen vakaviin ympäristöongelmiin, joista vaikeimpia ovat rehevöityminen, merenpohjaan sedimentoituneiden vaarallisten aineiden vaikutus ja uhkat meren biologiselle monimuotoisuudelle, erityisesti uhanalaisille kalakannoille; muistuttaa, että Itämeri on yksi maailman saastuneimmista merialueista; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että EU:n ja Itämereen rajoittuvien jäsenvaltioiden on tärkeää puuttua kiireesti alueen vakaviin ympäristöongelmiin, joista vaikeimpia ovat rehevöityminen, merenpohjaan sedimentoituneiden vaarallisten aineiden vaikutus ja uhkat meren biologiselle monimuotoisuudelle, erityisesti uhanalaisille kalakannoille; muistuttaa, että Itämeri on yksi maailman saastuneimmista merialueista;

| 40. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön kaikille jäsenvaltioille yhteinen menetelmä epäpuhtauksien lähteiden kartoittamiseksi ja suunnitelma niiden vaiheittaiseksi poistamiseksi; |
| --- | --- |

40.

korostaa tarvetta ottaa käyttöön kaikille jäsenvaltioille yhteinen menetelmä epäpuhtauksien lähteiden kartoittamiseksi ja suunnitelma niiden vaiheittaiseksi poistamiseksi;

| 41. | pitää myönteisenä ympäristön kestävyyden sisällyttämistä keskeisenä teemana EU:n Itämeri-strategiaan ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä ympäristön kestävyyden sisällyttämistä keskeisenä teemana EU:n Itämeri-strategiaan ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan;

| 42. | katsoo, että yksi suurimmista esteistä Itämeri-strategian tavoitteiden toteutumiselle on, ettei sitä ole sovitettu yhteen unionin muiden alojen politiikan kanssa, kuten YMP:n, joka kiihdyttää rehevöitymistä, ja yhteisen kalastuspolitiikan (YKP), joka ei ole ympäristön kannalta kestävää; katsoo, että YMP:n ja YKP:n uudistukset on suunniteltava niin, että ne auttavat saavuttamaan tavoitteen ympäristön kannalta kestävästä Itämeren alueesta; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että yksi suurimmista esteistä Itämeri-strategian tavoitteiden toteutumiselle on, ettei sitä ole sovitettu yhteen unionin muiden alojen politiikan kanssa, kuten YMP:n, joka kiihdyttää rehevöitymistä, ja yhteisen kalastuspolitiikan (YKP), joka ei ole ympäristön kannalta kestävää; katsoo, että YMP:n ja YKP:n uudistukset on suunniteltava niin, että ne auttavat saavuttamaan tavoitteen ympäristön kannalta kestävästä Itämeren alueesta;

Liikenne- ja matkailunäkökohdat

| 43. | pitää ensisijaisen tärkeänä luoda tehokas ja ympäristöystävällinen meri-, maa- ja sisävesialueiden liikenne- ja viestintäverkosto (ja antaa merellä huomattava asema tavarankuljetuksille), joka kykenee ennakoimaan nykyisiä ja tulevia haasteita ja vastaamaan niihin, ottaen huomioon Natura 2000 -asiakirjan päivitetyn version säännökset ja kiinnittäen erityistä huomiota Itämeren alueen ja muiden Euroopan alueiden välisiin yhteyksiin Itämeri–Adrianmeri-käytävän ja Keski-Euroopan liikennekäytävän kautta; |
| --- | --- |

43.

pitää ensisijaisen tärkeänä luoda tehokas ja ympäristöystävällinen meri-, maa- ja sisävesialueiden liikenne- ja viestintäverkosto (ja antaa merellä huomattava asema tavarankuljetuksille), joka kykenee ennakoimaan nykyisiä ja tulevia haasteita ja vastaamaan niihin, ottaen huomioon Natura 2000 -asiakirjan päivitetyn version säännökset ja kiinnittäen erityistä huomiota Itämeren alueen ja muiden Euroopan alueiden välisiin yhteyksiin Itämeri–Adrianmeri-käytävän ja Keski-Euroopan liikennekäytävän kautta;

| 44. | katsoo, että kaikki liikennemuodot käsittävät tehostetut yhteydet ovat keskeisen tärkeitä vahvemman ja yhtenäisemmän talouden luomisessa Itämeren alueelle; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kaikki liikennemuodot käsittävät tehostetut yhteydet ovat keskeisen tärkeitä vahvemman ja yhtenäisemmän talouden luomisessa Itämeren alueelle;

| 45. | korostaa erityistilannetta Baltian maissa, jotka nykyään ovat pääosin eristettyjä Euroopan liikenneverkosta, ja katsoo, että Itämeri-strategiassa olisi muun muassa autettava korjaamaan asianmukaisen infrastruktuurin ja saavutettavuuden puute sekä kansallisten liikenneverkkojen vähäinen yhteentoimivuus, joka johtuu erilaisista teknisistä järjestelmistä ja hallinnollisista esteistä, jotta koko Itämeren alueelle saadaan kehitettyä kattava multimodaalinen liikennejärjestelmä; |
| --- | --- |

45.

korostaa erityistilannetta Baltian maissa, jotka nykyään ovat pääosin eristettyjä Euroopan liikenneverkosta, ja katsoo, että Itämeri-strategiassa olisi muun muassa autettava korjaamaan asianmukaisen infrastruktuurin ja saavutettavuuden puute sekä kansallisten liikenneverkkojen vähäinen yhteentoimivuus, joka johtuu erilaisista teknisistä järjestelmistä ja hallinnollisista esteistä, jotta koko Itämeren alueelle saadaan kehitettyä kattava multimodaalinen liikennejärjestelmä;

| 46. | korostaa, että on tärkeää liittää Itämeren alue tiiviimmin TEN-T-verkon painopistealueisiin, erityisesti merten moottoriteihin (TEN-T-hanke 21), jatkaa rautatiereittiä Berliinistä Itämeren rannikolle (TEN-T-hanke 1), parantaa Berliinin ja Itämeren rannikon rautatiereittiä yhdessä Rostockin ja Tanskan välisen meritieyhteyden kanssa ja jouduttaa edistystä Rail Baltica -rautatiereitin parantamisessa ja käytössä (TEN-T-hanke 27); korostaa myös tarvetta saattaa valmiiksi Itämeren alueen yhteydet muihin Euroopan alueisiin Itämeri–Adrianmeri-käytävän välityksellä; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että on tärkeää liittää Itämeren alue tiiviimmin TEN-T-verkon painopistealueisiin, erityisesti merten moottoriteihin (TEN-T-hanke 21), jatkaa rautatiereittiä Berliinistä Itämeren rannikolle (TEN-T-hanke 1), parantaa Berliinin ja Itämeren rannikon rautatiereittiä yhdessä Rostockin ja Tanskan välisen meritieyhteyden kanssa ja jouduttaa edistystä Rail Baltica -rautatiereitin parantamisessa ja käytössä (TEN-T-hanke 27); korostaa myös tarvetta saattaa valmiiksi Itämeren alueen yhteydet muihin Euroopan alueisiin Itämeri–Adrianmeri-käytävän välityksellä;

| 47. | korostaa, että on tärkeää lisätä Itämeren alueen kuljetuskapasiteettia itään, kuljetusten ja erityisesti rautatiekuljetusten yhteentoimivuuden edistämiseksi ja rahdin kauttakuljetusten nopeuttamiseksi Euroopan unionin rajoilla; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että on tärkeää lisätä Itämeren alueen kuljetuskapasiteettia itään, kuljetusten ja erityisesti rautatiekuljetusten yhteentoimivuuden edistämiseksi ja rahdin kauttakuljetusten nopeuttamiseksi Euroopan unionin rajoilla;

| 48. | katsoo, että satamien ja sisämaa-alueiden välisille yhteyksille, mukaan lukien sisävesiväylien kautta kulkevat yhteydet, olisi annettava erityinen painoarvo, jotta alueen kaikki osat voivat hyötyä merirahtikuljetusten kasvusta; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että satamien ja sisämaa-alueiden välisille yhteyksille, mukaan lukien sisävesiväylien kautta kulkevat yhteydet, olisi annettava erityinen painoarvo, jotta alueen kaikki osat voivat hyötyä merirahtikuljetusten kasvusta;

| 49. | korostaa tältä osin tehokkaan rajatylittävän koordinoinnin ja yhteistyön tarvetta rautateiden, merisatamien, sisävesisatamien, sisämaan terminaalien ja logistiikan kesken kestävämmän intermodaalisen kuljetusjärjestelmän kehittämiseksi; |
| --- | --- |

49.

korostaa tältä osin tehokkaan rajatylittävän koordinoinnin ja yhteistyön tarvetta rautateiden, merisatamien, sisävesisatamien, sisämaan terminaalien ja logistiikan kesken kestävämmän intermodaalisen kuljetusjärjestelmän kehittämiseksi;

| 50. | korostaa lähimerenkulun merkitystä Itämerellä ja sen osuutta tehokkaan ja ympäristöystävällisen liikenneverkoston edistämisessä; huomauttaa, että lähimerenkulkuyhteyksien kilpailukykyä on edistettävä, jotta varmistetaan meriyhteyksien tehokas käyttö; pitää tästä syystä tarpeellisena, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille niin pian kuin mahdollista ja viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä vaikutustenarvioinnin MARPOL-yleissopimuksen tarkistetusta liitteestä VI, jonka mukaan Pohjanmeren ja Itämeren meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn rikkipäästöjen valvonta-alueilla tulee vuodesta 2015 voimaan 0,1 prosentin rikkipitoisuusraja; |
| --- | --- |

50.

korostaa lähimerenkulun merkitystä Itämerellä ja sen osuutta tehokkaan ja ympäristöystävällisen liikenneverkoston edistämisessä; huomauttaa, että lähimerenkulkuyhteyksien kilpailukykyä on edistettävä, jotta varmistetaan meriyhteyksien tehokas käyttö; pitää tästä syystä tarpeellisena, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille niin pian kuin mahdollista ja viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä vaikutustenarvioinnin MARPOL-yleissopimuksen tarkistetusta liitteestä VI, jonka mukaan Pohjanmeren ja Itämeren meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn rikkipäästöjen valvonta-alueilla tulee vuodesta 2015 voimaan 0,1 prosentin rikkipitoisuusraja;

| 51. | pitää myönteisenä komission toimintasuunnitelmaan sisällytettyä tavoitetta tehdä Itämerestä puhtaan merenkulun mallialue ja maailman johtava alue meriturvallisuuden alalla; katsoo tavoitteen olevan ratkaiseva alueen matkailualan mahdollisuuksien ylläpitämisen ja vahvistamisen kannalta; |
| --- | --- |

51.

pitää myönteisenä komission toimintasuunnitelmaan sisällytettyä tavoitetta tehdä Itämerestä puhtaan merenkulun mallialue ja maailman johtava alue meriturvallisuuden alalla; katsoo tavoitteen olevan ratkaiseva alueen matkailualan mahdollisuuksien ylläpitämisen ja vahvistamisen kannalta;

| 52. | tunnustaa, että tavoitteen tukemiseen tarvitaan erityistoimia, mukaan lukien luotsien tai todistetusti kokeneiden merimiesten asianmukainen käyttö vaikeakulkuisimmissa salmissa ja satamissa sekä luotettavien rahoitusjärjestelmien perustaminen alusten kestävää toimintaa koskevaa tutkimusta ja kehittämistä varten; |
| --- | --- |

52.

tunnustaa, että tavoitteen tukemiseen tarvitaan erityistoimia, mukaan lukien luotsien tai todistetusti kokeneiden merimiesten asianmukainen käyttö vaikeakulkuisimmissa salmissa ja satamissa sekä luotettavien rahoitusjärjestelmien perustaminen alusten kestävää toimintaa koskevaa tutkimusta ja kehittämistä varten;

| 53. | on tietoinen Itämeren alueen poikkeuksellisesta maantieteellisestä sijainnista, joka mahdollistaa EU:n ja sen rajanaapureina olevien unionin ulkopuolisten maiden välisten suhteiden aktiivisen kehittämisen, ja korostaa matkailun merkitystä alueelliselle taloudelle ja sen kasvumahdollisuuksille; pitää myönteisenä toisessa Itämeren matkailufoorumissa hyväksyttyä julkilausumaa, jossa mainittiin yhteiset edistämistoimet, ponnistelut uusien kansainvälisten markkinoiden löytämiseksi ja perusrakenteiden kehittäminen; |
| --- | --- |

53.

on tietoinen Itämeren alueen poikkeuksellisesta maantieteellisestä sijainnista, joka mahdollistaa EU:n ja sen rajanaapureina olevien unionin ulkopuolisten maiden välisten suhteiden aktiivisen kehittämisen, ja korostaa matkailun merkitystä alueelliselle taloudelle ja sen kasvumahdollisuuksille; pitää myönteisenä toisessa Itämeren matkailufoorumissa hyväksyttyä julkilausumaa, jossa mainittiin yhteiset edistämistoimet, ponnistelut uusien kansainvälisten markkinoiden löytämiseksi ja perusrakenteiden kehittäminen;

| 54. | korostaa Itämeren alueen hansakaupunkien houkuttelevuuden tarjoamaa ainutlaatuista mahdollisuutta kestävään matkailuun; kannattaa lisäksi rajatylittävän polkupyörämatkailun edistämistä, koska siten voidaan luoda ympäristön ja pk-yritysten kannalta kaikkia hyödyttäviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

54.

korostaa Itämeren alueen hansakaupunkien houkuttelevuuden tarjoamaa ainutlaatuista mahdollisuutta kestävään matkailuun; kannattaa lisäksi rajatylittävän polkupyörämatkailun edistämistä, koska siten voidaan luoda ympäristön ja pk-yritysten kannalta kaikkia hyödyttäviä vaikutuksia;

| 55. | katsoo sellaisten teemojen, kuten vesiurheilu, hyvinvointi- ja kylpylämatkailu sekä kulttuuriperintö ja -maisemat, tarjoavan suuria mahdollisuuksia kehittää alueen julkisuuskuvaa matkailukohteena; korostaa tarvetta suojella luonnonvaraisia rannikkoalueita, maisemia ja kulttuuriperintöä, koska ne ovat tulevaisuudessa kestävän talouden varmistamisen voimavara Itämeren alueella; |
| --- | --- |

55.

katsoo sellaisten teemojen, kuten vesiurheilu, hyvinvointi- ja kylpylämatkailu sekä kulttuuriperintö ja -maisemat, tarjoavan suuria mahdollisuuksia kehittää alueen julkisuuskuvaa matkailukohteena; korostaa tarvetta suojella luonnonvaraisia rannikkoalueita, maisemia ja kulttuuriperintöä, koska ne ovat tulevaisuudessa kestävän talouden varmistamisen voimavara Itämeren alueella;

| 56. | uskoo, että liikenneyhteyksien parantaminen ja pullonkaulojen poistaminen on vähintään yhtä tärkeää, ja toteaa, että EU:n itärajan ja Venäjän federaation välisten tarkastusasemien rajanylitysongelmat, jotka aiheuttavat pitkiä kuorma-autojonoja sekä uhkia ympäristölle, yhteiskuntarauhalle, liikenneturvallisuudelle ja kuljettajien turvallisuudelle, voitaisiin ratkaista Itämeri-strategian avulla ja varmistaa näin tavaroiden sujuva liikkuvuus Itämeren alueen kautta; |
| --- | --- |

56.

uskoo, että liikenneyhteyksien parantaminen ja pullonkaulojen poistaminen on vähintään yhtä tärkeää, ja toteaa, että EU:n itärajan ja Venäjän federaation välisten tarkastusasemien rajanylitysongelmat, jotka aiheuttavat pitkiä kuorma-autojonoja sekä uhkia ympäristölle, yhteiskuntarauhalle, liikenneturvallisuudelle ja kuljettajien turvallisuudelle, voitaisiin ratkaista Itämeri-strategian avulla ja varmistaa näin tavaroiden sujuva liikkuvuus Itämeren alueen kautta;

*

* *

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, kansallisille parlamenteille sekä Venäjän federaation, Valko-Venäjän ja Norjan hallituksille. |
| --- | --- |

57.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, kansallisille parlamenteille sekä Venäjän federaation, Valko-Venäjän ja Norjan hallituksille.

---

(1)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 3.

(2)  EUVL C 314 E, 21.12.2006, s. 330.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/8

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010EU:n aluepolitiikan panos rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaen

P7_TA(2010)0255

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 EU:n aluepolitiikan panoksesta rahoitus- ja talouskriisin torjuntaan erityisesti tavoitteen 2 huomioon ottaen (2009/2234(INI))

2011/C 351 E/02

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan ”Tulevaa EU 2020 -strategiaa koskeva kuuleminen” (KOM(2009)0647),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Koheesiopolitiikkaan liittyvä strategiaraportti 2010 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta” (KOM(2010)0110),

ottaa huomioon komission kuudennen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen (KOM(2009)0295),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Elvytys Euroopassa” (KOM(2009)0114),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Koheesiopolitiikka: investointeja reaalitalouteen” (KOM(2008)0876),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen” (KOM(2008)0868),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelma” (KOM(2008)0800),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys” (KOM(2008)0706),

ottaa huomioon neuvoston suosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen tarkistamisesta vuonna 2009 ja jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen täytäntöönpanosta (KOM(2009)0034),

ottaa huomioon jäsenvaltioiden kansalliset strategiaraportit vuodelle 2009,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (1),

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta: investointeja reaalitalouteen (2),

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Kuudes taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus” (COTER-IV-027),

ottaa huomioon komission talouden ja rahoituksen pääosaston julkaisun ”European Economic Forecast – Autumn 2009: European Economy 10/2009”,

ottaa huomioon komission talouden ja rahoituksen pääosaston julkaisun ”Quarterly Report on the Euro Area – Volume 8 No 4 (2009)”,

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A7-0206/2010),

| A. | ottaa huomioon, että vuosina 2000–200615,2 prosenttia eurooppalaisista (69,8 miljoonaa) eli tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla ja sai rahoitusta yhteensä 22,5 miljardia euroa (9,6 prosenttia kaikista varoista) samalla kun ”bruttotyöpaikkoja” syntyi 730 000 ja useimmat indikaattorit osoittivat hyviä tuloksia (työllisyys, innovointi, tutkimus ja kehittäminen (T&K), inhimillisen pääoman intensiteetti, koulutus, elinikäinen oppiminen), mutta sitä vastoin jotkin muut indikaattorit (suorat ulkomaiset sijoitukset) osoittivat heikompaa tulosta kuin lähentymisalueiden vastaavat; ottaa huomioon, että mitä tulee henkeä kohden ilmoitetun BKT:n kehitykseen suhteessa EU:n keskiarvoon, kyseiset alueet (122 prosenttia) ovat kyllä huomattavasti lähentymisalueita (59 prosenttia) edellä, mutta kaikesta huolimatta tämän indikaattorin lukema aleni niillä 4,4 prosenttia kyseisellä ajanjaksolla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuosina 2000–200615,2 prosenttia eurooppalaisista (69,8 miljoonaa) eli tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla ja sai rahoitusta yhteensä 22,5 miljardia euroa (9,6 prosenttia kaikista varoista) samalla kun ”bruttotyöpaikkoja” syntyi 730 000 ja useimmat indikaattorit osoittivat hyviä tuloksia (työllisyys, innovointi, tutkimus ja kehittäminen (T&K), inhimillisen pääoman intensiteetti, koulutus, elinikäinen oppiminen), mutta sitä vastoin jotkin muut indikaattorit (suorat ulkomaiset sijoitukset) osoittivat heikompaa tulosta kuin lähentymisalueiden vastaavat; ottaa huomioon, että mitä tulee henkeä kohden ilmoitetun BKT:n kehitykseen suhteessa EU:n keskiarvoon, kyseiset alueet (122 prosenttia) ovat kyllä huomattavasti lähentymisalueita (59 prosenttia) edellä, mutta kaikesta huolimatta tämän indikaattorin lukema aleni niillä 4,4 prosenttia kyseisellä ajanjaksolla,

| B. | huomauttaa, että vuoden 2006 uudistuksen myötä tavoite 2 koskee nyt alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tukemista yhteensä 168 alueella 19 jäsenvaltiossa eli 314:ää miljoonaa asukasta ja yhteensä 54,7 miljardin euron suuruista rahoitusta vuosina 2007–2013 (hieman alle 16 prosenttia kaikista varoista); katsoo olevan aiheellista panna merkille, että noin 74 prosenttia tästä määrästä kohdennetaan tietämyksen ja innovoinnin parantamiseen (33,7 prosenttia) sekä useampien ja parempien työpaikkojen luomiseen (40 prosenttia), |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että vuoden 2006 uudistuksen myötä tavoite 2 koskee nyt alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tukemista yhteensä 168 alueella 19 jäsenvaltiossa eli 314:ää miljoonaa asukasta ja yhteensä 54,7 miljardin euron suuruista rahoitusta vuosina 2007–2013 (hieman alle 16 prosenttia kaikista varoista); katsoo olevan aiheellista panna merkille, että noin 74 prosenttia tästä määrästä kohdennetaan tietämyksen ja innovoinnin parantamiseen (33,7 prosenttia) sekä useampien ja parempien työpaikkojen luomiseen (40 prosenttia),

| C. | ottaa huomioon, että komission tuoreimpien ennusteiden (2009–2011) perusteella tilanne työmarkkinoilla pysyy epäsuotuisana ja EU:n työttömyysaste nousee 10,25 prosenttiin ja työpaikat vähenevät 2,25 prosenttia vuonna 2009 ja 1,25 prosenttia vuonna 2010, mikä myös lisää sosiaalisia eroja jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että EU:n alueiden kannalta ratkaisevilla aloilla a) uudet tilaukset lisääntyvät, luottamus kasvaa ja EU:n teollisuuden kokonaisnäkymät paranevat, joskin tuotantoaste on 20 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2008 alussa, b) rakennusalalla toiminnan vähentyminen jatkuu ja c) pk-yrityksillä on edelleen vaikeuksia saada mikroluottoja ja -rahoitusta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission tuoreimpien ennusteiden (2009–2011) perusteella tilanne työmarkkinoilla pysyy epäsuotuisana ja EU:n työttömyysaste nousee 10,25 prosenttiin ja työpaikat vähenevät 2,25 prosenttia vuonna 2009 ja 1,25 prosenttia vuonna 2010, mikä myös lisää sosiaalisia eroja jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että EU:n alueiden kannalta ratkaisevilla aloilla a) uudet tilaukset lisääntyvät, luottamus kasvaa ja EU:n teollisuuden kokonaisnäkymät paranevat, joskin tuotantoaste on 20 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2008 alussa, b) rakennusalalla toiminnan vähentyminen jatkuu ja c) pk-yrityksillä on edelleen vaikeuksia saada mikroluottoja ja -rahoitusta,

| D. | ottaa huomioon sen tosiseikan, että miehet ovat kärsineet kriisistä naisia enemmän, mutta tällä hetkellä työpaikkoja katoaa yhtäläisellä tahdilla sekä miehiltä että naisilta, joiden osallistuminen työmarkkinoille on miehiä vähäisempää suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita; ottaa huomioon muista kriiseistä saadut kokemukset, joiden mukaan naisilla on miehiä suurempi vaara olla löytämättä uutta työpaikkaa entisen työpaikkansa menettämisen jälkeen; ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvolla on myönteinen vaikutus tuottavuuteen ja talouskasvuun ja että naisten osallistuminen työmarkkinoille tuottaa monenlaista sosiaalista ja taloudellista hyötyä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon sen tosiseikan, että miehet ovat kärsineet kriisistä naisia enemmän, mutta tällä hetkellä työpaikkoja katoaa yhtäläisellä tahdilla sekä miehiltä että naisilta, joiden osallistuminen työmarkkinoille on miehiä vähäisempää suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita; ottaa huomioon muista kriiseistä saadut kokemukset, joiden mukaan naisilla on miehiä suurempi vaara olla löytämättä uutta työpaikkaa entisen työpaikkansa menettämisen jälkeen; ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvolla on myönteinen vaikutus tuottavuuteen ja talouskasvuun ja että naisten osallistuminen työmarkkinoille tuottaa monenlaista sosiaalista ja taloudellista hyötyä,

| E. | korostaa, että vuoden 2009 kansallisten strategiaraporttien ja vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamista koskevan komission vuoden 2010 strategiaraportin perusteella näyttää siltä, että jäsenvaltiot käyttivät melko erilaisilla tavoilla komission ehdottamia koheesiopolitiikan helpottamisvälineitä, -keinoja ja -tapoja torjuakseen kriisiä ja lisätäkseen varojen tosiasiallista käyttöä (esimerkiksi strategisten suuntaviivojen muutokset, toimintalinjat ja rahoitus toimenpideohjelmissa, täytäntöönpanomenettelyjen yksinkertaistamisen aikaansaama reaktio ym.), |
| --- | --- |

E.

korostaa, että vuoden 2009 kansallisten strategiaraporttien ja vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamista koskevan komission vuoden 2010 strategiaraportin perusteella näyttää siltä, että jäsenvaltiot käyttivät melko erilaisilla tavoilla komission ehdottamia koheesiopolitiikan helpottamisvälineitä, -keinoja ja -tapoja torjuakseen kriisiä ja lisätäkseen varojen tosiasiallista käyttöä (esimerkiksi strategisten suuntaviivojen muutokset, toimintalinjat ja rahoitus toimenpideohjelmissa, täytäntöönpanomenettelyjen yksinkertaistamisen aikaansaama reaktio ym.),

| F. | korostaa, että lokakuusta 2008 alkaen komissio on ehdottanut toimia, joiden tarkoituksena on nopeuttaa koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanoa vuosina 2007–2013, jotta kaikki sen resurssit ja välineet otettaisiin käyttöön elvytystyön tukemiseksi suoraan ja tehokkaasti kansallisella ja alueellisella tasolla, |
| --- | --- |

F.

korostaa, että lokakuusta 2008 alkaen komissio on ehdottanut toimia, joiden tarkoituksena on nopeuttaa koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanoa vuosina 2007–2013, jotta kaikki sen resurssit ja välineet otettaisiin käyttöön elvytystyön tukemiseksi suoraan ja tehokkaasti kansallisella ja alueellisella tasolla,

| G. | ottaa huomioon, että komission strategia investointien nopeuttamiseksi ja koheesiopolitiikan ohjelmien yksinkertaistamiseksi jäsenvaltioille osoitettujen suositusten ja lainsäädännöllisten ja muiden toimien kautta rakentuu kolmen painopistealueen ympärille: a) koheesiopolitiikan ohjelmien joustavuuden lisääminen, b) alueille annettavan yllykkeen vahvistaminen, c) järkevät investoinnit koheesiopolitiikan ohjelmissa; toteaa, että vuonna 2010 työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseen osoitetuista 64,3 miljardista eurosta 49,4 miljardia euroa käytetään koheesioon (2 prosentin lisäys verrattuna vuoteen 2009) ja 14,9 miljardia euroa kilpailukykyyn (7,9 prosentin lisäys verrattuna vuoteen 2009), |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission strategia investointien nopeuttamiseksi ja koheesiopolitiikan ohjelmien yksinkertaistamiseksi jäsenvaltioille osoitettujen suositusten ja lainsäädännöllisten ja muiden toimien kautta rakentuu kolmen painopistealueen ympärille: a) koheesiopolitiikan ohjelmien joustavuuden lisääminen, b) alueille annettavan yllykkeen vahvistaminen, c) järkevät investoinnit koheesiopolitiikan ohjelmissa; toteaa, että vuonna 2010 työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseen osoitetuista 64,3 miljardista eurosta 49,4 miljardia euroa käytetään koheesioon (2 prosentin lisäys verrattuna vuoteen 2009) ja 14,9 miljardia euroa kilpailukykyyn (7,9 prosentin lisäys verrattuna vuoteen 2009),

| 1. | korostaa, että maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin ja meneillään olevan talouden laskusuhdanteen puitteissa EU:n aluepolitiikka on ensisijainen toteuttamisväline, joka myötävaikuttaa ratkaisevasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan, on yhteisön tärkein reaalitalouteen tehtävien investointien lähde ja tarjoaa merkittävää tukea julkisille investoinneille, alue- ja paikallistason investoinnit mukaan lukien; huomauttaa, että pitkän aikavälin kestävän kehityksen aikaansaamiseksi on olennaista varmistaa onnistunut vetäytyminen kriisistä vahvistamalla EU:n alueiden kilpailukykyä, työllisyyttä ja houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin ja meneillään olevan talouden laskusuhdanteen puitteissa EU:n aluepolitiikka on ensisijainen toteuttamisväline, joka myötävaikuttaa ratkaisevasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan, on yhteisön tärkein reaalitalouteen tehtävien investointien lähde ja tarjoaa merkittävää tukea julkisille investoinneille, alue- ja paikallistason investoinnit mukaan lukien; huomauttaa, että pitkän aikavälin kestävän kehityksen aikaansaamiseksi on olennaista varmistaa onnistunut vetäytyminen kriisistä vahvistamalla EU:n alueiden kilpailukykyä, työllisyyttä ja houkuttelevuutta;

| 2. | panee merkille, että rakennerahastot ovat tehokkaita välineitä, jotka on suunniteltu tukemaan alueita niiden taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa rakenneuudistuksessa ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä helpottamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelman toteuttamista ja erityisesti kilpailukyvyn kehittämistä ja työpaikkojen luomista tukemalla rahastojen järjestelmällistä ja tehokasta käyttöä; korostaa, että kilpailukykyä koskevaa tavoitetta ei voida saavuttaa alueiden välisen yhteistyön ja solidaarisuuden kustannuksella; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että rakennerahastot ovat tehokkaita välineitä, jotka on suunniteltu tukemaan alueita niiden taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa rakenneuudistuksessa ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä helpottamaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelman toteuttamista ja erityisesti kilpailukyvyn kehittämistä ja työpaikkojen luomista tukemalla rahastojen järjestelmällistä ja tehokasta käyttöä; korostaa, että kilpailukykyä koskevaa tavoitetta ei voida saavuttaa alueiden välisen yhteistyön ja solidaarisuuden kustannuksella;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille myönteiset tulokset, jotka ilmenivät useimpien indikaattorien kohdalla talouskriisiä edeltäneellä ajanjaksolla tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla, nimittäin työllisyyttä, innovointia, tutkimusta ja kehittämistä (T&K), inhimillisen pääoman intensiteettiä, koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat hienot tulokset; korostaa, että kriisin talousvaikutukset eivät saa johtaa siihen, että uusille ja paremmille työpaikoille suunnattua tukea vähennettäisiin, ja kehottaa tekemään näistä suhteellisista eduista kestäviä tavoitteen 2 välineiden tukemisen kautta; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille myönteiset tulokset, jotka ilmenivät useimpien indikaattorien kohdalla talouskriisiä edeltäneellä ajanjaksolla tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla, nimittäin työllisyyttä, innovointia, tutkimusta ja kehittämistä (T&K), inhimillisen pääoman intensiteettiä, koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat hienot tulokset; korostaa, että kriisin talousvaikutukset eivät saa johtaa siihen, että uusille ja paremmille työpaikoille suunnattua tukea vähennettäisiin, ja kehottaa tekemään näistä suhteellisista eduista kestäviä tavoitteen 2 välineiden tukemisen kautta;

| 4. | kannattaa lämpimästi EU 2020 -strategian keskeisiä prioriteetteja, joita ovat erityisesti älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, joka saavutetaan muun muassa hyödyntämällä uusia tapoja luoda kestävää talouskasvua digitaalitalouden kautta, sääntelykehyksen parantaminen alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja parempien olosuhteiden sekä paremman liiketoimintaympäristön, mukaan lukien reilu kilpailu, työpaikkojen luomisen, yrittäjyyden sekä innovoinnin edistäminen kaikilla alueilla sekä pk-yritysten kehittäminen ja niiden kasvumahdollisuuksien tukeminen; lisäksi kannattaa pyrkimystä luoda uusia ja parempia työpaikkoja naisille ja miehille asianmukaisin työehdoin, minkä yhteydessä on taattava myös pääsy koulutukseen ja jatkokoulutukseen; kehottaa vahvistamaan näitä politiikkoja edelleen EU 2020 -strategian tulevan syventämisen yhteydessä hyödyntämällä välillisesti EU:n sisämarkkinoiden etuja ja varmistamaan samalla, että tavoitteessa 2 keskitytään edelleen EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

4.

kannattaa lämpimästi EU 2020 -strategian keskeisiä prioriteetteja, joita ovat erityisesti älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, joka saavutetaan muun muassa hyödyntämällä uusia tapoja luoda kestävää talouskasvua digitaalitalouden kautta, sääntelykehyksen parantaminen alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja parempien olosuhteiden sekä paremman liiketoimintaympäristön, mukaan lukien reilu kilpailu, työpaikkojen luomisen, yrittäjyyden sekä innovoinnin edistäminen kaikilla alueilla sekä pk-yritysten kehittäminen ja niiden kasvumahdollisuuksien tukeminen; lisäksi kannattaa pyrkimystä luoda uusia ja parempia työpaikkoja naisille ja miehille asianmukaisin työehdoin, minkä yhteydessä on taattava myös pääsy koulutukseen ja jatkokoulutukseen; kehottaa vahvistamaan näitä politiikkoja edelleen EU 2020 -strategian tulevan syventämisen yhteydessä hyödyntämällä välillisesti EU:n sisämarkkinoiden etuja ja varmistamaan samalla, että tavoitteessa 2 keskitytään edelleen EU:n alueellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseen;

| 5. | panee huolestuneena merkille kriisin kielteiset sosiaaliset vaikutukset tavoitteen 2 alueisiin, mikä on johtanut työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen ja vaikuttanut heikoimmassa asemassa oleviin sosiaalisiin ryhmiin (työttömät, naiset, iäkkäät henkilöt), ja kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita pk-yritysten tueksi, jotta nykyisten työpaikkojen elinkelpoisuus voidaan taata ja jotta voidaan luoda mahdollisimman paljon uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

5.

panee huolestuneena merkille kriisin kielteiset sosiaaliset vaikutukset tavoitteen 2 alueisiin, mikä on johtanut työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntymiseen ja vaikuttanut heikoimmassa asemassa oleviin sosiaalisiin ryhmiin (työttömät, naiset, iäkkäät henkilöt), ja kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita pk-yritysten tueksi, jotta nykyisten työpaikkojen elinkelpoisuus voidaan taata ja jotta voidaan luoda mahdollisimman paljon uusia työpaikkoja;

| 6. | korostaa, että taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle on annettava keskeinen asema EU 2020 -strategiassa; katsoo, että koheesiopolitiikka ja rakennerahastot ovat avainasemassa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamisessa jäsenvaltioissa ja alueilla; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle on annettava keskeinen asema EU 2020 -strategiassa; katsoo, että koheesiopolitiikka ja rakennerahastot ovat avainasemassa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamisessa jäsenvaltioissa ja alueilla;

| 7. | korostaa merkittävää ongelmaa, joka aiheutuu monien jäsenvaltioiden suurista julkisen talouden ongelmista johtuvasta kansallisten yhteisrahoitusosuuksien rajoittamisesta ohjelmissa ja joka koskee myös tavoitetta 2, ja kannattaa yhteisön rahoitusosuuden käyttöä koskevaa komission politiikkaa; pitää tästä syystä välttämättömänä, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muutos sen nykyisessä, parlamentin hyväksymässä muodossa pannaan ripeästi täytäntöön, ja katsoo, että sataprosenttinen rahoitus on liian pitkälle menevä, sillä sen myötä häviäisi jäsenvaltioille annettu kannustin varmistaa tuettujen toimenpiteiden tehokkuus ja vaikuttavuus kansallisen yhteisrahoituksen avulla, ja yhtyy neuvoston arvioon, jossa torjutaan ehdotetussa versiossa mainittu määrärahojen keskittäminen alkuvaiheeseen; |
| --- | --- |

7.

korostaa merkittävää ongelmaa, joka aiheutuu monien jäsenvaltioiden suurista julkisen talouden ongelmista johtuvasta kansallisten yhteisrahoitusosuuksien rajoittamisesta ohjelmissa ja joka koskee myös tavoitetta 2, ja kannattaa yhteisön rahoitusosuuden käyttöä koskevaa komission politiikkaa; pitää tästä syystä välttämättömänä, että asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muutos sen nykyisessä, parlamentin hyväksymässä muodossa pannaan ripeästi täytäntöön, ja katsoo, että sataprosenttinen rahoitus on liian pitkälle menevä, sillä sen myötä häviäisi jäsenvaltioille annettu kannustin varmistaa tuettujen toimenpiteiden tehokkuus ja vaikuttavuus kansallisen yhteisrahoituksen avulla, ja yhtyy neuvoston arvioon, jossa torjutaan ehdotetussa versiossa mainittu määrärahojen keskittäminen alkuvaiheeseen;

| 8. | panee merkille, että ESR:sta rahoitettavista yhteensä 117 toimenpideohjelmasta 13:a on muutettu (Itävallan, Saksan, Unkarin, Irlannin, Latvian, Liettuan, Alankomaiden, Puolan, Portugalin sekä kaksi Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpideohjelmaa ja kaksi Espanjan toimenpideohjelmaa), jotta vastattaisiin kriisin aiheuttamiin erityistarpeisiin, ja pyytää komissiota avustamaan jäsenvaltioita, jotta ne käyttäisivät tätä joustoa määritelläkseen toimenpideohjelmansa uudelleen sekä tiedottaakseen asiasta laajasti ja mahdollisimman nopeasti asianmukaisille alueellisille ja paikallisille toimijoille pitäen tavoitteena riskialttiiden erityisryhmien ja -luokkien tukemista lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että ESR:sta rahoitettavista yhteensä 117 toimenpideohjelmasta 13:a on muutettu (Itävallan, Saksan, Unkarin, Irlannin, Latvian, Liettuan, Alankomaiden, Puolan, Portugalin sekä kaksi Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpideohjelmaa ja kaksi Espanjan toimenpideohjelmaa), jotta vastattaisiin kriisin aiheuttamiin erityistarpeisiin, ja pyytää komissiota avustamaan jäsenvaltioita, jotta ne käyttäisivät tätä joustoa määritelläkseen toimenpideohjelmansa uudelleen sekä tiedottaakseen asiasta laajasti ja mahdollisimman nopeasti asianmukaisille alueellisille ja paikallisille toimijoille pitäen tavoitteena riskialttiiden erityisryhmien ja -luokkien tukemista lyhyellä aikavälillä;

| 9. | muistuttaa, että taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta kuudennesta kertomuksesta käyvät ilmi sosioekonomisen tilanteen erot kolmella erityyppisellä alueella erityisesti niiden luomis-, innovointi- ja yrittäjyyskykyjen osalta; panee merkille, että sekä nykyinen talouskriisi että erilaiset alueiden kehittymismahdollisuuksiin vaikuttavat muuttujat (väestö, saavutettavuus, innovointikyky jne.) ovat tekijöitä, jotka osoittavat sellaisten tärkeiden tietojen olemassaolon, jotka on otettava huomioon paikallis- ja aluetalouksien tilannetta arvioitaessa ja tehokasta koheesiopolitiikkaa suunnitellessa; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta kuudennesta kertomuksesta käyvät ilmi sosioekonomisen tilanteen erot kolmella erityyppisellä alueella erityisesti niiden luomis-, innovointi- ja yrittäjyyskykyjen osalta; panee merkille, että sekä nykyinen talouskriisi että erilaiset alueiden kehittymismahdollisuuksiin vaikuttavat muuttujat (väestö, saavutettavuus, innovointikyky jne.) ovat tekijöitä, jotka osoittavat sellaisten tärkeiden tietojen olemassaolon, jotka on otettava huomioon paikallis- ja aluetalouksien tilannetta arvioitaessa ja tehokasta koheesiopolitiikkaa suunnitellessa;

| 10. | kannattaa neuvoston ehdotusta korottaa vuodelle 2010 kaavailtuja ESR:n ennakkomaksuja neljä prosenttia ja koheesiorahaston ennakkomaksuja kaksi prosenttia, tosin vain sellaisten jäsenvaltioiden tapauksessa, joiden BKT:sta on hävinnyt enemmän kuin kaksi numeroa tai jotka ovat saaneet IMF:n maksutasetukea; kehottaa komissiota tutkimaan syitä täytäntöönpanon viivästymiselle ja löytämään joustavia ratkaisuja n+2- ja n+3-säännöille, jotta jäsenvaltioiden määrärahat eivät peruunnu; |
| --- | --- |

10.

kannattaa neuvoston ehdotusta korottaa vuodelle 2010 kaavailtuja ESR:n ennakkomaksuja neljä prosenttia ja koheesiorahaston ennakkomaksuja kaksi prosenttia, tosin vain sellaisten jäsenvaltioiden tapauksessa, joiden BKT:sta on hävinnyt enemmän kuin kaksi numeroa tai jotka ovat saaneet IMF:n maksutasetukea; kehottaa komissiota tutkimaan syitä täytäntöönpanon viivästymiselle ja löytämään joustavia ratkaisuja n+2- ja n+3-säännöille, jotta jäsenvaltioiden määrärahat eivät peruunnu;

| 11. | pitää valitettavana, että komission kuudenteen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevään kertomukseen ei sisälly erityisiä laadullisia ja määrällisiä tietoja rahoitus- ja talouskriisin aiheuttamista lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksista EU:n alueilla ja erityisesti tärkeimpiin taloudellisiin ja sosiaalisiin indikaattoreihin; kehottaa näin ollen komissiota esittämään erityisen raportin/tutkimuksen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista EU:n alueilla ja varsinkin tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla ja phasing out -alueilla sekä alueellisten erojen mahdollisesta laajenemisesta tai kaventumisesta kriisin yhteydessä; toteaa, että nämä arvioinnit on toteutettava viivytyksettä, jotta voidaan torjua vääristymiä, ja että niitä voidaan käyttää perustana ehdotukselle tavoitteen 2 jatkamisesta aloilla, joilla se voi tuoda lisäarvoa kansallisten rahastojen osalta; |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana, että komission kuudenteen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevään kertomukseen ei sisälly erityisiä laadullisia ja määrällisiä tietoja rahoitus- ja talouskriisin aiheuttamista lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksista EU:n alueilla ja erityisesti tärkeimpiin taloudellisiin ja sosiaalisiin indikaattoreihin; kehottaa näin ollen komissiota esittämään erityisen raportin/tutkimuksen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista EU:n alueilla ja varsinkin tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla ja phasing out -alueilla sekä alueellisten erojen mahdollisesta laajenemisesta tai kaventumisesta kriisin yhteydessä; toteaa, että nämä arvioinnit on toteutettava viivytyksettä, jotta voidaan torjua vääristymiä, ja että niitä voidaan käyttää perustana ehdotukselle tavoitteen 2 jatkamisesta aloilla, joilla se voi tuoda lisäarvoa kansallisten rahastojen osalta;

| 12. | pitää myönteisinä yrityksille koheesiopolitiikan puitteissa suunnattuja tukitoimia (noin 55 miljardia euroa vuosina 2007–2013), joista suuri osa koskee pk-yritysten innovoinnin, teknologian siirron ja nykyaikaistamisen tukemista, korostaa tämän alan menestymismallien merkitystä, ja ymmärtää, että ehdotetuilla yritysten hyväksi toteutettavilla interventiotoimilla on pyrittävä niiden pitkän aikavälin rakennemuutosta koskeviin tuloksiin ja siirtymiseen kohti kestävämpää taloutta eikä taloudellisen pelastuksen tarjoaviin hätätilatoimiin, jotka ovat monissa tapauksissa valtiontukia koskevan politiikan vastaisia; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisinä yrityksille koheesiopolitiikan puitteissa suunnattuja tukitoimia (noin 55 miljardia euroa vuosina 2007–2013), joista suuri osa koskee pk-yritysten innovoinnin, teknologian siirron ja nykyaikaistamisen tukemista, korostaa tämän alan menestymismallien merkitystä, ja ymmärtää, että ehdotetuilla yritysten hyväksi toteutettavilla interventiotoimilla on pyrittävä niiden pitkän aikavälin rakennemuutosta koskeviin tuloksiin ja siirtymiseen kohti kestävämpää taloutta eikä taloudellisen pelastuksen tarjoaviin hätätilatoimiin, jotka ovat monissa tapauksissa valtiontukia koskevan politiikan vastaisia;

| 13. | korostaa, että kriisin torjumiseksi on tarpeellista sijoittaa varoja tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä innovointiin, koulutukseen ja resursseja tehokkaasti hyödyntävään teknologiaan; toteaa, että tällaiset investoinnit hyödyttävät sekä perinteisiä aloja ja maaseutualueita että korkealaatuisiin palveluihin perustuvia talouksia ja vahvistavat siten taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; muistuttaa, että rakennerahastoilla on tärkeä tehtävä riittävän helposti saatavissa ja käytettävissä olevan rahoituksen takaamisessa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että kriisin torjumiseksi on tarpeellista sijoittaa varoja tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä innovointiin, koulutukseen ja resursseja tehokkaasti hyödyntävään teknologiaan; toteaa, että tällaiset investoinnit hyödyttävät sekä perinteisiä aloja ja maaseutualueita että korkealaatuisiin palveluihin perustuvia talouksia ja vahvistavat siten taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; muistuttaa, että rakennerahastoilla on tärkeä tehtävä riittävän helposti saatavissa ja käytettävissä olevan rahoituksen takaamisessa;

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan jatkuvasti kriisin vaikutuksia rakennepolitiikan ja kehityksen eri aloilla sekä niiden mahdollisuuksien käyttöä, joita tavoitteelle 2 varatut rahoitusvälineet tarjoavat lähinnä yrittäjyyden ja pk-yritysten sekä osallistavaa yhteisötaloutta edistävien järjestöjen tukemiseksi, jotta niiden kilpailukykyä sekä työpaikkojen lisäämistä koskevia mahdollisuuksia voidaan vahvistaa, ja varmistamaan, että niillä on käytössään mahdollisimman paljon rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä (Jaspers, Jeremie, Jessica ja Jasmine); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään näitä tietoja EU:n yhteenkuuluvuutta koskevan tulevan tavoitteen 2 laatimisessa ja sen kohdentamisessa niille alueellisen ja paikallisen tason aloille, joilla voidaan osoittaa EU:n toimien lisäarvo (erityisesti matkailu-, palvelu- ja tietotekniikka-alan sekä teollisuuden innovaatiot ympäristön suojelun ja sen tilan parantamisen ohella ja uusiutuvien energialähteiden tai sellaisten tekniikoiden, jotka kehittäisivät merkittävästi perinteisiä energiayhtiöitä, mahdollinen kehittäminen tavoitteena vähäiset päästöt ja jätteen syntymisen minimoiminen sekä alkutuotannon innovaatiot); |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan jatkuvasti kriisin vaikutuksia rakennepolitiikan ja kehityksen eri aloilla sekä niiden mahdollisuuksien käyttöä, joita tavoitteelle 2 varatut rahoitusvälineet tarjoavat lähinnä yrittäjyyden ja pk-yritysten sekä osallistavaa yhteisötaloutta edistävien järjestöjen tukemiseksi, jotta niiden kilpailukykyä sekä työpaikkojen lisäämistä koskevia mahdollisuuksia voidaan vahvistaa, ja varmistamaan, että niillä on käytössään mahdollisimman paljon rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä (Jaspers, Jeremie, Jessica ja Jasmine); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään näitä tietoja EU:n yhteenkuuluvuutta koskevan tulevan tavoitteen 2 laatimisessa ja sen kohdentamisessa niille alueellisen ja paikallisen tason aloille, joilla voidaan osoittaa EU:n toimien lisäarvo (erityisesti matkailu-, palvelu- ja tietotekniikka-alan sekä teollisuuden innovaatiot ympäristön suojelun ja sen tilan parantamisen ohella ja uusiutuvien energialähteiden tai sellaisten tekniikoiden, jotka kehittäisivät merkittävästi perinteisiä energiayhtiöitä, mahdollinen kehittäminen tavoitteena vähäiset päästöt ja jätteen syntymisen minimoiminen sekä alkutuotannon innovaatiot);

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään ja edistämään kaikkea yhteisvaikutusta koheesiopolitiikan ja kilpailukykypolitiikan välineiden välillä alueellisella, kansallisella, rajatylittävällä ja eurooppalaisella tasolla; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään ja edistämään kaikkea yhteisvaikutusta koheesiopolitiikan ja kilpailukykypolitiikan välineiden välillä alueellisella, kansallisella, rajatylittävällä ja eurooppalaisella tasolla;

| 16. | pitää myönteisenä komission politiikkaa, jolla a) vuosien 2000–2006 toimenpideohjelmien tukikelpoisuusaikaa pidennetään, jotta sallitaan kaikkien koheesiopolitiikan resurssien maksimaalinen käyttöönotto, ja b) yksinkertaistetaan ohjelmien hallinnollisia vaatimuksia ja menettelyjä sekä varainhoitoa, mutta varmistetaan samalla, että välttämättömät tarkastukset suoritetaan mahdollisten virheiden ja petosten havaitsemiseksi; katsoo, että tässä yhteydessä olisi luotava ehtoja, jotta tuettaisiin järkeviä hankkeita ja ehkäistäisiin lainvastaisia menettelyjä jo alkuvaiheessa; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä komission politiikkaa, jolla a) vuosien 2000–2006 toimenpideohjelmien tukikelpoisuusaikaa pidennetään, jotta sallitaan kaikkien koheesiopolitiikan resurssien maksimaalinen käyttöönotto, ja b) yksinkertaistetaan ohjelmien hallinnollisia vaatimuksia ja menettelyjä sekä varainhoitoa, mutta varmistetaan samalla, että välttämättömät tarkastukset suoritetaan mahdollisten virheiden ja petosten havaitsemiseksi; katsoo, että tässä yhteydessä olisi luotava ehtoja, jotta tuettaisiin järkeviä hankkeita ja ehkäistäisiin lainvastaisia menettelyjä jo alkuvaiheessa;

| 17. | kannattaa koheesiopolitiikan vuosien 2007–2013 ohjelmien kohdalla ”ennakkorahoituksen” politiikkaa, joka toi vuodeksi 2009 välittömästi 6,25 miljardia euroa maksuvalmiutta kutakin jäsenvaltiota varten sovittujen kokonaismäärärahojen puitteissa toteutettaville investoinneille; |
| --- | --- |

17.

kannattaa koheesiopolitiikan vuosien 2007–2013 ohjelmien kohdalla ”ennakkorahoituksen” politiikkaa, joka toi vuodeksi 2009 välittömästi 6,25 miljardia euroa maksuvalmiutta kutakin jäsenvaltiota varten sovittujen kokonaismäärärahojen puitteissa toteutettaville investoinneille;

| 18. | panee merkille, että kaupunkialueilla ja kaupunkikeskuksissa on luonnostaan erityisiä ja merkittäviä sosiaalisia ongelmia (korkea työttömyysaste, marginalisoituminen, sosiaalinen syrjäytyminen jne.), jotka ovat pahentuneet kriisin takia ja joita on tutkittava perusteellisesti, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä pitkällä ja lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että kaupunkialueilla ja kaupunkikeskuksissa on luonnostaan erityisiä ja merkittäviä sosiaalisia ongelmia (korkea työttömyysaste, marginalisoituminen, sosiaalinen syrjäytyminen jne.), jotka ovat pahentuneet kriisin takia ja joita on tutkittava perusteellisesti, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä pitkällä ja lyhyellä aikavälillä;

| 19. | tukee komission vuonna 2009 käyttöön ottamaa avustuspolitiikkaa ja uusia rahoitusvälineitä, jotka koskevat alueiden hyväksi toteutettavia merkittäviä hankkeita (hankkeet, joiden suunnitellut kokonaiskustannukset ovat vähintään 50 miljoonaa euroa), pitää tärkeinä EIP:n ja EIR:n rahoitus- ja yhteistyöjärjestelmien välineitä ja erityisesti Jaspers-, Jeremie- ja Jessica-aloitteita ja kehottaa lisäämään erityisesti tavoitteen 2 alueita koskevan Jaspers-aloitteen (Euroopan alueiden hankkeille annettava yhteinen apu) kautta tarjottavaa rahoitusta edelleen yli 25 prosenttiin, jotta merkittävien hankkeiden, jotka tosin ovat tällä hetkellä vähentyneet määrällisesti, täydellistä valmistelua voidaan edistää ja jotta niitä voidaan toteuttaa nopeammin; toivoo, että tähän mennessä Jaspers-aloitteeseen lisätyn rahoituksen vaikutus alkaa näkyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä EU:n alueiden taloudellisen kilpailukyvyn lisääntymisessä, ja vaatii laatimaan säännöllisesti vertailevan analyysin saavutetuista tuloksista ja asetetuista tavoitteista sekä osoitetusta rahoituksesta ja tavoitteiden saavuttamiseen tarvitusta rahoituksesta; |
| --- | --- |

19.

tukee komission vuonna 2009 käyttöön ottamaa avustuspolitiikkaa ja uusia rahoitusvälineitä, jotka koskevat alueiden hyväksi toteutettavia merkittäviä hankkeita (hankkeet, joiden suunnitellut kokonaiskustannukset ovat vähintään 50 miljoonaa euroa), pitää tärkeinä EIP:n ja EIR:n rahoitus- ja yhteistyöjärjestelmien välineitä ja erityisesti Jaspers-, Jeremie- ja Jessica-aloitteita ja kehottaa lisäämään erityisesti tavoitteen 2 alueita koskevan Jaspers-aloitteen (Euroopan alueiden hankkeille annettava yhteinen apu) kautta tarjottavaa rahoitusta edelleen yli 25 prosenttiin, jotta merkittävien hankkeiden, jotka tosin ovat tällä hetkellä vähentyneet määrällisesti, täydellistä valmistelua voidaan edistää ja jotta niitä voidaan toteuttaa nopeammin; toivoo, että tähän mennessä Jaspers-aloitteeseen lisätyn rahoituksen vaikutus alkaa näkyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä EU:n alueiden taloudellisen kilpailukyvyn lisääntymisessä, ja vaatii laatimaan säännöllisesti vertailevan analyysin saavutetuista tuloksista ja asetetuista tavoitteista sekä osoitetusta rahoituksesta ja tavoitteiden saavuttamiseen tarvitusta rahoituksesta;

| 20. | korostaa, että EU:n tason ja kansallisen ja alueellisen tason politiikka voi olla tehokasta ja toimivaa vain paikallisten, alueellisten, kansallisten, rajatylittävien ja EU:n viranomaisten keskinäisen aidosti yhdennetyn ja monitasoisen hallinnon myötä; kehottaa komissiota arvioimaan sekä kansalliseen että kansainväliseen alueelliseen yhteistyöhön liittyviä innovaatiomahdollisuuksia koheesiopolitiikan kunkin tavoitteen osalta ja tutkimaan mahdollisuuksia vahvistaa EU:n alueellista yhteistyötä koskevaa tavoitetta alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvän innovoinnin edistämisen osalta; katsoo, että samanaikaisesti alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen (tavoite 3) vahvistamisen kanssa olisi vahvistettava myös mahdollisuutta kehittää kansainvälistä alueellista yhteistyötä koskevia toimia tavoitteen 2 puitteissa; toteaa, että tämä on nyt mahdollista asetuksen (EY) N:o 1083/2006 37 artiklan 6 kohdan b alakohdan ansiosta; katsoo, että alueellisen yhteistyön vahvistamiseen olisi liitettävä koheesiotavoitteiden yleistä talousarviota muuttamatta suunnanmuutos kohti tätä laajentunutta alueellista yhteistyötä koskevaa suurempaa talousarviota; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että EU:n tason ja kansallisen ja alueellisen tason politiikka voi olla tehokasta ja toimivaa vain paikallisten, alueellisten, kansallisten, rajatylittävien ja EU:n viranomaisten keskinäisen aidosti yhdennetyn ja monitasoisen hallinnon myötä; kehottaa komissiota arvioimaan sekä kansalliseen että kansainväliseen alueelliseen yhteistyöhön liittyviä innovaatiomahdollisuuksia koheesiopolitiikan kunkin tavoitteen osalta ja tutkimaan mahdollisuuksia vahvistaa EU:n alueellista yhteistyötä koskevaa tavoitetta alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvän innovoinnin edistämisen osalta; katsoo, että samanaikaisesti alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen (tavoite 3) vahvistamisen kanssa olisi vahvistettava myös mahdollisuutta kehittää kansainvälistä alueellista yhteistyötä koskevia toimia tavoitteen 2 puitteissa; toteaa, että tämä on nyt mahdollista asetuksen (EY) N:o 1083/2006 37 artiklan 6 kohdan b alakohdan ansiosta; katsoo, että alueellisen yhteistyön vahvistamiseen olisi liitettävä koheesiotavoitteiden yleistä talousarviota muuttamatta suunnanmuutos kohti tätä laajentunutta alueellista yhteistyötä koskevaa suurempaa talousarviota;

| 21. | kannattaa täytäntöönpanosääntöihin ehdotettuja muutoksia, joiden tavoitteena on lisätä rakennerahastojen joustavuutta ja parantaa niiden mukautumista kattamaan epätavallisen taloustilanteen aiheuttama tarve toteuttaa välittömästi 455 koheesiopolitiikan ohjelmaa, erityisesti tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjelmien osalta, ottaen kuitenkin huomioon myös kansallisten ja alueellisten instituutioiden ja hallintoviranomaisten tarpeen mukautua uuteen tilanteeseen siten, että vältetään mahdollisia väärinkäytöksiä tai huonoa hallintoa ja taataan mahdollisuus osoittaa saadut varat uudelleen toisiin käynnissä oleviin tai uusiin hankkeisiin; kehottaa hallintoviranomaisia ehdottamaan tapoja tehostaa tavoitteessa 2 suunniteltujen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

21.

kannattaa täytäntöönpanosääntöihin ehdotettuja muutoksia, joiden tavoitteena on lisätä rakennerahastojen joustavuutta ja parantaa niiden mukautumista kattamaan epätavallisen taloustilanteen aiheuttama tarve toteuttaa välittömästi 455 koheesiopolitiikan ohjelmaa, erityisesti tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjelmien osalta, ottaen kuitenkin huomioon myös kansallisten ja alueellisten instituutioiden ja hallintoviranomaisten tarpeen mukautua uuteen tilanteeseen siten, että vältetään mahdollisia väärinkäytöksiä tai huonoa hallintoa ja taataan mahdollisuus osoittaa saadut varat uudelleen toisiin käynnissä oleviin tai uusiin hankkeisiin; kehottaa hallintoviranomaisia ehdottamaan tapoja tehostaa tavoitteessa 2 suunniteltujen toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa;

| 22. | korostaa, että erityisoloissa (kuten talouskriisin aikana) n+2-säännössä voidaan poikkeuksellisesti edellyttää suurempaa joustavuutta siten, että koheesiopolitiikan tavoitteet ja julkisen talouden ja yksityisten sijoitusten kausittaisten taloudellisten vaihtelujen vaikutukset otetaan huomioon; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että erityisoloissa (kuten talouskriisin aikana) n+2-säännössä voidaan poikkeuksellisesti edellyttää suurempaa joustavuutta siten, että koheesiopolitiikan tavoitteet ja julkisen talouden ja yksityisten sijoitusten kausittaisten taloudellisten vaihtelujen vaikutukset otetaan huomioon;

| 23. | suosittelee, että kaikki varat, joita ei ole käytetty jollakin alueella n+2- ja n+3-sääntöjen nojalla, ohjataan uudelleen alueellisiin hankkeisiin ja yhteisöaloitteisiin; |
| --- | --- |

23.

suosittelee, että kaikki varat, joita ei ole käytetty jollakin alueella n+2- ja n+3-sääntöjen nojalla, ohjataan uudelleen alueellisiin hankkeisiin ja yhteisöaloitteisiin;

| 24. | pyytää komissiota laatimaan arvion eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen toimintasuunnitelmasta ja siihen liittyvistä lainsäädäntöehdotuksista, kun sitä on toteutettu vuoden ajan (joulukuusta 2008 alkaen), ja erityisesti tuloksista, joita on aikaansaatu pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisessa sekä rahoituksen ja riskipääoman tuomisessa niiden saataville, aloittavien innovatiivisten yritysten edistämisessä, hallinnollisen rasituksen vähentämisessä ym.; |
| --- | --- |

24.

pyytää komissiota laatimaan arvion eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen toimintasuunnitelmasta ja siihen liittyvistä lainsäädäntöehdotuksista, kun sitä on toteutettu vuoden ajan (joulukuusta 2008 alkaen), ja erityisesti tuloksista, joita on aikaansaatu pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisessa sekä rahoituksen ja riskipääoman tuomisessa niiden saataville, aloittavien innovatiivisten yritysten edistämisessä, hallinnollisen rasituksen vähentämisessä ym.;

| 25. | korostaa miesten ja naisten välisen tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; muistuttaa, että joihinkin tutkimuksiin sisältyvien laskelmien mukaan naisten miehiä vastaava työllisyys-, osa-aikatyöllisyys- ja tuottavuusaste kasvattaisi BKT:tä 30 prosentilla vuoden 2013 jälkeisellä ohjelmakaudella; kehottaa tämän vuoksi kiinnittämään erityistä huomiota sellaisiin rakennerahastoista rahoitettaviin hankkeisiin, jotka edistävät tasa-arvoa ja naisten osallistumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

25.

korostaa miesten ja naisten välisen tasa-arvon myönteistä vaikutusta talouskasvulle; muistuttaa, että joihinkin tutkimuksiin sisältyvien laskelmien mukaan naisten miehiä vastaava työllisyys-, osa-aikatyöllisyys- ja tuottavuusaste kasvattaisi BKT:tä 30 prosentilla vuoden 2013 jälkeisellä ohjelmakaudella; kehottaa tämän vuoksi kiinnittämään erityistä huomiota sellaisiin rakennerahastoista rahoitettaviin hankkeisiin, jotka edistävät tasa-arvoa ja naisten osallistumista työmarkkinoille;

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille.

---

(1)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0124.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/13

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Kestävä tulevaisuus liikenteelle

P7_TA(2010)0260

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle (2009/2096(INI))

2011/C 351 E/03

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kestävä tulevaisuus liikenteelle: kohti yhtenäistä, teknologiavetoista ja käyttäjäystävällistä järjestelmää” (KOM(2009)0279),

ottaa huomioon 17. ja 18. joulukuuta 2009 hyväksytyt puheenjohtajavaltion päätelmät komission tiedonannosta ”Kestävä tulevaisuus liikenteelle: kohti yhtenäistä, teknologiavetoista ja käyttäjäystävällistä järjestelmää” (17456/2009),

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (KOM(2001)0370),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan: Euroopan komission vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarviointi” (KOM(2006)0314),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (KOM(2007)0140),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Strategia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin” (KOM(2008)0435),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ympäristöystävällisempi liikenne” (KOM(2008)0433),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen – Toimet vuoteen 2020 ja sen jälkeen” (KOM(2007)0002),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Euroopan laajuinen liikenneverkko: katsaus politiikkaan – integroidumpi Euroopan laajuinen liikenneverkko yhteisen liikennepolitiikan tueksi” (KOM(2009)0044),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa” (KOM(2008)0886),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n tavaraliikenteen asialista: tehokkaampaa, yhdennetympää ja kestävämpää tavaraliikennettä Eurooppaan” (KOM(2007)0606),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma” (KOM(2007)0607),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan tavaraliikenteen logistiikka – kestävän liikkuvuuden avaintekijä” (KOM(2006)0336),

ottaa huomioon komission toisen kertomuksen rautatiemarkkinoiden kehityksen seurannasta (KOM(2009)0676),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset” (KOM(2009)0008),

ottaa huomioon komission tiedonannon ja toimintasuunnitelman esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi (KOM(2009)0010),

ottaa huomioon komission tiedonannon lähimerenkulusta (KOM(2004)0453),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan satamapolitiikasta (KOM(2007)0616),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kohti turvallisempaa, puhtaampaa ja älykkäämpää Euroopan laajuista liikkuvuutta: Ensimmäinen raportti älyautoaloitteesta” (KOM(2007)0541),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu” (KOM(2003)0311),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – väliarvio” (KOM(2006)0074),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen” (KOM(2007)0551),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma” (KOM(2009)0490),

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (1),

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2005 antamansa päätöslauselman lähimerenkulusta (2),

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman tieliikenneturvallisuuden eurooppalaisesta toimintaohjelmasta – tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu (3),

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2007 antamansa päätöslauselman tieliikenneturvallisuuden eurooppalaisesta toimintaohjelmasta – väliarviointi (4),

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan kestävästä liikkuvuudesta (5),

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanosta (6),

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan tavaraliikenteen logistiikasta kestävän liikkuvuuden avaintekijänä (7),

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen energia- ja ympäristöpolitiikan huomioon ottavasta kestävästä eurooppalaisesta liikennepolitiikasta (8),

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: ”Kohti turvallisempaa, puhtaampaa ja älykkäämpää Euroopan laajuista liikkuvuutta: Ensimmäinen raportti älyautoaloitteesta” (9),

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan tavaraliikenteestä (10),

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan satamapolitiikasta (11),

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman liikenteestä ja ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin (12),

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta politiikasta tulevaisuudessa (13),

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevasta toimintasuunnitelmasta (14),

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman kaupunkiliikennettä koskevasta toimintasuunnitelmasta (15),

ottaa huomioon asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1070/2009 (16),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0189/2010),

| A. | ottaa huomioon, että liikenneala on tärkeä osatekijä Euroopan unionin ja sen alueiden ja kaupunkien kehityksessä ja se vaikuttaa suoraan alueiden ja kaupunkien kilpailukykyyn ja sosiaaliseen koheesioon ja tätä kautta edesauttaa omalta osaltaan huomattavasti EU:n sisämarkkinoiden toteuttamista, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että liikenneala on tärkeä osatekijä Euroopan unionin ja sen alueiden ja kaupunkien kehityksessä ja se vaikuttaa suoraan alueiden ja kaupunkien kilpailukykyyn ja sosiaaliseen koheesioon ja tätä kautta edesauttaa omalta osaltaan huomattavasti EU:n sisämarkkinoiden toteuttamista,

| B. | ottaa huomioon, että liikenteellä on taloudellinen, sosiaalinen ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävä kolmiosainen tehtävä ja että kaikki nämä osat ovat erittäin tärkeitä Euroopan yhdentymisen kannalta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että liikenteellä on taloudellinen, sosiaalinen ja alueellista yhteenkuuluvuutta edistävä kolmiosainen tehtävä ja että kaikki nämä osat ovat erittäin tärkeitä Euroopan yhdentymisen kannalta,

| C. | toteaa, että liikenteellä on keskeinen merkitys talouden ja työllisyyden kannalta, koska sen osuus EU:n hyvinvoinnista on 10 prosenttia (BKT:llä mitattuna) ja koska se tarjoaa yli 10 miljoonaa työpaikkaa, minkä vuoksi se on keskeisellä sijalla EU 2020 -strategian toteuttamisessa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että liikenteellä on keskeinen merkitys talouden ja työllisyyden kannalta, koska sen osuus EU:n hyvinvoinnista on 10 prosenttia (BKT:llä mitattuna) ja koska se tarjoaa yli 10 miljoonaa työpaikkaa, minkä vuoksi se on keskeisellä sijalla EU 2020 -strategian toteuttamisessa,

| D. | toteaa, että liikenne on keskeinen osa unionin politiikkaa, ja siksi EU tarvitsee rahoituskehystä, joka vastaa liikennepolitiikan haasteisiin tulevina vuosina, stimuloi taloutta lyhyellä aikavälillä, lisää tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja vahvistaa unionia tutkimuksen keskuksena, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että liikenne on keskeinen osa unionin politiikkaa, ja siksi EU tarvitsee rahoituskehystä, joka vastaa liikennepolitiikan haasteisiin tulevina vuosina, stimuloi taloutta lyhyellä aikavälillä, lisää tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja vahvistaa unionia tutkimuksen keskuksena,

| E. | katsoo, että liikennealalla on suuri vaikutus ympäristöön ja ihmisten elämänlaatuun ja terveyteen ja ottaa huomioon, että siinä missä liikenneala varmistaa ihmisten ammatillisen ja henkilökohtaisen liikkuvuuden, sen osuus hiilidioksidin kokonaispäästöistä oli kuitenkin 27 prosenttia vuonna 2008, ja osuus on tämän jälkeen noussut edelleen; toteaa, että tieliikenteen osuus vuonna 2007 kaikista liikennealan hiilidioksidipäästöistä oli 70,9 prosenttia, lentoliikenteen 12,5 prosenttia, meriliikenteen ja sisävesiliikenteen 15,3 prosenttia ja rautateiden 0,6 prosenttia, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että liikennealalla on suuri vaikutus ympäristöön ja ihmisten elämänlaatuun ja terveyteen ja ottaa huomioon, että siinä missä liikenneala varmistaa ihmisten ammatillisen ja henkilökohtaisen liikkuvuuden, sen osuus hiilidioksidin kokonaispäästöistä oli kuitenkin 27 prosenttia vuonna 2008, ja osuus on tämän jälkeen noussut edelleen; toteaa, että tieliikenteen osuus vuonna 2007 kaikista liikennealan hiilidioksidipäästöistä oli 70,9 prosenttia, lentoliikenteen 12,5 prosenttia, meriliikenteen ja sisävesiliikenteen 15,3 prosenttia ja rautateiden 0,6 prosenttia,

| F. | toteaa, että Euroopassa turvallisuutta on yritetty parantaa kaikissa liikennemuodoissa; toteaa, että vuonna 2008 kuitenkin arviolta 39 000 ihmistä sai surmansa liikenneonnettomuuksissa ja 300 000 ihmistä loukkaantui vakavasti; katsoo, että siksi tarvitaan lisätoimia kaikkien turvallisuuteen liittyvien kysymysten ja erityisesti tieturvallisuuden suhteen, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopassa turvallisuutta on yritetty parantaa kaikissa liikennemuodoissa; toteaa, että vuonna 2008 kuitenkin arviolta 39 000 ihmistä sai surmansa liikenneonnettomuuksissa ja 300 000 ihmistä loukkaantui vakavasti; katsoo, että siksi tarvitaan lisätoimia kaikkien turvallisuuteen liittyvien kysymysten ja erityisesti tieturvallisuuden suhteen,

| G. | ottaa huomioon, että EU sitoutui ilmastonmuutospaketissa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosentilla vuodesta 1990 vuoteen 2020 ja että tämä tavoite sitoo EU:ta edelleen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU sitoutui ilmastonmuutospaketissa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosentilla vuodesta 1990 vuoteen 2020 ja että tämä tavoite sitoo EU:ta edelleen,

| H. | ottaa huomioon, että vuoden 2001 valkoisessa kirjassa asetetut tavoitteet on saavutettu vain osittain, ja tästä syystä on selvitettävä, olisiko kyseiset tavoitteet säilytettävä vai olisiko ne muotoiltava uudestaan, ja tarvittaessa toimia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on vahvistettava, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuoden 2001 valkoisessa kirjassa asetetut tavoitteet on saavutettu vain osittain, ja tästä syystä on selvitettävä, olisiko kyseiset tavoitteet säilytettävä vai olisiko ne muotoiltava uudestaan, ja tarvittaessa toimia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on vahvistettava,

| I. | panee merkille, että kansalliseksi lainsäädännöksi saattamiseen liittyvät ongelmat, kuten sen viivästyminen tai sen tekeminen väärin, heikentävät merkittävästi EU:n lainsäädännön tehokkuutta, ja katsoo, että tähän on puututtava kiireesti, |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että kansalliseksi lainsäädännöksi saattamiseen liittyvät ongelmat, kuten sen viivästyminen tai sen tekeminen väärin, heikentävät merkittävästi EU:n lainsäädännön tehokkuutta, ja katsoo, että tähän on puututtava kiireesti,

| J. | katsoo, että parlamentin työn on oltava johdonmukaista erityisesti suoraan liikennepolitiikkaan vaikuttavilla aloilla, joita ovat esimerkiksi sosiaalipolitiikka, kaupunkisuunnittelu ja maankäytön suunnittelu sekä työllisyys- ja talouspolitiikka, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että parlamentin työn on oltava johdonmukaista erityisesti suoraan liikennepolitiikkaan vaikuttavilla aloilla, joita ovat esimerkiksi sosiaalipolitiikka, kaupunkisuunnittelu ja maankäytön suunnittelu sekä työllisyys- ja talouspolitiikka,

| K. | ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi on ollut kova isku liikennealalle, mutta katsoo, että kriisi olisi hyödynnettävä mahdollisuutena tukea tai avustaa liikennealaa tulevaisuuteen suuntautuen etenkin tukemalla liikennemuotojen kestävyyttä ja sijoittamalla esimerkiksi rautatie- ja vesiliikenteeseen; toteaa, että tämä takaa markkinoilla entistä yhdenmukaisemmat toimintaedellytykset, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisi on ollut kova isku liikennealalle, mutta katsoo, että kriisi olisi hyödynnettävä mahdollisuutena tukea tai avustaa liikennealaa tulevaisuuteen suuntautuen etenkin tukemalla liikennemuotojen kestävyyttä ja sijoittamalla esimerkiksi rautatie- ja vesiliikenteeseen; toteaa, että tämä takaa markkinoilla entistä yhdenmukaisemmat toimintaedellytykset,

| L. | toteaa, että osana virastojen tulevaa arviointia on arvioitava myös niiden tuomaa lisäarvoa sekä tarvetta unionin liikenneviraston perustamiseen, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että osana virastojen tulevaa arviointia on arvioitava myös niiden tuomaa lisäarvoa sekä tarvetta unionin liikenneviraston perustamiseen,

| M. | katsoo, että mitattavissa olevien tavoitteiden asettaminen on tärkeää myös liikennealan kannalta, jotta voidaan parantaa yhtäältä liikennepolitiikan tehokkuuden valvontaa ja toisaalta yhteiskunnallisten ja taloudellisten suuntaviivojen suunnittelua sekä osoittaa, että ehdotetut toimet ovat tarpeen määritetyn liikennepolitiikan toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että mitattavissa olevien tavoitteiden asettaminen on tärkeää myös liikennealan kannalta, jotta voidaan parantaa yhtäältä liikennepolitiikan tehokkuuden valvontaa ja toisaalta yhteiskunnallisten ja taloudellisten suuntaviivojen suunnittelua sekä osoittaa, että ehdotetut toimet ovat tarpeen määritetyn liikennepolitiikan toteuttamiseksi,

| N. | katsoo, että merkittävä kehitys tutkimuksen, infrastruktuurin ja tekniikan alalla edellyttää rahoituskeinojen ja -välineiden mukauttamista, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että merkittävä kehitys tutkimuksen, infrastruktuurin ja tekniikan alalla edellyttää rahoituskeinojen ja -välineiden mukauttamista,

| O. | uskoo, että yhteiskunnan ja useiden talouden alojen kehitys lisää liikenteen kysyntää, minkä vuoksi liikenteessä tarvitaan kaikkia liikennemuotoja, joita on kuitenkin arvioitava niiden taloudellisen, ympäristöllisen, yhteiskunnallisen ja työllisyyspoliittisen tehokkuuden perusteella, |
| --- | --- |

O.

uskoo, että yhteiskunnan ja useiden talouden alojen kehitys lisää liikenteen kysyntää, minkä vuoksi liikenteessä tarvitaan kaikkia liikennemuotoja, joita on kuitenkin arvioitava niiden taloudellisen, ympäristöllisen, yhteiskunnallisen ja työllisyyspoliittisen tehokkuuden perusteella,

| P. | katsoo, että kaikkien liikennemuotojen kestävä yhteentoimivuus niin henkilö- kuin tavaraliikenteessäkin on tulevaisuudessa välttämätöntä, jotta saadaan luotua turvallisia, kestäviä ja logistisesti järkeviä ja näin tehokkaita liikenneketjuja eri liikennemuotoja yhdistävät ratkaisut sekä paikallisliikenteen ja kaukoliikenteen yhdistäminen mukaan lukien, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kaikkien liikennemuotojen kestävä yhteentoimivuus niin henkilö- kuin tavaraliikenteessäkin on tulevaisuudessa välttämätöntä, jotta saadaan luotua turvallisia, kestäviä ja logistisesti järkeviä ja näin tehokkaita liikenneketjuja eri liikennemuotoja yhdistävät ratkaisut sekä paikallisliikenteen ja kaukoliikenteen yhdistäminen mukaan lukien,

Yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristölliset haasteet

| 1. | on vakuuttunut siitä, että EU:n politiikka yleensä edellyttää selvää ja johdonmukaista näkemystä liikenteen alan tulevaisuudesta yhteismarkkinoiden sydämessä tekijänä, joka takaa ihmisten ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja varmistaa alueellisen yhteenkuuluvuuden koko Euroopassa; katsoo, että liikenneala tuo jatkossakin merkittävän panoksen Euroopan kestävän kasvun ja kilpailukyvyn luomiseen ja että liikennealan on taattava taloudellinen tehokkuus ja kehityttävä korkeatasoisten sosiaalisten ja ekologisten standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

on vakuuttunut siitä, että EU:n politiikka yleensä edellyttää selvää ja johdonmukaista näkemystä liikenteen alan tulevaisuudesta yhteismarkkinoiden sydämessä tekijänä, joka takaa ihmisten ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja varmistaa alueellisen yhteenkuuluvuuden koko Euroopassa; katsoo, että liikenneala tuo jatkossakin merkittävän panoksen Euroopan kestävän kasvun ja kilpailukyvyn luomiseen ja että liikennealan on taattava taloudellinen tehokkuus ja kehityttävä korkeatasoisten sosiaalisten ja ekologisten standardien mukaisesti;

| 2. | on vakuuttunut siitä, että demografinen muutos erityisesti kaupunkialueilla aiheuttaa liikenteelle ja liikkuvuudelle turvallisuutta ja kapasiteettia koskevia haasteita ja että perusoikeus liikkuvuuteen, jonka takaavat muun muassa palveluiden saannin parantaminen ja puuttuvien infrastruktuuriyhteyksien luominen sekä tämän oikeuden sovellettavuus, ovat tässä suhteessa keskeisellä sijalla; korostaa tässä yhteydessä, että hyvin integroidut eri liikennemuotoja yhdistävät liikenneketjut, jotka käsittävät kävelyn ja pyöräilyn sekä julkisen liikenteen, ovat tulevaisuuden ratkaisu kaupunkialueilla; toteaa tässä yhteydessä, että kaupunkialueilla olemassa oleva rakenne määrittää soveliaimman liikennemuodon; katsoo, että yksityisautoilu vähenee, jos maaseutualueiden julkiset palvelut ovat hyvien liikenneyhteyksien päässä; kehottaa muodostamaan toimivia kaupunkialueita, jotta voidaan luoda yhtenäisiä kaupunki- ja esikaupunkiliikenteen järjestelmiä ja huolehtia myös maaseutuväestön tarpeista; |
| --- | --- |

2.

on vakuuttunut siitä, että demografinen muutos erityisesti kaupunkialueilla aiheuttaa liikenteelle ja liikkuvuudelle turvallisuutta ja kapasiteettia koskevia haasteita ja että perusoikeus liikkuvuuteen, jonka takaavat muun muassa palveluiden saannin parantaminen ja puuttuvien infrastruktuuriyhteyksien luominen sekä tämän oikeuden sovellettavuus, ovat tässä suhteessa keskeisellä sijalla; korostaa tässä yhteydessä, että hyvin integroidut eri liikennemuotoja yhdistävät liikenneketjut, jotka käsittävät kävelyn ja pyöräilyn sekä julkisen liikenteen, ovat tulevaisuuden ratkaisu kaupunkialueilla; toteaa tässä yhteydessä, että kaupunkialueilla olemassa oleva rakenne määrittää soveliaimman liikennemuodon; katsoo, että yksityisautoilu vähenee, jos maaseutualueiden julkiset palvelut ovat hyvien liikenneyhteyksien päässä; kehottaa muodostamaan toimivia kaupunkialueita, jotta voidaan luoda yhtenäisiä kaupunki- ja esikaupunkiliikenteen järjestelmiä ja huolehtia myös maaseutuväestön tarpeista;

| 3. | pyytää komissiota esittämään kaupunkien kestävää liikkuvuutta koskevia suunnitelmia yli 100 000 asukkaan kaupungeille ja kehottaa toissijaisuusperiaate asianmukaisella tavalla huomioonottaen kaupunkeja laatimaan liikkuvuussuunnitelmia, joissa esitetään integroitua liikennejärjestelmää tavoitteena vähentää ympäristölle aiheutuvia vahinkoja ja tehdä liikkuvuudesta entistä terveellisempää ja tehokkaampaa; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota esittämään kaupunkien kestävää liikkuvuutta koskevia suunnitelmia yli 100 000 asukkaan kaupungeille ja kehottaa toissijaisuusperiaate asianmukaisella tavalla huomioonottaen kaupunkeja laatimaan liikkuvuussuunnitelmia, joissa esitetään integroitua liikennejärjestelmää tavoitteena vähentää ympäristölle aiheutuvia vahinkoja ja tehdä liikkuvuudesta entistä terveellisempää ja tehokkaampaa;

| 4. | on sitä mieltä, että myös tavaraliikenteen kysynnän kasvu asettaa haasteen kapasiteetille ja infrastruktuuriongelmat vähentävät tehokkuutta, ja katsookin, että olisi lisättävä erityisesti liikennemuotojen yhteistoimintaa ja parannettava sekä liikenteen käyttäjien että tavaroiden turvallisuutta; katsoo, että on erityisen tärkeää parantaa perusteellisesti infrastruktuuria ja varsinkin poistaa jo vuosia tiedossa olleita pullonkauloja; |
| --- | --- |

4.

on sitä mieltä, että myös tavaraliikenteen kysynnän kasvu asettaa haasteen kapasiteetille ja infrastruktuuriongelmat vähentävät tehokkuutta, ja katsookin, että olisi lisättävä erityisesti liikennemuotojen yhteistoimintaa ja parannettava sekä liikenteen käyttäjien että tavaroiden turvallisuutta; katsoo, että on erityisen tärkeää parantaa perusteellisesti infrastruktuuria ja varsinkin poistaa jo vuosia tiedossa olleita pullonkauloja;

| 5. | korostaa, että liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on jatkossa EU:n liikennepolitiikan suurimpia haasteita ja että tavoitteen saavuttamiseksi olisi hyödynnettävä kaikki käytettävissä olevat ja kestävät keinot, joista voidaan mainita esimerkkeinä energialähteiden yhdistelmät ja entistä ympäristöystävällisempien teknologioiden ja muotojen tutkimus ja kehittäminen, hinnanmuodostustoimet ja kaikkien liikennemuotojen ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin sillä ehdolla, että EU:ssa saadut tulot käytetään liikkuvuuden kestävyyden parantamiseen ja liikenteen ammattilaisten ja käyttäjien käyttäytymiseen vaikuttamiseen (valistus, ympäristöystävällinen käyttäytyminen jne.); korostaa, että tässä yhteydessä olisi luotava ennen muuta taloudellisia kannustimia ja suljettava samalla pois mahdolliset kilpailun vääristymät liikennemuotojen tai jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on jatkossa EU:n liikennepolitiikan suurimpia haasteita ja että tavoitteen saavuttamiseksi olisi hyödynnettävä kaikki käytettävissä olevat ja kestävät keinot, joista voidaan mainita esimerkkeinä energialähteiden yhdistelmät ja entistä ympäristöystävällisempien teknologioiden ja muotojen tutkimus ja kehittäminen, hinnanmuodostustoimet ja kaikkien liikennemuotojen ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin sillä ehdolla, että EU:ssa saadut tulot käytetään liikkuvuuden kestävyyden parantamiseen ja liikenteen ammattilaisten ja käyttäjien käyttäytymiseen vaikuttamiseen (valistus, ympäristöystävällinen käyttäytyminen jne.); korostaa, että tässä yhteydessä olisi luotava ennen muuta taloudellisia kannustimia ja suljettava samalla pois mahdolliset kilpailun vääristymät liikennemuotojen tai jäsenvaltioiden välillä;

| 6. | panee merkille, että Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) mukaan meriliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat kolmesta viiteen kertaa pienemmät kuin maaliikenteen päästöt, mutta on huolissaan meriliikenteen rikin ja typen oksidien päästöistä, joiden määrät saavuttavat suurin piirtein maaliikenteen tason vuoteen 2020 mennessä, ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön tuloksettomasta yrityksestä ottaa käyttöön hiilidioksidipäästöjen vähentämisjärjestelmä; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) mukaan meriliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat kolmesta viiteen kertaa pienemmät kuin maaliikenteen päästöt, mutta on huolissaan meriliikenteen rikin ja typen oksidien päästöistä, joiden määrät saavuttavat suurin piirtein maaliikenteen tason vuoteen 2020 mennessä, ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön tuloksettomasta yrityksestä ottaa käyttöön hiilidioksidipäästöjen vähentämisjärjestelmä;

| 7. | korostaa, että suurelle yleisölle suunnattua tiedottamista vapaa-ajan matkailun vaikutuksista on parannettava, ja pyytää komissiota ottamaan vapaa-ajan matkailun huomioon politiikassaan; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että suurelle yleisölle suunnattua tiedottamista vapaa-ajan matkailun vaikutuksista on parannettava, ja pyytää komissiota ottamaan vapaa-ajan matkailun huomioon politiikassaan;

Turvallisuus

| 8. | korostaa, että turvallisuuden on edelleen oltava yksi tulevan liikennepolitiikan tärkeimmistä tavoitteista ja että kaikkien liikennemuotojen aktiivisten ja passiivisten käyttäjien turvallisuus on taattava; pitää erittäin tärkeänä, että vähennetään liikenteen aiheuttamia terveysvaikutuksia erityisesti käyttämällä nykyaikaista tekniikkaa ja että taataan matkustajien ja erityisesti liikuntarajoitteisten oikeudet kaikissa liikennemuodoissa selvän ja avoimen sääntelyn avulla; tukee matkustajien oikeuksia koskevan peruskirjan luomista Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että turvallisuuden on edelleen oltava yksi tulevan liikennepolitiikan tärkeimmistä tavoitteista ja että kaikkien liikennemuotojen aktiivisten ja passiivisten käyttäjien turvallisuus on taattava; pitää erittäin tärkeänä, että vähennetään liikenteen aiheuttamia terveysvaikutuksia erityisesti käyttämällä nykyaikaista tekniikkaa ja että taataan matkustajien ja erityisesti liikuntarajoitteisten oikeudet kaikissa liikennemuodoissa selvän ja avoimen sääntelyn avulla; tukee matkustajien oikeuksia koskevan peruskirjan luomista Euroopan unionissa;

| 9. | kehottaa komissiota esittämään hyvin tiiviin tutkimuksen, joka käsittelee jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä liittyen nopeudenrajoittimien vaikutukseen kaikentyyppisissä ajoneuvoissa ja kaikentyyppisillä teillä, jotta voidaan esittää päästöjä vähentäviä ja tieliikenneturvallisuutta parantavia lainsäädäntöaloitteita; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota esittämään hyvin tiiviin tutkimuksen, joka käsittelee jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä liittyen nopeudenrajoittimien vaikutukseen kaikentyyppisissä ajoneuvoissa ja kaikentyyppisillä teillä, jotta voidaan esittää päästöjä vähentäviä ja tieliikenneturvallisuutta parantavia lainsäädäntöaloitteita;

| 10. | pitää tärkeänä, että liikennealan työntekijöille taataan sekä henkilökohtainen turvallisuus että oikeusvarmuus muun muassa luomalla riittävästi turvallisia ja varmoja pysäköintialueita ja yhdenmukaistamalla tieliikennesääntöjen täytäntöönpanoa ja niiden mukaisia seuraamuksia; korostaa myös, että rajat ylittävän täytäntöönpanon käyttöönotto parantaa tieturvallisuutta kaikkien käyttäjien osalta; |
| --- | --- |

10.

pitää tärkeänä, että liikennealan työntekijöille taataan sekä henkilökohtainen turvallisuus että oikeusvarmuus muun muassa luomalla riittävästi turvallisia ja varmoja pysäköintialueita ja yhdenmukaistamalla tieliikennesääntöjen täytäntöönpanoa ja niiden mukaisia seuraamuksia; korostaa myös, että rajat ylittävän täytäntöönpanon käyttöönotto parantaa tieturvallisuutta kaikkien käyttäjien osalta;

| 11. | toteaa, että kuorma-autojen paikoitusalueiden tarjonta Euroopan laajuisessa tieverkossa ei ole pysynyt mukana maanteiden tavaraliikenteen kasvussa, minkä vuoksi ammattiautoilijoiden on ennen kaikkea öisin vaikea noudattaa ajo- ja lepoaikoja ja mikä myös yleisesti ottaen vaarantaa vakavasti liikenneturvallisuutta, jos EU:n jäsenvaltioissa ei lisätä levähdyspaikkojen määrää tai paranneta niiden laatua; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että kuorma-autojen paikoitusalueiden tarjonta Euroopan laajuisessa tieverkossa ei ole pysynyt mukana maanteiden tavaraliikenteen kasvussa, minkä vuoksi ammattiautoilijoiden on ennen kaikkea öisin vaikea noudattaa ajo- ja lepoaikoja ja mikä myös yleisesti ottaen vaarantaa vakavasti liikenneturvallisuutta, jos EU:n jäsenvaltioissa ei lisätä levähdyspaikkojen määrää tai paranneta niiden laatua;

Eri liikennemuotojen tehokas yhdistäminen

| 12. | katsoo, että henkilö- ja tavaraliikenteen kehittäminen kokonaisuudessaan on suurelta osin riippuvaista eri liikennemuotojen tehokkaasta käytöstä ja että unionin liikennepolitiikan tavoitteena pitäisi siksi olla eri liikennemuotojen tehokas yhdistäminen, mikä liittyy kiinteästi liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen, turvallisuuteen ja taloudellisiin näkökohtiin; katsoo, että tämä johtaa parhaaseen mahdolliseen jakoon eri liikennemuotojen välillä ja siirtymiseen kohti entistä kestävämpiä liikenteen muotoja; katsoo, että tämä myös edistää yhteentoimivuutta liikennemuotojen sisäisesti samoin kuin niiden välillä, entistä kestävämpiä liikenne- ja logistiikkaketjuja sekä liikennemuotojen valintaa parantaen saumatonta liikennevirtaa eri muotojen ja solmukohtien välillä; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että henkilö- ja tavaraliikenteen kehittäminen kokonaisuudessaan on suurelta osin riippuvaista eri liikennemuotojen tehokkaasta käytöstä ja että unionin liikennepolitiikan tavoitteena pitäisi siksi olla eri liikennemuotojen tehokas yhdistäminen, mikä liittyy kiinteästi liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen, turvallisuuteen ja taloudellisiin näkökohtiin; katsoo, että tämä johtaa parhaaseen mahdolliseen jakoon eri liikennemuotojen välillä ja siirtymiseen kohti entistä kestävämpiä liikenteen muotoja; katsoo, että tämä myös edistää yhteentoimivuutta liikennemuotojen sisäisesti samoin kuin niiden välillä, entistä kestävämpiä liikenne- ja logistiikkaketjuja sekä liikennemuotojen valintaa parantaen saumatonta liikennevirtaa eri muotojen ja solmukohtien välillä;

| 13. | korostaa, että liikennemuotojen tehokasta yhteistoimintaa olisi mitattava taloudellisuuden kriteereiden lisäksi myös ympäristönsuojelua, yhteiskunnallisia ja työoloja, alueellista yhteenkuuluvuutta sekä turvallisuusnäkökohtia koskevien kriteereiden perusteella ja että tässä yhteydessä olisi otettava huomioon eri liikennemuotojen ja Euroopan eri maiden, alueiden ja kaupunkien erilaiset tekniset mahdollisuudet ja lähtötilanteet; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että liikennemuotojen tehokasta yhteistoimintaa olisi mitattava taloudellisuuden kriteereiden lisäksi myös ympäristönsuojelua, yhteiskunnallisia ja työoloja, alueellista yhteenkuuluvuutta sekä turvallisuusnäkökohtia koskevien kriteereiden perusteella ja että tässä yhteydessä olisi otettava huomioon eri liikennemuotojen ja Euroopan eri maiden, alueiden ja kaupunkien erilaiset tekniset mahdollisuudet ja lähtötilanteet;

| 14. | korostaa, että eri liikennemuotoja tehokas yhteistoiminta merkitsee infrastruktuurin parantamista esimerkiksi kehittämällä vihreitä liikennekäytäviä, vähentämällä pullonkauloja ja parantamalla rautatie- ja vesiliikennettä, ja turvallisuuden edistämistä uuden tekniikan avulla sekä työolojen parantamista; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että eri liikennemuotoja tehokas yhteistoiminta merkitsee infrastruktuurin parantamista esimerkiksi kehittämällä vihreitä liikennekäytäviä, vähentämällä pullonkauloja ja parantamalla rautatie- ja vesiliikennettä, ja turvallisuuden edistämistä uuden tekniikan avulla sekä työolojen parantamista;

Sisämarkkinoiden toteuttaminen

| 15. | kehottaa tarkastelemaan säännöllisesti EU:n lainsäädäntöä sekä sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa lainsäädännön tehokkuus; vaatii komissiota poistamaan johdonmukaisesti esteet, joita syntyy, kun EU:n lainsäädäntöä saatetaan jäsenvaltioissa osaksi kansallista lainsäädäntöä väärin tai viipeellä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa tarkastelemaan säännöllisesti EU:n lainsäädäntöä sekä sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa lainsäädännön tehokkuus; vaatii komissiota poistamaan johdonmukaisesti esteet, joita syntyy, kun EU:n lainsäädäntöä saatetaan jäsenvaltioissa osaksi kansallista lainsäädäntöä väärin tai viipeellä;

| 16. | ehdottaa, että Lissabonin sopimuksen uuden kehyksen mukaisesti ja komission suostumuksella järjestettäisiin vähintään yksi vuosittainen kansallisten parlamenttien liikennealasta vastaavien henkilöiden yhteinen kokous, jonka tavoitteena olisi yhdenmukaistaa EU:n liikennettä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja tehdä parempaa ja tehokkaampaa yhteistyötä sen osalta; |
| --- | --- |

16.

ehdottaa, että Lissabonin sopimuksen uuden kehyksen mukaisesti ja komission suostumuksella järjestettäisiin vähintään yksi vuosittainen kansallisten parlamenttien liikennealasta vastaavien henkilöiden yhteinen kokous, jonka tavoitteena olisi yhdenmukaistaa EU:n liikennettä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja tehdä parempaa ja tehokkaampaa yhteistyötä sen osalta;

| 17. | toteaa, että liikenne on olennaisen tärkeää Euroopan unionin sisämarkkinoiden toteuttamisen sekä henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta, ja katsoo, että erityisesti rautatieliikenteen alalla markkinat olisi vapautettava kaikissa EU:n jäsenvaltioissa säännellysti; katsoo, että täydellinen markkinoiden avaaminen hyödyttää kuluttajia, ja sen ohella pitäisi toteuttaa toimia, joilla taataan julkisten palveluiden laatu; katsoo, että samalla tarvitaan pitkän aikavälin investointisuunnitelmaa infrastruktuurille ja tekniselle yhteentoimivuudelle, jotta voidaan parantaa sellaisten toimien tehokkuutta ja turvallisuutta, joilla pyritään välttämään liikennemuotojen sisäisen ja niiden välisen kilpailun vääristyminen ja jotka liittyvät esimerkiksi sosiaali- ja finanssipolitiikkaan, turvallisuuteen ja ympäristöön; katsoo, että sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulkoiset kustannukset on asteittain sisällytettävä toimintaan aloittaen saastuttavimmista maantie- ja lentoliikenteen muodoista; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että liikenne on olennaisen tärkeää Euroopan unionin sisämarkkinoiden toteuttamisen sekä henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden kannalta, ja katsoo, että erityisesti rautatieliikenteen alalla markkinat olisi vapautettava kaikissa EU:n jäsenvaltioissa säännellysti; katsoo, että täydellinen markkinoiden avaaminen hyödyttää kuluttajia, ja sen ohella pitäisi toteuttaa toimia, joilla taataan julkisten palveluiden laatu; katsoo, että samalla tarvitaan pitkän aikavälin investointisuunnitelmaa infrastruktuurille ja tekniselle yhteentoimivuudelle, jotta voidaan parantaa sellaisten toimien tehokkuutta ja turvallisuutta, joilla pyritään välttämään liikennemuotojen sisäisen ja niiden välisen kilpailun vääristyminen ja jotka liittyvät esimerkiksi sosiaali- ja finanssipolitiikkaan, turvallisuuteen ja ympäristöön; katsoo, että sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulkoiset kustannukset on asteittain sisällytettävä toimintaan aloittaen saastuttavimmista maantie- ja lentoliikenteen muodoista;

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia helpottamaan kabotaasiliikenteen vapauttamisen toteutumista, jotta voidaan vähentää tyhjänä kuljettuja matkoja ja luoda kestävämpi tie- ja rautatieverkosto rahtiliikenteen uusia solmukohtia rakentamalla; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden viranomaisia helpottamaan kabotaasiliikenteen vapauttamisen toteutumista, jotta voidaan vähentää tyhjänä kuljettuja matkoja ja luoda kestävämpi tie- ja rautatieverkosto rahtiliikenteen uusia solmukohtia rakentamalla;

| 19. | katsoo, että tehokkaan ja muita liikennemuotoja täydentävän meriliikennejärjestelmän toteuttamiseksi on välttämätöntä käsitellä uudelleen jo päätettyä alan vapauttamista, jotta meriliikenteestä voitaisiin tehdä todella kilpailukykyinen; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tehokkaan ja muita liikennemuotoja täydentävän meriliikennejärjestelmän toteuttamiseksi on välttämätöntä käsitellä uudelleen jo päätettyä alan vapauttamista, jotta meriliikenteestä voitaisiin tehdä todella kilpailukykyinen;

| 20. | pitää taloudellisten vaatimusten yhteydessä tärkeänä liikenneinfrastruktuurin (rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen käytävät, yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, satamat ja niiden yhteydet liikenneverkkoon, merialue ilman rajoja, sisävesiväylät) todellista eurooppalaista hallintaa, jotta ”rajavaikutus” voidaan poistaa kaikissa liikennemuodossa ja jotta EU:n kilpailukykyä ja vetovoimaa voidaan parantaa; |
| --- | --- |

20.

pitää taloudellisten vaatimusten yhteydessä tärkeänä liikenneinfrastruktuurin (rautateiden tavara- ja henkilöliikenteen käytävät, yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, satamat ja niiden yhteydet liikenneverkkoon, merialue ilman rajoja, sisävesiväylät) todellista eurooppalaista hallintaa, jotta ”rajavaikutus” voidaan poistaa kaikissa liikennemuodossa ja jotta EU:n kilpailukykyä ja vetovoimaa voidaan parantaa;

| 21. | vaatii yhteisen eurooppalaisen varausjärjestelmän perustamista, jotta eri liikennemuotojen yhteentoimivuus tehostuu entisestään, yksinkertaistuu ja laajenee; |
| --- | --- |

21.

vaatii yhteisen eurooppalaisen varausjärjestelmän perustamista, jotta eri liikennemuotojen yhteentoimivuus tehostuu entisestään, yksinkertaistuu ja laajenee;

| 22. | korostaa, että liikenne vaikuttaa sosiaali-, terveys- ja turvallisuuspolitiikkaan ja että yhden liikennealueen luomisen yhteydessä työllisyyteen ja työoloihin sekä peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät tekijät on yhdenmukaistettava korkealla tasolla ja niitä on parannettava jatkuvasti unionin tasolla käytävän tehokkaan sosiaalisen vuoropuhelun avulla; korostaa, että esimerkiksi perustamalla eurooppalaisia koulutuskeskuksia ja EU:n huippuosaamisen keskuksia kuhunkin jäsenvaltioon voitaisiin parantaa mitattavalla tavalla koulutuksen laatua ja liikenteen parissa työskentelevien henkilöiden asemaa sekä tutkintojen vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että liikenne vaikuttaa sosiaali-, terveys- ja turvallisuuspolitiikkaan ja että yhden liikennealueen luomisen yhteydessä työllisyyteen ja työoloihin sekä peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät tekijät on yhdenmukaistettava korkealla tasolla ja niitä on parannettava jatkuvasti unionin tasolla käytävän tehokkaan sosiaalisen vuoropuhelun avulla; korostaa, että esimerkiksi perustamalla eurooppalaisia koulutuskeskuksia ja EU:n huippuosaamisen keskuksia kuhunkin jäsenvaltioon voitaisiin parantaa mitattavalla tavalla koulutuksen laatua ja liikenteen parissa työskentelevien henkilöiden asemaa sekä tutkintojen vastavuoroista tunnustamista;

| 23. | katsoo, että liikennepolitiikan tehokkuuden parantamiseksi on arvioitava ohjelmia (kuten Galileo ja älykkäät liikennejärjestelmät kaikkien liikennemuotojen osalta), ja strategiaa ja ohjelmasuunnittelua on muutettava tarvittavalla tavalla tulosten mukaan; katsoo, että siksi tarvitaan muun muassa uutta tieliikenteen turvallisuusohjelmaa, Euroopan laajuisten verkkojen elvyttämistä ja NAIADES-ohjelman puolivälin tarkastelua, minkä lisäksi on toteutettava nopeasti täysin yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva ohjelma, SESAR, tutkimuksen kahdeksas puiteohjelma ja Marco Polo -ohjelman jatko yksinkertaistetussa muodossa; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että liikennepolitiikan tehokkuuden parantamiseksi on arvioitava ohjelmia (kuten Galileo ja älykkäät liikennejärjestelmät kaikkien liikennemuotojen osalta), ja strategiaa ja ohjelmasuunnittelua on muutettava tarvittavalla tavalla tulosten mukaan; katsoo, että siksi tarvitaan muun muassa uutta tieliikenteen turvallisuusohjelmaa, Euroopan laajuisten verkkojen elvyttämistä ja NAIADES-ohjelman puolivälin tarkastelua, minkä lisäksi on toteutettava nopeasti täysin yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva ohjelma, SESAR, tutkimuksen kahdeksas puiteohjelma ja Marco Polo -ohjelman jatko yksinkertaistetussa muodossa;

EU:n erillisvirastot

| 24. | on sitä mieltä, että tekninen yhteentoimivuus ja sen rahoitus samoin kuin eurooppalainen sertifiointi, standardointi ja vastavuoroinen tunnustaminen ovat moitteettomasti toimivien sisämarkkinoiden olennaisia osatekijöitä, ja katsoo, että kyseisten osatekijöiden toteuttamisen olisi kuuluttava selvemmin eri erillisvirastojen tehtäväkenttään; korostaa, että kaikkien erillisvirastojen olisi pyrittävä saavuttamaan ja saatava pikaisesti yhteneväinen korkealla tasolla oleva vastuu ja toimivalta, ja niitä olisi arvioitava säännöllisesti; kannustaa erityisesti kehittämään Euroopan rautatieviraston koko potentiaalia siten, että tämä virasto ottaisi vähitellen vastuulleen koko uuden liikkuvan kaluston ja rautatieinfrastruktuurin sertifioinnin sekä kansallisten turvallisuusviranomaisten tai jäsenvaltioiden vastaavien elinten säännölliset tarkastukset, joista säädetään 29. huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/49/EY; |
| --- | --- |

24.

on sitä mieltä, että tekninen yhteentoimivuus ja sen rahoitus samoin kuin eurooppalainen sertifiointi, standardointi ja vastavuoroinen tunnustaminen ovat moitteettomasti toimivien sisämarkkinoiden olennaisia osatekijöitä, ja katsoo, että kyseisten osatekijöiden toteuttamisen olisi kuuluttava selvemmin eri erillisvirastojen tehtäväkenttään; korostaa, että kaikkien erillisvirastojen olisi pyrittävä saavuttamaan ja saatava pikaisesti yhteneväinen korkealla tasolla oleva vastuu ja toimivalta, ja niitä olisi arvioitava säännöllisesti; kannustaa erityisesti kehittämään Euroopan rautatieviraston koko potentiaalia siten, että tämä virasto ottaisi vähitellen vastuulleen koko uuden liikkuvan kaluston ja rautatieinfrastruktuurin sertifioinnin sekä kansallisten turvallisuusviranomaisten tai jäsenvaltioiden vastaavien elinten säännölliset tarkastukset, joista säädetään 29. huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/49/EY;

| 25. | korostaa, että 75 prosenttia liikenteestä on tieliikennettä, ja pyytää ottamaan huomioon tieliikenneviraston tarpeen erityisesti, jotta voitaisiin parantaa tieturvallisuutta ja myös taata ihmisten perusoikeus turvalliseen liikkuvuuteen tukemalla uusia sovelluksia (kuten Galileo tai vastaavat sopivat teknologiat älykkäitä liikennejärjestelmiä varten) ja toteuttamalla tutkimusohjelmia; katsoo lisäksi, että tällaisen viraston pitäisi voida toteuttaa sääntelytoimia, jos on poistettava kestävien sisämarkkinoiden tiellä olevia esteitä; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että 75 prosenttia liikenteestä on tieliikennettä, ja pyytää ottamaan huomioon tieliikenneviraston tarpeen erityisesti, jotta voitaisiin parantaa tieturvallisuutta ja myös taata ihmisten perusoikeus turvalliseen liikkuvuuteen tukemalla uusia sovelluksia (kuten Galileo tai vastaavat sopivat teknologiat älykkäitä liikennejärjestelmiä varten) ja toteuttamalla tutkimusohjelmia; katsoo lisäksi, että tällaisen viraston pitäisi voida toteuttaa sääntelytoimia, jos on poistettava kestävien sisämarkkinoiden tiellä olevia esteitä;

| 26. | korostaa, että sisävesiliikenteen ongelmana on edelleen institutionaalisen kehyksen hajanaisuus, ja pyytää, että toimivaltaisten elinten välille luodaan pysyvä ja järjestelmällinen yhteistyö, jotta tämän liikennemuodon koko potentiaalia voidaan hyödyntää; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että sisävesiliikenteen ongelmana on edelleen institutionaalisen kehyksen hajanaisuus, ja pyytää, että toimivaltaisten elinten välille luodaan pysyvä ja järjestelmällinen yhteistyö, jotta tämän liikennemuodon koko potentiaalia voidaan hyödyntää;

Tutkimus ja teknologia

| 27. | kehottaa perustamaan liikennealan tutkimus- ja teknologiaohjelman; katsoo, että tällainen ohjelma olisi laadittava yhteistyössä kaikkien merkittävien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan ymmärtää alan tarpeet ja jotta EU:n rahoituksen jakamista voidaan parantaa vastaavasti; katsoo, että etusijalle olisi asetettava hankkeet, joiden tavoitteena on liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, toimitusketjun avoimuuden ja liikenneturvallisuuden parantaminen ja liikenteen hallinnan parantaminen sekä hallinnollisen taakan keventäminen; |
| --- | --- |

27.

kehottaa perustamaan liikennealan tutkimus- ja teknologiaohjelman; katsoo, että tällainen ohjelma olisi laadittava yhteistyössä kaikkien merkittävien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan ymmärtää alan tarpeet ja jotta EU:n rahoituksen jakamista voidaan parantaa vastaavasti; katsoo, että etusijalle olisi asetettava hankkeet, joiden tavoitteena on liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, toimitusketjun avoimuuden ja liikenneturvallisuuden parantaminen ja liikenteen hallinnan parantaminen sekä hallinnollisen taakan keventäminen;

| 28. | korostaa, että tutkimus ja kehittäminen sekä innovointi edellyttävät tukea, koska ne johtavat ympäristön kannalta merkittäviin parannuksiin kaikissa liikennemuodoissa, kun pakokaasut ja liikenteen melu vähenevät ja turvallisuus paranee, ja katsoo, että tätä varten on luotava ratkaisuja, joiden avulla voidaan käyttää entistä paremmin nykyistä infrastruktuurikapasiteettia, poistaa liikenteen pullonkauloja ja etenkin lisätä energiaan liittyvää riippumattomuutta eri liikennemuodoissa koko liikenneverkossa; korostaa tässä yhteydessä, että älykkäät, yhteentoimivat ja toisiinsa liitetyt liikenteen organisaatio- ja turvajärjestelmät, kuten ERTMS, Galileo, SESAR, älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ja vastaavat sopivat tekniikat, edellyttävät tukea tutkimukseen, kehittämiseen ja soveltamiseen; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että kaikki kansalaiset koko Euroopassa voivat hyötyä tällaisista älykkäistä liikennejärjestelmistä; toteaa, että lupaaville teknologioille on luotava välttämättömät perusedellytykset ja avoimet standardit antamatta aiheetonta etua millekään erityiselle teknologialle; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että tutkimus ja kehittäminen sekä innovointi edellyttävät tukea, koska ne johtavat ympäristön kannalta merkittäviin parannuksiin kaikissa liikennemuodoissa, kun pakokaasut ja liikenteen melu vähenevät ja turvallisuus paranee, ja katsoo, että tätä varten on luotava ratkaisuja, joiden avulla voidaan käyttää entistä paremmin nykyistä infrastruktuurikapasiteettia, poistaa liikenteen pullonkauloja ja etenkin lisätä energiaan liittyvää riippumattomuutta eri liikennemuodoissa koko liikenneverkossa; korostaa tässä yhteydessä, että älykkäät, yhteentoimivat ja toisiinsa liitetyt liikenteen organisaatio- ja turvajärjestelmät, kuten ERTMS, Galileo, SESAR, älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) ja vastaavat sopivat tekniikat, edellyttävät tukea tutkimukseen, kehittämiseen ja soveltamiseen; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että kaikki kansalaiset koko Euroopassa voivat hyötyä tällaisista älykkäistä liikennejärjestelmistä; toteaa, että lupaaville teknologioille on luotava välttämättömät perusedellytykset ja avoimet standardit antamatta aiheetonta etua millekään erityiselle teknologialle;

| 29. | korostaa, että ilmastonsuojelun ja EU:n energiaomavaraisuuden edistämisen yhteydessä kunkin liikennemuodon olisi vähennettävä hiilidioksidipäästöjään ja saatava tutkimus- ja kehittämistukea liittyen innovatiivisiin, energiatehokkaisiin ja puhtaisiin teknologioihin ja uusiutuviin energianlähteisiin niin, että se johtaa muun muassa entistä kestävämpiin ajoneuvoihin kaikissa liikennemuodoissa; katsoo, että tämä vahvistaisi samalla unionin yritysten kilpailukykyä; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että ilmastonsuojelun ja EU:n energiaomavaraisuuden edistämisen yhteydessä kunkin liikennemuodon olisi vähennettävä hiilidioksidipäästöjään ja saatava tutkimus- ja kehittämistukea liittyen innovatiivisiin, energiatehokkaisiin ja puhtaisiin teknologioihin ja uusiutuviin energianlähteisiin niin, että se johtaa muun muassa entistä kestävämpiin ajoneuvoihin kaikissa liikennemuodoissa; katsoo, että tämä vahvistaisi samalla unionin yritysten kilpailukykyä;

| 30. | korostaa, että tieliikenneturvallisuuden ja onnettomuustutkinnan keskeisten käsitteiden yhtenäinen määrittely on välttämätöntä tulosten ja mahdollisesti toteutettavien toimenpiteiden vertailtavuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että tieliikenneturvallisuuden ja onnettomuustutkinnan keskeisten käsitteiden yhtenäinen määrittely on välttämätöntä tulosten ja mahdollisesti toteutettavien toimenpiteiden vertailtavuuden varmistamiseksi;

| 31. | korostaa, että kuljetusasiakirjojen yhdenmukaistaminen uusimpien tiedotusstandardien mukaisesti ja niiden multimodaalinen ja kansainvälinen sovellettavuus voivat parantaa merkittävästi turvallisuutta ja logistiikkaa ja vähentää huomattavasti hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kuljetusasiakirjojen yhdenmukaistaminen uusimpien tiedotusstandardien mukaisesti ja niiden multimodaalinen ja kansainvälinen sovellettavuus voivat parantaa merkittävästi turvallisuutta ja logistiikkaa ja vähentää huomattavasti hallinnollista taakkaa;

Liikennerahasto ja Euroopan laajuinen liikenneverkko

| 32. | korostaa, että tehokas liikennepolitiikka edellyttää rahoituskehystä, joka on asianmukainen esiin tulevien haasteiden kannalta, ja että siksi liikenteelle ja liikkuvuudelle tällä hetkellä tarkoitettuja resursseja on lisättävä; pitää tarpeellisena seuraavia toimia:






  a. | sellaisen välineen luominen, jolla koordinoidaan liikennealan eri rahoituslähteiden käyttöä, koheesiopolitiikkaan käytettävissä olevia varoja, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömuotoja tai muita rahoitusvälineitä, kuten takuita; katsoo, että näitä koordinoituja rahoituslähteitä olisi käytettävä hallinnon kaikilla tasoilla liikenteen infrastruktuurin parantamiseen, Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden tukemiseen, teknisen ja toiminnallisen yhteentoimivuuden takaamiseen, tutkimuksen tukemiseen ja älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamiseen kaikissa liikennemuodoissa; katsoo, että rahoituksen myöntämiseen olisi sovellettava avoimia perusteita, joissa otetaan huomioon 5 kohdassa tarkoitettu tehokas yhteentoimivuus, sosiaalipolitiikka, turvallisuus sekä sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; |
| --- | --- | --- |

32.

korostaa, että tehokas liikennepolitiikka edellyttää rahoituskehystä, joka on asianmukainen esiin tulevien haasteiden kannalta, ja että siksi liikenteelle ja liikkuvuudelle tällä hetkellä tarkoitettuja resursseja on lisättävä; pitää tarpeellisena seuraavia toimia:

a.

sellaisen välineen luominen, jolla koordinoidaan liikennealan eri rahoituslähteiden käyttöä, koheesiopolitiikkaan käytettävissä olevia varoja, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömuotoja tai muita rahoitusvälineitä, kuten takuita; katsoo, että näitä koordinoituja rahoituslähteitä olisi käytettävä hallinnon kaikilla tasoilla liikenteen infrastruktuurin parantamiseen, Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden tukemiseen, teknisen ja toiminnallisen yhteentoimivuuden takaamiseen, tutkimuksen tukemiseen ja älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamiseen kaikissa liikennemuodoissa; katsoo, että rahoituksen myöntämiseen olisi sovellettava avoimia perusteita, joissa otetaan huomioon 5 kohdassa tarkoitettu tehokas yhteentoimivuus, sosiaalipolitiikka, turvallisuus sekä sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus;

| b. | liikennepolitiikkaa koskevan maksusitoumuksen antaminen monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

b.

liikennepolitiikkaa koskevan maksusitoumuksen antaminen monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä;

| c. | mahdollisuus, että vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä kestävyyden parantamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sellaiset pitkän aikavälin investoinnit liikenneinfrastruktuuriin, jotka parantavat talouden kilpailukykyä, otetaan huomioon laskettaessa julkista velkaa, kunhan komissio on etukäteen hyväksynyt asian; |
| --- | --- |

c.

mahdollisuus, että vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä kestävyyden parantamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sellaiset pitkän aikavälin investoinnit liikenneinfrastruktuuriin, jotka parantavat talouden kilpailukykyä, otetaan huomioon laskettaessa julkista velkaa, kunhan komissio on etukäteen hyväksynyt asian;

| d. | rahaston käyttö edellyttäisi muun muassa yhteisrahoitusta sellaisten tulojen avulla, jotka on saatu ulkoisten kustannusten sisäistämisen kautta; |
| --- | --- |

d.

rahaston käyttö edellyttäisi muun muassa yhteisrahoitusta sellaisten tulojen avulla, jotka on saatu ulkoisten kustannusten sisäistämisen kautta;

| 33. | kehottaa toteuttamaan johdonmukaista ja integroitua liikennepolitiikkaa, jolla edistetään muun muassa rautatie- ja laivaliikennettä, satamapolitiikkaa ja julkista liikennettä rahoitustuella, jota ei mitata kilpailukykyyn liittyvin perustein valtiontukia koskevia EU:n sääntöjä vastaavalla tavalla; |
| --- | --- |

33.

kehottaa toteuttamaan johdonmukaista ja integroitua liikennepolitiikkaa, jolla edistetään muun muassa rautatie- ja laivaliikennettä, satamapolitiikkaa ja julkista liikennettä rahoitustuella, jota ei mitata kilpailukykyyn liittyvin perustein valtiontukia koskevia EU:n sääntöjä vastaavalla tavalla;

| 34. | katsoo, että rahoitus- ja talouskriisiä on hyödynnettävä mahdollisuutena tukea liikennealaa kohdistetusti ja taloudellisen tuen avulla edistää sijoittamista ensisijaisesti turvalliseen, ympäristöystävälliseen ja täten kestävään liikenteeseen; katsoo, että EU:n sijoitukset liikennehankkeisiin pitäisi ottaa huomioon EU 2020 -strategian yhteydessä, koska liikenteen ja liikkuvuuden järjestelmät tarjoavat ainutlaatuisia mahdollisuuksia pysyvien työpaikkojen luomiseen; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että rahoitus- ja talouskriisiä on hyödynnettävä mahdollisuutena tukea liikennealaa kohdistetusti ja taloudellisen tuen avulla edistää sijoittamista ensisijaisesti turvalliseen, ympäristöystävälliseen ja täten kestävään liikenteeseen; katsoo, että EU:n sijoitukset liikennehankkeisiin pitäisi ottaa huomioon EU 2020 -strategian yhteydessä, koska liikenteen ja liikkuvuuden järjestelmät tarjoavat ainutlaatuisia mahdollisuuksia pysyvien työpaikkojen luomiseen;

| 35. | on vakuuttunut, että EU:n liikennepolitiikassa edelleen tärkeässä asemassa olevan kattavan Euroopan laajuisen verkon sisäpuolelle sijoittuvan eurooppalaisen ydinverkon määritelmää olisi arvioitava kestävän kehityksen kriteereiden perusteella unionin tasolla samoin kuin alueellisella ja paikallisella tasolla ja että multimodaaliset järjestelmäperustat ja kuivasatamat ovat jatkossakin infrastruktuuritarjonnan olennainen osatekijä, sillä ne mahdollistavat eri liikennemuotojen kytkemisen tehokkaasti toisiinsa; |
| --- | --- |

35.

on vakuuttunut, että EU:n liikennepolitiikassa edelleen tärkeässä asemassa olevan kattavan Euroopan laajuisen verkon sisäpuolelle sijoittuvan eurooppalaisen ydinverkon määritelmää olisi arvioitava kestävän kehityksen kriteereiden perusteella unionin tasolla samoin kuin alueellisella ja paikallisella tasolla ja että multimodaaliset järjestelmäperustat ja kuivasatamat ovat jatkossakin infrastruktuuritarjonnan olennainen osatekijä, sillä ne mahdollistavat eri liikennemuotojen kytkemisen tehokkaasti toisiinsa;

| 36. | katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen on edelleen oltava keskeisellä sijalla EU:n liikennepolitiikassa ja että on käsiteltävä nopeasti infrastruktuurin puutetta ja voitettava rajoilla edelleen olevat historialliset ja maantieteelliset esteet; korostaa, että Euroopan laajuiset verkot on yhdistettävä koko Euroopan käsittävään verkkoon, jonka yhteydet ulottuvat EU:n ulkopuolelle, ja katsoo, että tätä prosessia voidaan nopeuttaa rahoitusta lisäämällä; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen on edelleen oltava keskeisellä sijalla EU:n liikennepolitiikassa ja että on käsiteltävä nopeasti infrastruktuurin puutetta ja voitettava rajoilla edelleen olevat historialliset ja maantieteelliset esteet; korostaa, että Euroopan laajuiset verkot on yhdistettävä koko Euroopan käsittävään verkkoon, jonka yhteydet ulottuvat EU:n ulkopuolelle, ja katsoo, että tätä prosessia voidaan nopeuttaa rahoitusta lisäämällä;

| 37. | kehottaa antamaan sisävesiliikenteen infrastruktuurin, jokisatamien ja merisatamien multimodaaliselle kytkemiselle sisämaahan ja rautatieyhteyksiin nykyistä keskeisemmän aseman unionin liikennepolitiikassa ja kehottaa myöntämään sille entistä enemmän tukea, jotta voitaisiin vähentää ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja parantaa EU:n liikenneturvallisuutta; katsoo, että sisävesialusten ympäristövaikutuksia voidaan vähentää huomattavasti, jos aluksiin asennetaan uusia moottoreita, joissa on käytetty uusinta pakokaasujen puhdistusteknologiaa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa antamaan sisävesiliikenteen infrastruktuurin, jokisatamien ja merisatamien multimodaaliselle kytkemiselle sisämaahan ja rautatieyhteyksiin nykyistä keskeisemmän aseman unionin liikennepolitiikassa ja kehottaa myöntämään sille entistä enemmän tukea, jotta voitaisiin vähentää ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja parantaa EU:n liikenneturvallisuutta; katsoo, että sisävesialusten ympäristövaikutuksia voidaan vähentää huomattavasti, jos aluksiin asennetaan uusia moottoreita, joissa on käytetty uusinta pakokaasujen puhdistusteknologiaa;

| 38. | korostaa, että lyhyen matkan merikuljetuksia ja merten valtateitä koskevia hankkeita on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä, johon kuuluvat Euroopan lähialueiden maat; huomauttaa, että tämä edellyttää aluepolitiikan, kehitysyhteistyöpolitiikan ja liikennepolitiikan välisen synergian tehostamista; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että lyhyen matkan merikuljetuksia ja merten valtateitä koskevia hankkeita on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä, johon kuuluvat Euroopan lähialueiden maat; huomauttaa, että tämä edellyttää aluepolitiikan, kehitysyhteistyöpolitiikan ja liikennepolitiikan välisen synergian tehostamista;

| 39. | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan alueellisilla lentoasemilla on tärkeä rooli syrjäisimpien alueiden kehityksessä, koska ne parantavat kyseisten alueiden yhteyksiä liikenteen solmukohtiin; pitää erityisen tärkeänä, että sovelletaan aina mahdollisuuksien mukaan intermodaalisia ratkaisuja; katsoo, että lentoasemien väliset (suuren nopeuden) junayhteydet ovat ihanteellinen keino liittää eri liikennemuotoja kestävästi yhteen; |
| --- | --- |

39.

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan alueellisilla lentoasemilla on tärkeä rooli syrjäisimpien alueiden kehityksessä, koska ne parantavat kyseisten alueiden yhteyksiä liikenteen solmukohtiin; pitää erityisen tärkeänä, että sovelletaan aina mahdollisuuksien mukaan intermodaalisia ratkaisuja; katsoo, että lentoasemien väliset (suuren nopeuden) junayhteydet ovat ihanteellinen keino liittää eri liikennemuotoja kestävästi yhteen;

Liikenne maailmanlaajuisessa yhteydessä

| 40. | korostaa, että eurooppalaisen liikenteen alueen luominen on tärkeä painopiste ja kaikki liikennemuodot, erityisesti lento- ja meriliikenne, ovat pitkälti riippuvaisia kansainvälisestä hyväksynnästä vielä neuvoteltavien sopimusten yhteydessä, ja katsoo, että EU:n olisi omaksuttava rakentava rooli vastaavissa kansainvälisissä yhteyksissä; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että eurooppalaisen liikenteen alueen luominen on tärkeä painopiste ja kaikki liikennemuodot, erityisesti lento- ja meriliikenne, ovat pitkälti riippuvaisia kansainvälisestä hyväksynnästä vielä neuvoteltavien sopimusten yhteydessä, ja katsoo, että EU:n olisi omaksuttava rakentava rooli vastaavissa kansainvälisissä yhteyksissä;

Mitattavat tavoitteet vuodelle 2020

| 41. | vaatii, että on pidettävä kiinni selkeistä ja mitattavissa olevista tavoitteista, jotka vuoteen 2020 mennessä on saavutettava vuoteen 2010 nähden, ja ehdottaa tämän vuoksi seuraavia tavoitteita:






  — | 40 prosentin vähennys kuolonuhrien ja vakavasti loukkaantuneiden määrissä tieliikenteen aktiivisten ja passiivisten käyttäjien osalta, mikä on asetettu tavoitteeksi sekä tulevassa liikennettä käsittelevässä valkoisessa kirjassa että uudessa tieliikenteen turvallisuutta käsittelevässä toimintaohjelmassa; |
| --- | --- | --- |

41.

vaatii, että on pidettävä kiinni selkeistä ja mitattavissa olevista tavoitteista, jotka vuoteen 2020 mennessä on saavutettava vuoteen 2010 nähden, ja ehdottaa tämän vuoksi seuraavia tavoitteita:

—

40 prosentin vähennys kuolonuhrien ja vakavasti loukkaantuneiden määrissä tieliikenteen aktiivisten ja passiivisten käyttäjien osalta, mikä on asetettu tavoitteeksi sekä tulevassa liikennettä käsittelevässä valkoisessa kirjassa että uudessa tieliikenteen turvallisuutta käsittelevässä toimintaohjelmassa;

| — | kuorma-autojen paikoitusalueiden määrän lisääminen 40 prosentilla Euroopan laajuisessa tieverkossa kussakin jäsenvaltiossa, jotta voidaan parantaa liikenneturvallisuutta ja varmistaa ammattiautoilijoiden lepoaikojen noudattaminen; |
| --- | --- |

—

kuorma-autojen paikoitusalueiden määrän lisääminen 40 prosentilla Euroopan laajuisessa tieverkossa kussakin jäsenvaltiossa, jotta voidaan parantaa liikenneturvallisuutta ja varmistaa ammattiautoilijoiden lepoaikojen noudattaminen;

| — | linja-autoa, raitiovaunua ja junaa (ja tarvittaessa laivaa) käyttävien matkustajien määrän kaksinkertaistaminen ja 20 prosentin lisäys jalankulkijoita ja pyöräilijöitä suosivien liikennemallien rahoitukseen, millä taataan yhteisön lainsäädännön mukaisten oikeuksien noudattaminen ja erityisesti vammaisten ja liikuntarajoitteisten matkustajien oikeudet; |
| --- | --- |

—

linja-autoa, raitiovaunua ja junaa (ja tarvittaessa laivaa) käyttävien matkustajien määrän kaksinkertaistaminen ja 20 prosentin lisäys jalankulkijoita ja pyöräilijöitä suosivien liikennemallien rahoitukseen, millä taataan yhteisön lainsäädännön mukaisten oikeuksien noudattaminen ja erityisesti vammaisten ja liikuntarajoitteisten matkustajien oikeudet;

| — | maanteiden henkilö- ja tavaraliikenteen CO2-päästöjen vähentäminen 20 prosentilla tukemalla alan innovaatioita ja vaihtoehtoisia energiamuotoja ja optimoimalla henkilö- ja tavaraliikenne logistisesti, |
| --- | --- |

—

maanteiden henkilö- ja tavaraliikenteen CO2-päästöjen vähentäminen 20 prosentilla tukemalla alan innovaatioita ja vaihtoehtoisia energiamuotoja ja optimoimalla henkilö- ja tavaraliikenne logistisesti,

| — | raideliikenteen käyttämän energian vähentäminen 20 prosenttia vuoden 2010 tasoon ja kapasiteettiin verrattuna ja raideliikenteen käyttämän diesel-polttoaineen 40 prosentin vähennys, mihin päästään rautatieinfrastruktuurin sähköistämiseen tehtävillä kohdennetuilla sijoituksilla; |
| --- | --- |

—

raideliikenteen käyttämän energian vähentäminen 20 prosenttia vuoden 2010 tasoon ja kapasiteettiin verrattuna ja raideliikenteen käyttämän diesel-polttoaineen 40 prosentin vähennys, mihin päästään rautatieinfrastruktuurin sähköistämiseen tehtävillä kohdennetuilla sijoituksilla;

| — | raideliikenteen kaiken uuden, vuodesta 2011 alkaen tilattavan liikkuvan kaluston varustaminen ERTMS:llä ja kaikkien uusien ja vuodesta 2011 alkaen kunnostettavien yhteyslinjojen varustaminen ERTMS:n kanssa yhteensopivalla ja yhteentoimivalla automaattisella junien nopeudenseurantajärjestelmällä; EU:n rahoituksen lisääminen ERTMS-suunnitelman toteuttamiseksi ja sen laajentamiseksi; |
| --- | --- |

—

raideliikenteen kaiken uuden, vuodesta 2011 alkaen tilattavan liikkuvan kaluston varustaminen ERTMS:llä ja kaikkien uusien ja vuodesta 2011 alkaen kunnostettavien yhteyslinjojen varustaminen ERTMS:n kanssa yhteensopivalla ja yhteentoimivalla automaattisella junien nopeudenseurantajärjestelmällä; EU:n rahoituksen lisääminen ERTMS-suunnitelman toteuttamiseksi ja sen laajentamiseksi;

| — | 30 prosentin vähennys lentoliikenteen hiilidioksidipäästöihin EU:n koko ilmatilassa vuoteen 2020 mennessä; sen jälkeen lentoliikenteen kaiken kasvun on oltava hiilineutraalia; |
| --- | --- |

—

30 prosentin vähennys lentoliikenteen hiilidioksidipäästöihin EU:n koko ilmatilassa vuoteen 2020 mennessä; sen jälkeen lentoliikenteen kaiken kasvun on oltava hiilineutraalia;

| — | sisävesiliikenteen optimoinnin ja kehittämisen ja tarvittaessa sen multimodaalisten yhteyksien (järjestelmäperustojen), sisävesisatamien ja kiskoliikenteen perustamisen taloudellinen tukeminen ja niiden määrän lisääminen 20 prosentilla; |
| --- | --- |

—

sisävesiliikenteen optimoinnin ja kehittämisen ja tarvittaessa sen multimodaalisten yhteyksien (järjestelmäperustojen), sisävesisatamien ja kiskoliikenteen perustamisen taloudellinen tukeminen ja niiden määrän lisääminen 20 prosentilla;

| — | vähintään 10 prosentin osuuden ohjaaminen Euroopan laajuisten verkkojen määrärahoista sisävesiliikennehankkeisiin; |
| --- | --- |

—

vähintään 10 prosentin osuuden ohjaaminen Euroopan laajuisten verkkojen määrärahoista sisävesiliikennehankkeisiin;

| 42. | pyytää komissiota seuraamaan edistystä näiden tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoimaan siitä vuosittain Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota seuraamaan edistystä näiden tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoimaan siitä vuosittain Euroopan parlamentille;

*

* *

| 43. | pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

43.

pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0053.

(2)  EUVL C 33 E, 9.2.2006, s. 142.

(3)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 609.

(4)  EUVL C 244 E, 18.10.2007, s. 220.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0345.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0344.

(7)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 154.

(8)  EUVL C 66 E, 20.3.2009, s. 1.

(9)  EUVL C 286 E, 27.11.2009, s. 45.

(10)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 79.

(11)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 74.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0119.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0258.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0308.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0307.

(16)  EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/23

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Vetoomusvaliokunnan vuosittainen mietintö 2009

P7_TA(2010)0261

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 vetoomusvaliokunnan vuonna 2009 käsittelemistä asioista (2009/2139(INI))

2011/C 351 E/04

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 ja 227 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 202 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0186/2010),

| A. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan toimintaa vuonna 2009 leimasi siirtyminen parlamentin kuudennelta vaalikaudelta seitsemännelle ja että valiokunnan jäsenkunta vaihtui huomattavasti niin, että kaksi kolmannesta sen jäsenistä oli valiokunnan jäsenenä ensimmäistä kertaa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan toimintaa vuonna 2009 leimasi siirtyminen parlamentin kuudennelta vaalikaudelta seitsemännelle ja että valiokunnan jäsenkunta vaihtui huomattavasti niin, että kaksi kolmannesta sen jäsenistä oli valiokunnan jäsenenä ensimmäistä kertaa,

| B. | ottaa huomioon, että vuosi 2009 merkitsi Euroopan oikeusasiamiehen virkakauden päättymistä ja että vetoomusvaliokunta oli suoraan mukana oikeusasiamiesehdokkaiden kuulemisessa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuosi 2009 merkitsi Euroopan oikeusasiamiehen virkakauden päättymistä ja että vetoomusvaliokunta oli suoraan mukana oikeusasiamiesehdokkaiden kuulemisessa,

| C. | ottaa huomioon, että 1. joulukuuta 2009 tuli voimaan Lissabonin sopimus, jolla luotiin tarvittavat edellytykset sille, että kansalaiset voivat osallistua entistä enemmän EU:n päätöksentekoprosessiin pyrittäessä vahvistamaan sen legitimiteettiä ja vastuuvelvollisuutta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 1. joulukuuta 2009 tuli voimaan Lissabonin sopimus, jolla luotiin tarvittavat edellytykset sille, että kansalaiset voivat osallistua entistä enemmän EU:n päätöksentekoprosessiin pyrittäessä vahvistamaan sen legitimiteettiä ja vastuuvelvollisuutta,

| D. | ottaa huomioon, että parlamentti edustaa suoraan EU:n kansalaisia ja vetoomusoikeus sellaisena kuin se on vahvistettu perussopimuksessa tarjoaa heille keinon ottaa yhteyttä edustajiinsa aina kun he katsovat oikeuksiaan rikotun, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että parlamentti edustaa suoraan EU:n kansalaisia ja vetoomusoikeus sellaisena kuin se on vahvistettu perussopimuksessa tarjoaa heille keinon ottaa yhteyttä edustajiinsa aina kun he katsovat oikeuksiaan rikotun,

| E. | ottaa huomioon, että EU:n lainsäädännön täytäntöönpanolla on suora vaikutus kansalaisiin, jotka ovat parhaassa asemassa arvioimaan sen tehokkuutta ja puutteita sekä tuomaan esiin siihen jääneet aukot, jotka on täytettävä unionin tavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n lainsäädännön täytäntöönpanolla on suora vaikutus kansalaisiin, jotka ovat parhaassa asemassa arvioimaan sen tehokkuutta ja puutteita sekä tuomaan esiin siihen jääneet aukot, jotka on täytettävä unionin tavoitteiden noudattamisen varmistamiseksi,

| F. | pitää mielessä, että EU:n kansalaiset kääntyvät yksin ja yhdessä parlamentin puoleen korjatakseen tilanteen silloin, kun EU:n lainsäädäntöä on rikottu, |
| --- | --- |

F.

pitää mielessä, että EU:n kansalaiset kääntyvät yksin ja yhdessä parlamentin puoleen korjatakseen tilanteen silloin, kun EU:n lainsäädäntöä on rikottu,

| G. | ottaa huomioon, että parlamentilla on vetoomusvaliokuntansa kautta velvoite tutkia nämä huolenaiheet ja tehdä parhaansa lopettaakseen lainsäädännön rikkomisen; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on edelleen tehostanut yhteistyötään komission, parlamentin muiden valiokuntien, eurooppalaisten elinten, virastojen ja verkostojen sekä jäsenvaltioiden kanssa tarjotakseen kansalaisille asianmukaisimmat ja nopeimmat muutoksenhakukeinot, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että parlamentilla on vetoomusvaliokuntansa kautta velvoite tutkia nämä huolenaiheet ja tehdä parhaansa lopettaakseen lainsäädännön rikkomisen; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on edelleen tehostanut yhteistyötään komission, parlamentin muiden valiokuntien, eurooppalaisten elinten, virastojen ja verkostojen sekä jäsenvaltioiden kanssa tarjotakseen kansalaisille asianmukaisimmat ja nopeimmat muutoksenhakukeinot,

| H. | panee merkille, että parlamentin vuonna 2009 vastaanottamien vetoomusten määrä oli hiukan suurempi kuin vuonna 2008 (1924 vuonna 2009 ja 1849 vuonna 2008) ja sähköisesti välitettyjen vetoomusten määrän lisääntyminen jatkui (vuonna 2009 noin 65 prosenttia vastaanotettiin tässä muodossa, kun vuonna 2008 osuus oli 60 prosenttia), |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että parlamentin vuonna 2009 vastaanottamien vetoomusten määrä oli hiukan suurempi kuin vuonna 2008 (1924 vuonna 2009 ja 1849 vuonna 2008) ja sähköisesti välitettyjen vetoomusten määrän lisääntyminen jatkui (vuonna 2009 noin 65 prosenttia vastaanotettiin tässä muodossa, kun vuonna 2008 osuus oli 60 prosenttia),

| I. | ottaa huomioon, että sellaisten vuonna 2009 vastaanotettujen vetoomusten määrä, joita ei otettu käsiteltäväksi, osoittaa, että olisi korostettava enemmän tarvetta tehostaa kansalaisille suunnattua tiedotusta unionin toimivalloista ja sen eri toimielinten roolista, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sellaisten vuonna 2009 vastaanotettujen vetoomusten määrä, joita ei otettu käsiteltäväksi, osoittaa, että olisi korostettava enemmän tarvetta tehostaa kansalaisille suunnattua tiedotusta unionin toimivalloista ja sen eri toimielinten roolista,

| J. | ottaa huomioon, että monissa tapauksissa kansalaiset vetoavat parlamenttiin päätöksistä, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset hallinto- tai oikeusviranomaiset ovat tehneet; katsoo, että kansalaiset tarvitsevat mekanismeja, joiden avulla he voivat vaatia kansallisia viranomaisia selvittämään osuuttaan EU:n lainsäädäntömenettelyssä ja lainsäädännön täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monissa tapauksissa kansalaiset vetoavat parlamenttiin päätöksistä, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset hallinto- tai oikeusviranomaiset ovat tehneet; katsoo, että kansalaiset tarvitsevat mekanismeja, joiden avulla he voivat vaatia kansallisia viranomaisia selvittämään osuuttaan EU:n lainsäädäntömenettelyssä ja lainsäädännön täytäntöönpanossa,

| K. | katsoo, että – kuten Euroopan oikeusasiamies totesi joulukuussa 2009 komissiota vastaan esitetyn kantelun 822/2009/BU tutkinnan päättämisestä tekemässään päätöksessä – kansalaiset olisi erityisesti saatettava tietoisiksi siitä, että kansalliset tuomioistuinmenettelyt ovat osa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoprosessia jäsenvaltioissa ja että vetoomusvaliokunta ei voi käsitellä kansallisten tuomioistuinmenettelyjen piiriin kuuluvia kysymyksiä tai arvioida uudelleen näiden menettelyjen tuloksia, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että – kuten Euroopan oikeusasiamies totesi joulukuussa 2009 komissiota vastaan esitetyn kantelun 822/2009/BU tutkinnan päättämisestä tekemässään päätöksessä – kansalaiset olisi erityisesti saatettava tietoisiksi siitä, että kansalliset tuomioistuinmenettelyt ovat osa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoprosessia jäsenvaltioissa ja että vetoomusvaliokunta ei voi käsitellä kansallisten tuomioistuinmenettelyjen piiriin kuuluvia kysymyksiä tai arvioida uudelleen näiden menettelyjen tuloksia,

| L. | ottaa huomioon, että oikeudenkäyntimenettelyjen korkeat kustannukset etenkin joissakin jäsenvaltioissa voivat olla este kansalaisille ja saattavat itse asiassa estää kansalaisia saattamasta asioita toimivaltaisten kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi tilanteissa, joissa he katsovat, että kansalliset viranomaiset eivät ole kunnioittaneet heidän EU:n lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että oikeudenkäyntimenettelyjen korkeat kustannukset etenkin joissakin jäsenvaltioissa voivat olla este kansalaisille ja saattavat itse asiassa estää kansalaisia saattamasta asioita toimivaltaisten kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi tilanteissa, joissa he katsovat, että kansalliset viranomaiset eivät ole kunnioittaneet heidän EU:n lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan,

| M. | ottaa huomioon, että parlamentti joutuu erityisen ongelman eteen silloin, kun siihen vedotaan tapauksissa, joissa kansallisen oikeuslaitoksen esitetään laiminlyöneen ennakkoratkaisun pyytämisen unionin tuomioistuimelta ja jättäneen huomiotta SEUT:n 267 artiklan, varsinkin jos komissio ei käytä 258 artiklan mukaista toimivaltaansa toteuttaa toimenpiteitä asianomaista jäsenvaltiota vastaan, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamentti joutuu erityisen ongelman eteen silloin, kun siihen vedotaan tapauksissa, joissa kansallisen oikeuslaitoksen esitetään laiminlyöneen ennakkoratkaisun pyytämisen unionin tuomioistuimelta ja jättäneen huomiotta SEUT:n 267 artiklan, varsinkin jos komissio ei käytä 258 artiklan mukaista toimivaltaansa toteuttaa toimenpiteitä asianomaista jäsenvaltiota vastaan,

| N. | ottaa huomioon, että vetoomusmenettely eroaa muista EU:n tasolla kansalaisten käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista, kuten kantelujen esittämisestä Euroopan oikeusasiamiehelle tai komissiolle, koska sen työskentelymekanismit ovat erilaisia ja koska vetoomusoikeus on taattu kaikille EU:n kansalaisille ja asukkaille perussopimuksen nojalla, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vetoomusmenettely eroaa muista EU:n tasolla kansalaisten käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista, kuten kantelujen esittämisestä Euroopan oikeusasiamiehelle tai komissiolle, koska sen työskentelymekanismit ovat erilaisia ja koska vetoomusoikeus on taattu kaikille EU:n kansalaisille ja asukkaille perussopimuksen nojalla,

| O. | ottaa huomioon, että kansalaisilla on oikeus siihen, että kaikki EU:n toimielimet toimivat nopeasti, ratkaisuun pyrkien sekä mahdollisimman avoimesti ja selkeästi muutoksenhakuasioissa, ja ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti pyytänyt komissiota käyttämään perussopimusten valvojana valtaoikeuttaan ja ryhtymään toimiin vetoomuksen esittäjien paljastamia EU:n lainsäädännön rikkomuksia vastaan varsinkin silloin, kun EU:n lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä johtaa sen rikkomiseen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kansalaisilla on oikeus siihen, että kaikki EU:n toimielimet toimivat nopeasti, ratkaisuun pyrkien sekä mahdollisimman avoimesti ja selkeästi muutoksenhakuasioissa, ja ottaa huomioon, että parlamentti on toistuvasti pyytänyt komissiota käyttämään perussopimusten valvojana valtaoikeuttaan ja ryhtymään toimiin vetoomuksen esittäjien paljastamia EU:n lainsäädännön rikkomuksia vastaan varsinkin silloin, kun EU:n lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä johtaa sen rikkomiseen,

| P. | ottaa huomioon, että monet vetoomukset antavat edelleen aihetta huoleen sisämarkkinoita ja ympäristöä koskevan EU:n lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta, ja pitää mielessä vetoomusvaliokunnan aikaisemmat kehotukset komissiolle varmistaa, että täytäntöönpanon tarkistuksia vahvistetaan ja tehostetaan näillä aloilla, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että monet vetoomukset antavat edelleen aihetta huoleen sisämarkkinoita ja ympäristöä koskevan EU:n lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta, ja pitää mielessä vetoomusvaliokunnan aikaisemmat kehotukset komissiolle varmistaa, että täytäntöönpanon tarkistuksia vahvistetaan ja tehostetaan näillä aloilla,

| Q. | ottaa huomioon, että vaikka komissio voi täysin tutkia EU:n lainsäädännön noudattamisen vasta jäsenvaltion viranomaisten tehtyä lopullisen päätöksensä, erityisesti ympäristöasioissa ja silloin, kun aika on erityisen merkittävä tekijä asiassa, on tärkeää tarkistaa varhaisessa vaiheessa, että paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset soveltavat asianmukaisesti kaikkia EU:n lainsäädännön mukaisia olennaisia menettelyvaatimuksia, ja tarvittaessa toteuttaa seikkaperäisiä tutkimuksia voimassa olevan lainsäädännön soveltamisesta ja vaikutuksesta kaiken tarvittavan tiedon saamiseksi, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vaikka komissio voi täysin tutkia EU:n lainsäädännön noudattamisen vasta jäsenvaltion viranomaisten tehtyä lopullisen päätöksensä, erityisesti ympäristöasioissa ja silloin, kun aika on erityisen merkittävä tekijä asiassa, on tärkeää tarkistaa varhaisessa vaiheessa, että paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset soveltavat asianmukaisesti kaikkia EU:n lainsäädännön mukaisia olennaisia menettelyvaatimuksia, ja tarvittaessa toteuttaa seikkaperäisiä tutkimuksia voimassa olevan lainsäädännön soveltamisesta ja vaikutuksesta kaiken tarvittavan tiedon saamiseksi,

| R. | pitää mielessä, että on estettävä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen jatkuminen korvaamattomasti erityisesti Natura 2000 -alueilla, ja ottaa huomioon jäsenvaltioiden sitoumuksen huolehtia luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY) ja lintudirektiivin (79/409/ETY) mukaisten erityissuojelualueiden suojelusta, |
| --- | --- |

R.

pitää mielessä, että on estettävä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen jatkuminen korvaamattomasti erityisesti Natura 2000 -alueilla, ja ottaa huomioon jäsenvaltioiden sitoumuksen huolehtia luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY) ja lintudirektiivin (79/409/ETY) mukaisten erityissuojelualueiden suojelusta,

| S. | ottaa huomioon, että vetoomukset tuovat esiin EU:n lainsäädännön vaikutuksen EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja toteaa, että on tarpeen toteuttaa kaikki tarvittavat toimet kansalaisten EU-oikeuksien vahvistamisessa saavutetun edistyksen vakiinnuttamiseksi, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vetoomukset tuovat esiin EU:n lainsäädännön vaikutuksen EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja toteaa, että on tarpeen toteuttaa kaikki tarvittavat toimet kansalaisten EU-oikeuksien vahvistamisessa saavutetun edistyksen vakiinnuttamiseksi,

| T. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta pyysi edellisessä toimintakertomuksessaan ja lausunnossaan komission vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta, että sille annetaan säännöllisesti tiedot sellaisten rikkomusmenettelyjen vaiheista, joiden aihetta on käsitelty myös vetoomuksissa, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta pyysi edellisessä toimintakertomuksessaan ja lausunnossaan komission vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta, että sille annetaan säännöllisesti tiedot sellaisten rikkomusmenettelyjen vaiheista, joiden aihetta on käsitelty myös vetoomuksissa,

| U. | pitää mielessä, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu EU:n lainsäädännön asianmukaisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta, ja toteaa, että monet jäsenvaltiot ovat olleet entistä enemmän mukana vetoomusvaliokunnan työssä vuonna 2009, |
| --- | --- |

U.

pitää mielessä, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu EU:n lainsäädännön asianmukaisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanosta, ja toteaa, että monet jäsenvaltiot ovat olleet entistä enemmän mukana vetoomusvaliokunnan työssä vuonna 2009,

| 1. | pitää tervetulleena sujuvaa siirtymistä uudelle vaalikaudelle ja panee merkille, että parlamentin muista valiokunnista poiketen vetoomusvaliokunnan työstä siirtyi paljon uudelle vaalikaudelle, koska lukuisten vetoomusten käsittelyä ei ollut päätetty; |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena sujuvaa siirtymistä uudelle vaalikaudelle ja panee merkille, että parlamentin muista valiokunnista poiketen vetoomusvaliokunnan työstä siirtyi paljon uudelle vaalikaudelle, koska lukuisten vetoomusten käsittelyä ei ollut päätetty;

| 2. | panee tyytyväisenä merkille Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja luottaa, että parlamentilla on mahdollisuus osallistua tiiviisti uuden kansalaisaloitteen kehittämiseen, jotta tämä väline voi täyttää täysin tarkoituksensa ja varmistaa avoimuuden ja tilintekovelvollisuuden lisääntymisen EU:n päätöksentekoprosessissa siten, että kansalaiset voivat ehdottaa parannuksia tai lisäyksiä EU:n lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

2.

panee tyytyväisenä merkille Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja luottaa, että parlamentilla on mahdollisuus osallistua tiiviisti uuden kansalaisaloitteen kehittämiseen, jotta tämä väline voi täyttää täysin tarkoituksensa ja varmistaa avoimuuden ja tilintekovelvollisuuden lisääntymisen EU:n päätöksentekoprosessissa siten, että kansalaiset voivat ehdottaa parannuksia tai lisäyksiä EU:n lainsäädäntöön;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille komission loppuvuodesta 2009 julkaiseman vihreän kirjan eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1) ensimmäisenä askeleena kohti käsitteen soveltamista käytännössä; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille komission loppuvuodesta 2009 julkaiseman vihreän kirjan eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1) ensimmäisenä askeleena kohti käsitteen soveltamista käytännössä;

| 4. | huomauttaa, että parlamentti on saanut kampanjatyyppisiä vetoomuksia, joissa on yli miljoona allekirjoitusta, ja vaatii, että on varmistettava, että kansalaiset saatetaan täysin tietoisiksi tämäntyyppisen vetoomuksen ja kansalaisaloitteen erosta; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että parlamentti on saanut kampanjatyyppisiä vetoomuksia, joissa on yli miljoona allekirjoitusta, ja vaatii, että on varmistettava, että kansalaiset saatetaan täysin tietoisiksi tämäntyyppisen vetoomuksen ja kansalaisaloitteen erosta;

| 5. | palauttaa mieliin päätöslauselmansa kansalaisaloitteesta (2), josta myös vetoomusvaliokunta antoi lausunnon; vaatii komissiota vahvistamaan kattavat täytäntöönpanosäännöt, joissa kartoitetaan selkeästi asioiden käsittelyyn ja niitä koskevaan päätöksentekoon osallistuvien toimielimien asema ja velvoitteet; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin päätöslauselmansa kansalaisaloitteesta (2), josta myös vetoomusvaliokunta antoi lausunnon; vaatii komissiota vahvistamaan kattavat täytäntöönpanosäännöt, joissa kartoitetaan selkeästi asioiden käsittelyyn ja niitä koskevaan päätöksentekoon osallistuvien toimielimien asema ja velvoitteet;

| 6. | pitää tervetulleena perusoikeuskirjan Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä saamaa oikeudellista sitovuutta ja korostaa perusoikeuskirjan tärkeyttä perusoikeuksien selkeyttämiseksi ja niiden näkyvyyden lisäämiseksi kaikkien kansalaisten kannalta; |
| --- | --- |

6.

pitää tervetulleena perusoikeuskirjan Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä saamaa oikeudellista sitovuutta ja korostaa perusoikeuskirjan tärkeyttä perusoikeuksien selkeyttämiseksi ja niiden näkyvyyden lisäämiseksi kaikkien kansalaisten kannalta;

| 7. | katsoo, että sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on velvoite varmistaa, että perusoikeuskirjaan sisältyviä perusoikeuksia noudatetaan täysin, ja uskoo, että perusoikeuskirja auttaa unionin kansalaisuuden käsitteen kehittämisessä; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on velvoite varmistaa, että perusoikeuskirjaan sisältyviä perusoikeuksia noudatetaan täysin, ja uskoo, että perusoikeuskirja auttaa unionin kansalaisuuden käsitteen kehittämisessä;

| 8. | uskoo, että kaikki tarvittavat menettelylliset toimenpiteet toteutetaan, jotta voidaan selvittää pikaisesti EU:n ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen liittymisen institutionaaliset näkökohdat, ja panee merkille vetoomusvaliokunnan aikomuksen myötävaikuttaa parlamentin työskentelyyn tässä asiassa; |
| --- | --- |

8.

uskoo, että kaikki tarvittavat menettelylliset toimenpiteet toteutetaan, jotta voidaan selvittää pikaisesti EU:n ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen liittymisen institutionaaliset näkökohdat, ja panee merkille vetoomusvaliokunnan aikomuksen myötävaikuttaa parlamentin työskentelyyn tässä asiassa;

| 9. | palauttaa mieliin aikaisemman pyyntönsä, että parlamentin ja komission asiasta vastaavien yksiköiden on tehtävä perusteellinen selvitys EU:n kansalaisten saatavilla olevista oikaisumenettelyistä, ja tähdentää, että on tärkeää jatkaa neuvotteluja tarkistetusta Euroopan parlamentin ja komission puitesopimuksesta, jotta EU:n kansalaisten etenkin EU:n kansalaisaloitteiden kautta lisääntyneet oikeudet otettaisiin täysin huomioon; |
| --- | --- |

9.

palauttaa mieliin aikaisemman pyyntönsä, että parlamentin ja komission asiasta vastaavien yksiköiden on tehtävä perusteellinen selvitys EU:n kansalaisten saatavilla olevista oikaisumenettelyistä, ja tähdentää, että on tärkeää jatkaa neuvotteluja tarkistetusta Euroopan parlamentin ja komission puitesopimuksesta, jotta EU:n kansalaisten etenkin EU:n kansalaisaloitteiden kautta lisääntyneet oikeudet otettaisiin täysin huomioon;

| 10. | panee tyytyväisenä merkille komission toimet nykyisten kansalaisten neuvontapalvelujen rationalisoimiseksi, jotta kansalaisille tiedotettaisiin heidän oikeuksistaan EU:ssa ja rikkomustapauksissa saatavilla olevista muutoksenhakukeinoista järjestämällä uudelleen asiaan liittyvät internetsivustot (kuten sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkon SOLVITin ja Euroopan kuluttajakeskusten verkoston (ECC-Net) sivustot) EU:n pääsivuston osion ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” alle; |
| --- | --- |

10.

panee tyytyväisenä merkille komission toimet nykyisten kansalaisten neuvontapalvelujen rationalisoimiseksi, jotta kansalaisille tiedotettaisiin heidän oikeuksistaan EU:ssa ja rikkomustapauksissa saatavilla olevista muutoksenhakukeinoista järjestämällä uudelleen asiaan liittyvät internetsivustot (kuten sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkon SOLVITin ja Euroopan kuluttajakeskusten verkoston (ECC-Net) sivustot) EU:n pääsivuston osion ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” alle;

| 11. | huomauttaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota luomaan järjestelmän, jossa annetaan selkeät ohjeet kansalaisten saatavilla olevista eri valitusmekanismeista, ja uskoo tarvittavan lisätoimenpiteitä, joiden perimmäisenä tavoitteena on tehdä ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” -sivusta käyttäjäystävällinen keskitetty verkkopalvelupiste; odottaa vuonna 2010 odotettavissa olevia ensimmäisiä arvioita komission vuoden 2008 toimintasuunnitelman (3) toteuttamisesta; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota luomaan järjestelmän, jossa annetaan selkeät ohjeet kansalaisten saatavilla olevista eri valitusmekanismeista, ja uskoo tarvittavan lisätoimenpiteitä, joiden perimmäisenä tavoitteena on tehdä ”Kansalaisten oikeudet EU:ssa” -sivusta käyttäjäystävällinen keskitetty verkkopalvelupiste; odottaa vuonna 2010 odotettavissa olevia ensimmäisiä arvioita komission vuoden 2008 toimintasuunnitelman (3) toteuttamisesta;

| 12. | palauttaa mieliin päätöslauselmansa Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2008 ja rohkaisee vastikään uudelleen valittua oikeusasiamiestä jatkamaan työtä EU:n hallinnon avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia; |
| --- | --- |

12.

palauttaa mieliin päätöslauselmansa Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2008 ja rohkaisee vastikään uudelleen valittua oikeusasiamiestä jatkamaan työtä EU:n hallinnon avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia;

| 13. | vahvistaa päättäväisyytensä tukea oikeusasiamiestä hänen pyrkimyksissään tehdä työtään tunnetummaksi sekä paljastaa hallinnolliset epäkohdat EU:n toimielimissä ja torjua niitä; uskoo, että oikeusasiamies on arvokas tiedonlähde pyrittäessä yleisesti parantamaan EU:n hallintoa; |
| --- | --- |

13.

vahvistaa päättäväisyytensä tukea oikeusasiamiestä hänen pyrkimyksissään tehdä työtään tunnetummaksi sekä paljastaa hallinnolliset epäkohdat EU:n toimielimissä ja torjua niitä; uskoo, että oikeusasiamies on arvokas tiedonlähde pyrittäessä yleisesti parantamaan EU:n hallintoa;

| 14. | panee merkille, että vuonna 2009 vastaanotetut vetoomukset, joista lähes 40:ä prosenttia ei otettu käsiteltäväksi, keskittyivät edelleen ympäristöön, perusoikeuksiin, oikeudellisiin kysymyksiin ja sisämarkkinoihin; toteaa, että maantieteellisesti useimmat vetoomukset koskivat koko unionia – seuraavina tulivat Saksaa, Espanjaa, Italiaa ja Romaniaa koskevat vetoomukset – mikä osoittaa, että kansalaiset todellakin tarkkailevat unionin työskentelyä ja kääntyvät sen puoleen, jotta se ryhtyisi toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että vuonna 2009 vastaanotetut vetoomukset, joista lähes 40:ä prosenttia ei otettu käsiteltäväksi, keskittyivät edelleen ympäristöön, perusoikeuksiin, oikeudellisiin kysymyksiin ja sisämarkkinoihin; toteaa, että maantieteellisesti useimmat vetoomukset koskivat koko unionia – seuraavina tulivat Saksaa, Espanjaa, Italiaa ja Romaniaa koskevat vetoomukset – mikä osoittaa, että kansalaiset todellakin tarkkailevat unionin työskentelyä ja kääntyvät sen puoleen, jotta se ryhtyisi toimenpiteisiin;

| 15. | antaa tunnustusta vetoomusten esittäjien ja vetoomusvaliokuntansa työlle unionin ympäristön suojelussa; panee tyytyväisenä merkille valiokunnan aloitteen tilata tutkimus luontotyyppidirektiivin soveltamisesta biologisen monimuotoisuuden kansainvälistä vuotta silmällä pitäen ja katsoo, että se on käyttökelpoinen väline biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n tämänhetkisen strategian arvioinnissa ja uuden strategian laadinnassa; |
| --- | --- |

15.

antaa tunnustusta vetoomusten esittäjien ja vetoomusvaliokuntansa työlle unionin ympäristön suojelussa; panee tyytyväisenä merkille valiokunnan aloitteen tilata tutkimus luontotyyppidirektiivin soveltamisesta biologisen monimuotoisuuden kansainvälistä vuotta silmällä pitäen ja katsoo, että se on käyttökelpoinen väline biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n tämänhetkisen strategian arvioinnissa ja uuden strategian laadinnassa;

| 16. | huomauttaa, että yhä useammat vetoomukset tuovat esiin ongelmia, joita oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen harjoittavat kansalaiset kohtaavat; toteaa, että näissä vetoomuksissa viitataan vastaanottavan jäsenvaltion käyttämään liian pitkään aikaan kolmannesta maasta peräisin olevien perheenjäsenten oleskelulupien myöntämisessä ja vaikeuksiin, jotka koskevat äänestysoikeuksien käyttöä ja tutkintojen tunnustamista; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että yhä useammat vetoomukset tuovat esiin ongelmia, joita oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen harjoittavat kansalaiset kohtaavat; toteaa, että näissä vetoomuksissa viitataan vastaanottavan jäsenvaltion käyttämään liian pitkään aikaan kolmannesta maasta peräisin olevien perheenjäsenten oleskelulupien myöntämisessä ja vaikeuksiin, jotka koskevat äänestysoikeuksien käyttöä ja tutkintojen tunnustamista;

| 17. | toistaa aikaisemmat kehotuksensa komissiolle, jotta se esittäisi tarkoituksenmukaisia ehdotuksia kuluttajansuojan ulottamiseksi suojelemaan pieniä yrityksiä sopimattomilta kaupallisilta menettelyiltä yrityshakemistoyhtiöiden harhaanjohtavia käytäntöjä koskevan päätöslauselmansa (4) mukaisesti, koska valiokunta saa edelleen vetoomuksia yrityshakemistoyhtiöiden huijausten uhreilta; |
| --- | --- |

17.

toistaa aikaisemmat kehotuksensa komissiolle, jotta se esittäisi tarkoituksenmukaisia ehdotuksia kuluttajansuojan ulottamiseksi suojelemaan pieniä yrityksiä sopimattomilta kaupallisilta menettelyiltä yrityshakemistoyhtiöiden harhaanjohtavia käytäntöjä koskevan päätöslauselmansa (4) mukaisesti, koska valiokunta saa edelleen vetoomuksia yrityshakemistoyhtiöiden huijausten uhreilta;

| 18. | myöntää komission keskeisen aseman vetoomusvaliokunnan työssä, sillä valiokunta on jatkuvasti komission asiantuntemuksen varassa vetoomuksia arvioidessaan, EU:n lainsäädäntöön kohdistuvia rikkomuksia kartoittaessaan ja oikaisua hakiessaan, ja tunnustaa komission pyrkimykset parantaa yleistä vastausaikaansa valiokunnan tutkimuspyyntöihin, jotta kansalaisten ilmoittamat tapaukset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

18.

myöntää komission keskeisen aseman vetoomusvaliokunnan työssä, sillä valiokunta on jatkuvasti komission asiantuntemuksen varassa vetoomuksia arvioidessaan, EU:n lainsäädäntöön kohdistuvia rikkomuksia kartoittaessaan ja oikaisua hakiessaan, ja tunnustaa komission pyrkimykset parantaa yleistä vastausaikaansa valiokunnan tutkimuspyyntöihin, jotta kansalaisten ilmoittamat tapaukset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti;

| 19. | kannustaa komissiota puuttumaan asiaan varhaisessa vaiheessa aina, kun vetoomuksissa kerrotaan mahdollisista vahingoista erityissuojelualueille, ja muistuttamaan asianomaisia kansallisia viranomaisia näiden sitoumuksesta varmistaa Natura 2000 -verkostoon EY:n direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) nojalla kuuluvien alueiden loukkaamattomuus ja toimimaan tarvittaessa ennaltaehkäisevästi varmistaakseen EU:n lainsäädännön noudattamisen; |
| --- | --- |

19.

kannustaa komissiota puuttumaan asiaan varhaisessa vaiheessa aina, kun vetoomuksissa kerrotaan mahdollisista vahingoista erityissuojelualueille, ja muistuttamaan asianomaisia kansallisia viranomaisia näiden sitoumuksesta varmistaa Natura 2000 -verkostoon EY:n direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) nojalla kuuluvien alueiden loukkaamattomuus ja toimimaan tarvittaessa ennaltaehkäisevästi varmistaakseen EU:n lainsäädännön noudattamisen;

| 20. | toivottaa tervetulleeksi vastikään valitut komission jäsenet – etenkin toimielinten välisistä suhteista ja hallinnosta vastaavan komission jäsenen – ja uskoo, että he tekevät vetoomusvaliokunnan kanssa mahdollisimman tiivistä ja tehokasta yhteistyötä ja kunnioittavat sitä yhtenä tärkeimmistä yhteydenpitokanavista kansalaisten ja EU:n toimielinten välillä; |
| --- | --- |

20.

toivottaa tervetulleeksi vastikään valitut komission jäsenet – etenkin toimielinten välisistä suhteista ja hallinnosta vastaavan komission jäsenen – ja uskoo, että he tekevät vetoomusvaliokunnan kanssa mahdollisimman tiivistä ja tehokasta yhteistyötä ja kunnioittavat sitä yhtenä tärkeimmistä yhteydenpitokanavista kansalaisten ja EU:n toimielinten välillä;

| 21. | pitää valitettavana, että komissio ei vielä ole vastannut valiokunnan toistuviin kehotuksiin, jotka koskevat avoinna oleviin vetoomuksiin liittyvien rikkomusmenettelyjen edistymisen virallista ja säännöllistä päivitystä; panee merkille, että rikkomusmenettelyjä koskevien komission päätösten kuukausittainen julkaiseminen – perussopimuksen 258 ja 260 artiklan mukaisesti – ei ole riittävä vastaus näihin pyyntöihin, vaikka onkin kiitettävää avoimuuden kannalta; |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, että komissio ei vielä ole vastannut valiokunnan toistuviin kehotuksiin, jotka koskevat avoinna oleviin vetoomuksiin liittyvien rikkomusmenettelyjen edistymisen virallista ja säännöllistä päivitystä; panee merkille, että rikkomusmenettelyjä koskevien komission päätösten kuukausittainen julkaiseminen – perussopimuksen 258 ja 260 artiklan mukaisesti – ei ole riittävä vastaus näihin pyyntöihin, vaikka onkin kiitettävää avoimuuden kannalta;

| 22. | uskoo, että rikkomusmenettelyjä koskevien tietojen etsiminen seuraamalla komission lehdistötiedotteita ja niiden sovittaminen yhteen vastaavien vetoomusten kanssa tuhlaisi tarpeettomasti valiokunnan aikaa ja resursseja etenkin monia toimialoja koskevien rikkomusten tapauksessa, ja pyytää komissiota tiedottamaan vetoomusvaliokunnalle kaikista sen kannalta merkityksellisistä rikkomusmenettelyistä; |
| --- | --- |

22.

uskoo, että rikkomusmenettelyjä koskevien tietojen etsiminen seuraamalla komission lehdistötiedotteita ja niiden sovittaminen yhteen vastaavien vetoomusten kanssa tuhlaisi tarpeettomasti valiokunnan aikaa ja resursseja etenkin monia toimialoja koskevien rikkomusten tapauksessa, ja pyytää komissiota tiedottamaan vetoomusvaliokunnalle kaikista sen kannalta merkityksellisistä rikkomusmenettelyistä;

| 23. | toistaa uskovansa, että EU:n kansalaisten olisi hyödyttävä samasta avoimuudesta komission taholta riippumatta siitä, tekevätkö he virallisen valituksen vai välittävätkö parlamentille vetoomuksen, ja kehottaa komissiota jälleen kerran varmistamaan, että vetoomusmenettelyn rooli sellaisten EU:n lainsäädännön rikkomusten julkituomisessa, joista myöhemmin käynnistetään rikkomusmenettelyjä, tuodaan paremmin esille; |
| --- | --- |

23.

toistaa uskovansa, että EU:n kansalaisten olisi hyödyttävä samasta avoimuudesta komission taholta riippumatta siitä, tekevätkö he virallisen valituksen vai välittävätkö parlamentille vetoomuksen, ja kehottaa komissiota jälleen kerran varmistamaan, että vetoomusmenettelyn rooli sellaisten EU:n lainsäädännön rikkomusten julkituomisessa, joista myöhemmin käynnistetään rikkomusmenettelyjä, tuodaan paremmin esille;

| 24. | muistuttaa, että monissa tapauksissa vetoomuksissa paljastetaan ongelmia, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon, ja myöntää, että rikkomusmenettelyjen käynnistäminen ei välttämättä tarjoa kansalaisille välittömiä ratkaisuja heidän ongelmiinsa menettelyjen keskimääräisen pituuden vuoksi; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että monissa tapauksissa vetoomuksissa paljastetaan ongelmia, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoon, ja myöntää, että rikkomusmenettelyjen käynnistäminen ei välttämättä tarjoa kansalaisille välittömiä ratkaisuja heidän ongelmiinsa menettelyjen keskimääräisen pituuden vuoksi;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset kehittää vaihtoehtoisia keinoja, joilla edistetään EU:n lainsäädännön tehokkaampaa täytäntöönpanoa, ja pitää tervetulleina sellaisten tiettyjen jäsenvaltioiden myönteistä asennetta, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet rikkomusten korjaamiseksi täytäntöönpanoprosessin varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset kehittää vaihtoehtoisia keinoja, joilla edistetään EU:n lainsäädännön tehokkaampaa täytäntöönpanoa, ja pitää tervetulleina sellaisten tiettyjen jäsenvaltioiden myönteistä asennetta, jotka toteuttavat tarvittavat toimenpiteet rikkomusten korjaamiseksi täytäntöönpanoprosessin varhaisessa vaiheessa;

| 26. | pitää tervetulleena jäsenvaltioiden lisääntynyttä osallistumista vetoomusvaliokunnan toimintaan ja niiden edustajien läsnäoloa kokouksissa; uskoo, että tällaista yhteistyötä olisi vahvistettava, koska jäsenvaltioiden viranomaiset ovat ensisijaisesti vastuussa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta sen jälkeen, kun se on saatettu osaksi niiden oikeusjärjestystä; |
| --- | --- |

26.

pitää tervetulleena jäsenvaltioiden lisääntynyttä osallistumista vetoomusvaliokunnan toimintaan ja niiden edustajien läsnäoloa kokouksissa; uskoo, että tällaista yhteistyötä olisi vahvistettava, koska jäsenvaltioiden viranomaiset ovat ensisijaisesti vastuussa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta sen jälkeen, kun se on saatettu osaksi niiden oikeusjärjestystä;

| 27. | korostaa, että tiiviimpi yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on äärimmäisen tärkeää vetoomusvaliokunnan työlle; uskoo, että yksi ratkaisu voisi olla yhteistyön vahvistaminen kansallisten parlamenttien kanssa varsinkin Lissabonin sopimuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että tiiviimpi yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on äärimmäisen tärkeää vetoomusvaliokunnan työlle; uskoo, että yksi ratkaisu voisi olla yhteistyön vahvistaminen kansallisten parlamenttien kanssa varsinkin Lissabonin sopimuksen yhteydessä;

| 28. | rohkaisee jäsenvaltioita valmistautumaan avoimempaan ja aktiivisempaan rooliin sellaisiin vetoomuksiin vastaamisessa, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon ja valvontaan; |
| --- | --- |

28.

rohkaisee jäsenvaltioita valmistautumaan avoimempaan ja aktiivisempaan rooliin sellaisiin vetoomuksiin vastaamisessa, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon ja valvontaan;

| 29. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen valossa Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan olisi luotava läheisemmät työskentelysuhteet jäsenvaltioiden kansallisten ja alueellisten kansanedustuslaitosten vastaavien valiokuntien kanssa, jotta edistettäisiin keskinäistä ymmärrystä EU-kysymyksiä koskevista vetoomuksista ja varmistettaisiin nopein mahdollinen vastaus kansalaisille tarkoituksenmukaisimmalla tasolla; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen valossa Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan olisi luotava läheisemmät työskentelysuhteet jäsenvaltioiden kansallisten ja alueellisten kansanedustuslaitosten vastaavien valiokuntien kanssa, jotta edistettäisiin keskinäistä ymmärrystä EU-kysymyksiä koskevista vetoomuksista ja varmistettaisiin nopein mahdollinen vastaus kansalaisille tarkoituksenmukaisimmalla tasolla;

| 30. | kiinnittää huomiota Espanjan laajan kaupunkirakentamisen vaikutuksesta antamansa päätöslauselman johtopäätöksiin ja pyytää Espanjan viranomaisia jatkamaan arviointien antamista toteutetuista toimenpiteistä nykyisen käytäntönsä mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

kiinnittää huomiota Espanjan laajan kaupunkirakentamisen vaikutuksesta antamansa päätöslauselman johtopäätöksiin ja pyytää Espanjan viranomaisia jatkamaan arviointien antamista toteutetuista toimenpiteistä nykyisen käytäntönsä mukaisesti;

| 31. | panee merkille niiden vetoomusten esittäjien kasvaneen määrän, jotka kääntyvät parlamentin puoleen korjatakseen ongelmia, jotka eivät kuulu EU:n toimivaltaan, kuten eläke-etuuksien laskeminen, kansallisten tuomioistuinten päätösten täytäntöönpano sekä kansallisten hallintojen passiivisuus; katsoo, että vetoomusvaliokunta on tehnyt parhaansa ohjatakseen nämä valitukset uudelleen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille; |
| --- | --- |

31.

panee merkille niiden vetoomusten esittäjien kasvaneen määrän, jotka kääntyvät parlamentin puoleen korjatakseen ongelmia, jotka eivät kuulu EU:n toimivaltaan, kuten eläke-etuuksien laskeminen, kansallisten tuomioistuinten päätösten täytäntöönpano sekä kansallisten hallintojen passiivisuus; katsoo, että vetoomusvaliokunta on tehnyt parhaansa ohjatakseen nämä valitukset uudelleen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille;

| 32. | uskoo, että vaikka internetin laajaan käyttöön olisi kannustettava, koska se helpottaa yhteydenpitoa kansalaisten kanssa, olisi löydettävä ratkaisu, jotta vältettäisiin valiokunnan kuormittaminen sellaisilla sille lähetetyillä asiakirjoilla, jotka eivät ole vetoomuksia; katsoo, että mahdollinen ratkaisu voisi löytyä parlamentin rekisteröintimenettelyn tarkistamisesta, ja kannustaa asiasta vastaavaa henkilökuntaa ohjaamaan kyseiset asiakirjat kansalaisten yhteydenotoista vastaavaan yksikköön eikä vetoomusvaliokunnalle; |
| --- | --- |

32.

uskoo, että vaikka internetin laajaan käyttöön olisi kannustettava, koska se helpottaa yhteydenpitoa kansalaisten kanssa, olisi löydettävä ratkaisu, jotta vältettäisiin valiokunnan kuormittaminen sellaisilla sille lähetetyillä asiakirjoilla, jotka eivät ole vetoomuksia; katsoo, että mahdollinen ratkaisu voisi löytyä parlamentin rekisteröintimenettelyn tarkistamisesta, ja kannustaa asiasta vastaavaa henkilökuntaa ohjaamaan kyseiset asiakirjat kansalaisten yhteydenotoista vastaavaan yksikköön eikä vetoomusvaliokunnalle;

| 33. | painottaa, että on jatkettava työtä vetoomusten käsittelyn avoimuuden lisäämiseksi siten, että sisäisesti parannetaan jatkuvasti sähköistä ePetition-sovellusta – joka tarjoaa parlamentin jäsenille suoran pääsyn vetoomusasiakirjoihin – ja ulkoisesti luodaan käyttäjäystävällinen, interaktiivinen vetoomusportaali, jonka avulla parlamentti voisi tehokkaammin tavoittaa kansalaiset ja valiokunnan äänestysmenettelyt ja vastuut tulisivat selvemmiksi yleisölle; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että on jatkettava työtä vetoomusten käsittelyn avoimuuden lisäämiseksi siten, että sisäisesti parannetaan jatkuvasti sähköistä ePetition-sovellusta – joka tarjoaa parlamentin jäsenille suoran pääsyn vetoomusasiakirjoihin – ja ulkoisesti luodaan käyttäjäystävällinen, interaktiivinen vetoomusportaali, jonka avulla parlamentti voisi tehokkaammin tavoittaa kansalaiset ja valiokunnan äänestysmenettelyt ja vastuut tulisivat selvemmiksi yleisölle;

| 34. | kannustaa luomaan portaalin, jossa olisi saatavilla monivaiheinen interaktiivinen vetoomuksen tekemisen malli ja jossa voitaisiin antaa kansalaisille tietoa siitä, mitä parlamentille välitetyillä vetoomuksilla voidaan saavuttaa ja mitkä ovat parlamentin vastuualueet; katsoo, että portaalissa voisi myös olla linkkejä vaihtoehtoisiin oikaisukeinoihin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; kehottaa kuvaamaan unionin toimivallan eri alueita mahdollisimman yksityiskohtaisesti, jotta voidaan päästä eroon epätietoisuudesta EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksista; |
| --- | --- |

34.

kannustaa luomaan portaalin, jossa olisi saatavilla monivaiheinen interaktiivinen vetoomuksen tekemisen malli ja jossa voitaisiin antaa kansalaisille tietoa siitä, mitä parlamentille välitetyillä vetoomuksilla voidaan saavuttaa ja mitkä ovat parlamentin vastuualueet; katsoo, että portaalissa voisi myös olla linkkejä vaihtoehtoisiin oikaisukeinoihin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; kehottaa kuvaamaan unionin toimivallan eri alueita mahdollisimman yksityiskohtaisesti, jotta voidaan päästä eroon epätietoisuudesta EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksista;

| 35. | myöntää, että tällaisen aloitteen täytäntöönpano ei ole ilmaista, mutta kehottaa asiaankuuluvia hallinnollisia yksiköitä työskentelemään vetoomusvaliokunnan kanssa sopivimpien ratkaisujen löytämiseksi, koska tällainen portaali olisi erityisen tärkeä ei ainoastaan parlamentin ja EU-kansalaisten yhteydenpidon parantamisessa vaan myös niiden vetoomusten määrän vähentämisessä, joita ei voida ottaa käsiteltäviksi; |
| --- | --- |

35.

myöntää, että tällaisen aloitteen täytäntöönpano ei ole ilmaista, mutta kehottaa asiaankuuluvia hallinnollisia yksiköitä työskentelemään vetoomusvaliokunnan kanssa sopivimpien ratkaisujen löytämiseksi, koska tällainen portaali olisi erityisen tärkeä ei ainoastaan parlamentin ja EU-kansalaisten yhteydenpidon parantamisessa vaan myös niiden vetoomusten määrän vähentämisessä, joita ei voida ottaa käsiteltäviksi;

| 36. | korostaa, että nykyistä sivustoa on parannettava välittömästi, kunnes resurssiongelmaan on löydetty tyydyttävä ratkaisu; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että nykyistä sivustoa on parannettava välittömästi, kunnes resurssiongelmaan on löydetty tyydyttävä ratkaisu;

| 37. | pitää tervetulleena parlamentin uuden työjärjestyksen hyväksymistä ja vetoomusten käsittelyä koskevien sääntöjen tarkistamista; kannustaa sihteeristöä ja poliittisten ryhmien edustajia näiden työssä parlamentin jäsenille suunnatun tarkistetun oppaan laatimiseksi vetoomusvaliokunnan säännöistä ja sisäisistä menettelyistä, koska tämä asiakirja ei ainoastaan auttaisi jäseniä heidän työssään vaan lisäisi myös edelleen vetoomusmenettelyn avoimuutta; |
| --- | --- |

37.

pitää tervetulleena parlamentin uuden työjärjestyksen hyväksymistä ja vetoomusten käsittelyä koskevien sääntöjen tarkistamista; kannustaa sihteeristöä ja poliittisten ryhmien edustajia näiden työssä parlamentin jäsenille suunnatun tarkistetun oppaan laatimiseksi vetoomusvaliokunnan säännöistä ja sisäisistä menettelyistä, koska tämä asiakirja ei ainoastaan auttaisi jäseniä heidän työssään vaan lisäisi myös edelleen vetoomusmenettelyn avoimuutta;

| 38. | toistaa asiasta vastaaville hallinnollisille yksiköille esittämänsä kehotuksen toteuttaa tarvittavat toimet sellaisen sähköisen rekisterin luomiseksi, jonka kautta kansalaiset voivat työjärjestyksen 202 artiklan mukaisesti tukea vetoomusta tai vetää tukensa pois siltä; |
| --- | --- |

38.

toistaa asiasta vastaaville hallinnollisille yksiköille esittämänsä kehotuksen toteuttaa tarvittavat toimet sellaisen sähköisen rekisterin luomiseksi, jonka kautta kansalaiset voivat työjärjestyksen 202 artiklan mukaisesti tukea vetoomusta tai vetää tukensa pois siltä;

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille, niiden vetoomusvaliokunnille ja oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille, niiden vetoomusvaliokunnille ja oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille.

---

(1)  KOM(2009)0622, 11.11.2009.

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (Hyväksytyt tekstit, 7.5.2009, P6_TA(2009)0389).

(3)  Kansalaisille ja yrityksille tarjottavien yhtenäismarkkinoiden neuvontapalvelujen integroidun lähestymistavan toimintasuunnitelma – Komission yksiköiden työasiakirja SEC(2008)1882.

(4)  Euroopan parlamentin 16. joulukuuta 2008 antama päätöslauselma yrityshakemistoyhtiöiden harhaanjohtavista käytännöistä (EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 17).

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/29

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Nuorten työmarkkinoille pääsyn edistäminen, harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistaminen

P7_TA(2010)0262

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (2009/2221(INI))

2011/C 351 E/05

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Lissabonin strategian arviointiasiakirjan (SEC(2010)0114),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen” (KOM(2008)0868),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten” liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008)3058),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” (KOM(2009)0257),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426),

ottaa huomioon neuvoston päätelmät ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkina- ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen”, jotka hyväksyttiin Brysselissä 9. maaliskuuta 2009,

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” (KOM(2007)0498), jonka liitteenä on komission yksiköiden valmisteluasiakirja nuorisotyöllisyydestä EU:ssa (SEC(2007)1093),

ottaa huomioon yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevasta edistymisestä EU:ssa 20. toukokuuta 2008 laatimansa päätöslauselman (direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä) (2),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n nuorisostrategia: Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin Uudistetulla avoimella koordinointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja mahdollisuuksiin” (KOM(2009)0200),

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2009 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (3),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta” (KOM(2009)0329),

ottaa huomioon komission raportin Työllisyys Euroopassa 2009 marraskuulta 2009,

ottaa huomioon komission helmikuussa 2010 tilaaman riippumattoman raportin uusista taidoista uusia työpaikkoja varten (New Skills for New Jobs: Action Now), johon sisältyy neuvoja ja keskeisiä suosituksia aloitteen jatkokehittämiseksi tulevan kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä,

ottaa huomioon pohdintoja nuorten työmarkkinoille pääsyn helpottamisesta sisältävän riippumattoman raportin nuorten työmarkkinoille pääsyn nykyisistä käytännöistä ja tulevaisuuden tarpeista (Pathways to Work: Current practices and future needs for the labour-market integration of young people, Young in Occupations and Unemployment: thinking of their better integration in the labour market), jonka komissio tilasi nuorisotoimintahankkeen yhteydessä (Youth-ohjelman loppuraportti, syyskuu 2008),

ottaa huomioon Eurofoundin maaliskuussa 2007 tekemän tutkimuksen nuorisosta ja työstä (Youth and Work) maaliskuulta 2007,

ottaa huomioon Cedefopin maaliskuussa 2009 tekemän tutkimuksen ammattimaisemmasta ammatinvalinnanohjauksesta, ohjaajien ammattitaitosta ja pätevöitymisestä Euroopassa (Professionalising Career Guidance: practitioner competences and qualification routes in Europe),

ottaa huomioon Cedefopin toukokuussa 2009 tekemän tutkimuksen ammattitaidosta Euroopan tulevaisuuden hyväksi ja ammattitaitotarpeiden ennakoimisesta (Skills for Europe's future: anticipating occupational skill needs),

ottaa huomioon joulukuussa 2009 laaditun Cedefopin neljännen raportin ammatillista koulutusta koskevasta tutkimuksesta Euroopassa eli koosteraportin ammattikoulutuksen uudistamisesta (Modernising vocational education and training),

ottaa huomioon OECD:n marraskuussa 2008 esittämän työllisyyskatsauksen nuorten työmarkkinoiden muutoksista OECD-maissa (Off to a Good Start? Youth Labour Market Transitions in OECD Countries),

ottaa huomioon maaliskuussa 2005 tehdyn eurooppalaisen nuorisosopimuksen, jonka tarkoituksena on edistää kaikkien nuorten osallistumista koulutukseen, työllisyyteen ja yhteiskunnan toimintaan,

ottaa huomioon Saksan kansalaisen Anne-Charlotte Baillyn vetoomuksen nro 1452/2008 prekariaattisukupolven puolesta, oikeudenmukaisista harjoittelujaksoista ja nuorten ihmisten asianmukaisesta pääsystä Euroopan työmarkkinoille,

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen tammikuussa 2020 antaman tuomion (C-555/07) ikään perustuvan syrjinnän kiellosta,

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Korkeakoulujen ja yritysten välinen vuoropuhelu: uusi kumppanuus Euroopan korkeakoulujen nykyaikaistamiseksi (4),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 156 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A7-0197/2010),

| A. | ottaa huomioon, että talouskriisi on johtanut EU:n jäsenvaltioiden työttömyysasteen jyrkkään nousuun, että tämän kehityksen vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti nuoriin, että nuorisotyöttömyys kasvaa keskimääräistä työttömyysastetta nopeammin ja että joulukuussa 2009 Euroopassa oli yli 5,5 miljoonaa työtöntä nuorta eli 21,4 prosenttia kaikista nuorista, mistä syntyy ristiriitainen tilanne, koska nuorison pitäisi väestön ikääntymisen vuoksi olla sosiaaliturvajärjestelmien kulmakivenä, mutta siitä huolimatta nuoret ovat taloudellisesti marginaalisessa asemassa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että talouskriisi on johtanut EU:n jäsenvaltioiden työttömyysasteen jyrkkään nousuun, että tämän kehityksen vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti nuoriin, että nuorisotyöttömyys kasvaa keskimääräistä työttömyysastetta nopeammin ja että joulukuussa 2009 Euroopassa oli yli 5,5 miljoonaa työtöntä nuorta eli 21,4 prosenttia kaikista nuorista, mistä syntyy ristiriitainen tilanne, koska nuorison pitäisi väestön ikääntymisen vuoksi olla sosiaaliturvajärjestelmien kulmakivenä, mutta siitä huolimatta nuoret ovat taloudellisesti marginaalisessa asemassa,

| B. | ottaa huomioon, että nuorilla on vain vähän mahdollisuuksia löytää vakituista normaalia työtä, että nuoret tulevat työmarkkinoille pääasiassa epätyypillisten, erittäin joustavien, turvattomien ja epävarmojen työn muotojen kautta (kuten marginaalinen osa-aikainen, tilapäinen tai määräaikainen työ) ja että todennäköisyys sille, että se johtaa vakituiseen työhön, on pieni, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nuorilla on vain vähän mahdollisuuksia löytää vakituista normaalia työtä, että nuoret tulevat työmarkkinoille pääasiassa epätyypillisten, erittäin joustavien, turvattomien ja epävarmojen työn muotojen kautta (kuten marginaalinen osa-aikainen, tilapäinen tai määräaikainen työ) ja että todennäköisyys sille, että se johtaa vakituiseen työhön, on pieni,

| C. | ottaa huomioon, että työnantajat näyttävät yhä useammin käyttävän harjoittelujaksoja korvaamaan normaalia työtä ja käyttävät siten hyväkseen ongelmia, joita nuorilla on työmarkkinoille pääsyssä; katsoo, että jäsenvaltioiden on puututtava kyseisiin nuorten hyväksikäyttömuotoihin ja poistettava ne tehokkaasti, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että työnantajat näyttävät yhä useammin käyttävän harjoittelujaksoja korvaamaan normaalia työtä ja käyttävät siten hyväkseen ongelmia, joita nuorilla on työmarkkinoille pääsyssä; katsoo, että jäsenvaltioiden on puututtava kyseisiin nuorten hyväksikäyttömuotoihin ja poistettava ne tehokkaasti,

| D. | ottaa huomioon, että Prahassa vuonna 2009 pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä EU:n huippukokouksessa hyväksytyistä kymmenestä toimenpiteestä neljä koskee koulutusta, ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, oppisopimuskoulutusta, liikkuvuuden helpottamista sekä työmarkkinoiden tarpeiden parempaa ennakointia ja ammattitaidon yhteensovittamista niihin, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Prahassa vuonna 2009 pidetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä EU:n huippukokouksessa hyväksytyistä kymmenestä toimenpiteestä neljä koskee koulutusta, ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista, oppisopimuskoulutusta, liikkuvuuden helpottamista sekä työmarkkinoiden tarpeiden parempaa ennakointia ja ammattitaidon yhteensovittamista niihin,

| E. | ottaa huomioon, että yhteiskunta joutuu maksamaan nuorison työttömyydestä ja vajaatyöllisyydestä kovan sosiaalisen ja taloudellisen hinnan, koska ne johtavat talouskasvun mahdollisuuksien menetykseen, infrastruktuuriin ja julkisiin palveluihin kohdistuvia investointeja vaikeuttavaan veropohjan kaventumiseen, kohoaviin sosiaalikuluihin, koulutus- ja ammattikoulutusinvestointien vajaakäyttöön sekä pitkäaikaistyöttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhteiskunta joutuu maksamaan nuorison työttömyydestä ja vajaatyöllisyydestä kovan sosiaalisen ja taloudellisen hinnan, koska ne johtavat talouskasvun mahdollisuuksien menetykseen, infrastruktuuriin ja julkisiin palveluihin kohdistuvia investointeja vaikeuttavaan veropohjan kaventumiseen, kohoaviin sosiaalikuluihin, koulutus- ja ammattikoulutusinvestointien vajaakäyttöön sekä pitkäaikaistyöttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiin,

| F. | ottaa huomioon, että uusien sukupolvien on aikanaan vähennettävä nykyisen sukupolven aiheuttamaa valtavaa julkista velkaa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uusien sukupolvien on aikanaan vähennettävä nykyisen sukupolven aiheuttamaa valtavaa julkista velkaa,

| G. | ottaa huomioon, että talous- ja väestöennusteiden mukaan EU:ssa syntyy tulevalla vuosikymmenellä 80 miljoonaa työpaikkaa, joista useimmat vaativat ammattitaidoltaan korkeatasoista työvoimaa; ottaa huomioon, että koko EU:ssa korkean ammattitaidon työntekijöiden työllisyysaste on noin 85 prosenttia, keskitason 70 prosenttia ja matalan 50 prosenttia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että talous- ja väestöennusteiden mukaan EU:ssa syntyy tulevalla vuosikymmenellä 80 miljoonaa työpaikkaa, joista useimmat vaativat ammattitaidoltaan korkeatasoista työvoimaa; ottaa huomioon, että koko EU:ssa korkean ammattitaidon työntekijöiden työllisyysaste on noin 85 prosenttia, keskitason 70 prosenttia ja matalan 50 prosenttia,

| H. | katsoo, että talouskasvu on olennaista työpaikkojen luomiselle, koska suurempi talouskasvu saa aikaan enemmän työllisyysmahdollisuuksia; ottaa huomioon, että yli 50 prosenttia uusista työpaikoista Euroopassa on pk-yritysten luomia, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että talouskasvu on olennaista työpaikkojen luomiselle, koska suurempi talouskasvu saa aikaan enemmän työllisyysmahdollisuuksia; ottaa huomioon, että yli 50 prosenttia uusista työpaikoista Euroopassa on pk-yritysten luomia,

| I. | ottaa huomioon, että siirtyminen koulutuksesta työhön ja työpaikkojen välillä on rakenteellinen haaste nuorille kaikkialla EU:ssa; ottaa myös huomioon, että oppisopimuskoulutuksella on hyvin myönteinen vaikutus nuorten työllistymiseen ja että se mahdollistaa ennen kaikkea ammattitaidon ja erityisosaamisen hankkimisen suoraan yrityksen sisällä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että siirtyminen koulutuksesta työhön ja työpaikkojen välillä on rakenteellinen haaste nuorille kaikkialla EU:ssa; ottaa myös huomioon, että oppisopimuskoulutuksella on hyvin myönteinen vaikutus nuorten työllistymiseen ja että se mahdollistaa ennen kaikkea ammattitaidon ja erityisosaamisen hankkimisen suoraan yrityksen sisällä,

| J. | katsoo, että koulutusohjelmia olisi parannettava huomattavasti ja että yliopistojen ja yritysten kumppanuuksia, tehokkaita harjoittelujärjestelmiä, lainoja uran kehittämistä varten ja työnantajien investoimista harjoitteluun olisi edistettävä, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että koulutusohjelmia olisi parannettava huomattavasti ja että yliopistojen ja yritysten kumppanuuksia, tehokkaita harjoittelujärjestelmiä, lainoja uran kehittämistä varten ja työnantajien investoimista harjoitteluun olisi edistettävä,

| K. | ottaa huomioon, että työmarkkinoille tulevat nuoret sekä sellaiset nuoret, joiden työnantaja vähentää työpaikkoja, kohtaavat usein ikään perustuvaa syrjintää; ottaa myös huomioon, että työttömyydestä ja köyhyydestä kärsivät todennäköisemmin nuoret naiset kuin nuoret miehet ja että nuoret naiset ovat nuoria miehiä useammin epävarmassa työsuhteessa tai tekevät pimeää työtä; mutta nykyisen talouskriisin aikana työttömyys on kuitenkin iskenyt ankarimmin nuoriin miehiin; ottaa huomioon, että vammaisilla nuorilla on vielä enemmän esteitä työmarkkinoille pääsyssä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että työmarkkinoille tulevat nuoret sekä sellaiset nuoret, joiden työnantaja vähentää työpaikkoja, kohtaavat usein ikään perustuvaa syrjintää; ottaa myös huomioon, että työttömyydestä ja köyhyydestä kärsivät todennäköisemmin nuoret naiset kuin nuoret miehet ja että nuoret naiset ovat nuoria miehiä useammin epävarmassa työsuhteessa tai tekevät pimeää työtä; mutta nykyisen talouskriisin aikana työttömyys on kuitenkin iskenyt ankarimmin nuoriin miehiin; ottaa huomioon, että vammaisilla nuorilla on vielä enemmän esteitä työmarkkinoille pääsyssä,

| L. | ottaa huomioon, että kunnollinen työ auttaa nuoria siirtymään sosiaalietuuksien varassa elämisestä kohti itsenäisyyttä, auttaa heitä pääsemään köyhyydestä ja antaa heille mahdollisuuden osallistua taloudellisesti ja sosiaalisesti yhteiskunnan toimintaan; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa lainsäädännössä on ikäsyrjintää, koska tiettyjä nuorten oikeuksia on rajoitettu ainoastaan iän perusteella, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa nuorten vähimmäispalkkatasot ovat muita alhaisempia, Ranskassa nuorten mahdollisuuksia saada yhteisvastuutuloa (Revenu de solidarité active) on rajoitettu ja Tanskassa nuorten työttömyyskorvaukset ovat muita alhaisemmat; katsoo, että vaikka tavoitteena on saada nuoret töihin, tällaisia menettelyjä ei voida hyväksyä ja että seuraukset saattavat olla halutun vastaisia, sillä näin saatetaan estää nuoria itsenäistymästä taloudellisesti erityisesti kriisin aikana, kun nuorisotyöttömyys on korkealla, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kunnollinen työ auttaa nuoria siirtymään sosiaalietuuksien varassa elämisestä kohti itsenäisyyttä, auttaa heitä pääsemään köyhyydestä ja antaa heille mahdollisuuden osallistua taloudellisesti ja sosiaalisesti yhteiskunnan toimintaan; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa lainsäädännössä on ikäsyrjintää, koska tiettyjä nuorten oikeuksia on rajoitettu ainoastaan iän perusteella, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa nuorten vähimmäispalkkatasot ovat muita alhaisempia, Ranskassa nuorten mahdollisuuksia saada yhteisvastuutuloa (Revenu de solidarité active) on rajoitettu ja Tanskassa nuorten työttömyyskorvaukset ovat muita alhaisemmat; katsoo, että vaikka tavoitteena on saada nuoret töihin, tällaisia menettelyjä ei voida hyväksyä ja että seuraukset saattavat olla halutun vastaisia, sillä näin saatetaan estää nuoria itsenäistymästä taloudellisesti erityisesti kriisin aikana, kun nuorisotyöttömyys on korkealla,

| M. | katsoo, että Lissabonin strategian nuorisoon ja ammatillisen koulutuksen uudistamiseen liittyviä vertailuarvoja ei ole täysin saavutettu, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Lissabonin strategian nuorisoon ja ammatillisen koulutuksen uudistamiseen liittyviä vertailuarvoja ei ole täysin saavutettu,

| N. | ottaa huomioon, että joustoturva on ollut EU:n työmarkkinoiden yleinen strategia, jolla pyritään joustaviin ja luotettaviin sopimuksiin, elinikäiseen oppimiseen, aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja sosiaaliturvaan; katsoo, että kyseinen strategia on valitettavasti monissa maissa tulkittu kapeasti ”joustavuudeksi” ja että tavoitteesta on jätetty pois kokonaisvaltainen lähestymistapa ja työllisyysturva ja sosiaaliturva, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että joustoturva on ollut EU:n työmarkkinoiden yleinen strategia, jolla pyritään joustaviin ja luotettaviin sopimuksiin, elinikäiseen oppimiseen, aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja sosiaaliturvaan; katsoo, että kyseinen strategia on valitettavasti monissa maissa tulkittu kapeasti ”joustavuudeksi” ja että tavoitteesta on jätetty pois kokonaisvaltainen lähestymistapa ja työllisyysturva ja sosiaaliturva,

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan talousalue alkaa vuodesta 2020 lähtien kärsiä vakavasti väestörakenteen muutoksesta johtuvasta mittavasta ammattitaitoisen työvoiman puutteesta ja että tätä kehitystä voidaan torjua vain huolehtimalla riittävästä koulutuksesta sekä ammatti- ja uudelleenkoulutuksesta, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan talousalue alkaa vuodesta 2020 lähtien kärsiä vakavasti väestörakenteen muutoksesta johtuvasta mittavasta ammattitaitoisen työvoiman puutteesta ja että tätä kehitystä voidaan torjua vain huolehtimalla riittävästä koulutuksesta sekä ammatti- ja uudelleenkoulutuksesta,

| P. | katsoo, että pk-yritysten tärkeä asema EU:n taloudessa johtuu niiden suuresta määrästä ja niiden strategisesta tehtävästä työttömyyden torjumisessa, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että pk-yritysten tärkeä asema EU:n taloudessa johtuu niiden suuresta määrästä ja niiden strategisesta tehtävästä työttömyyden torjumisessa,

| 1. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan nuorisoa ja työttömyyttä oikeuksien pohjalta; katsoo, että nuorille tarjottavan kunnollisen työn laadullista puolta ei saa unohtaa, ja keskeisten työnormien ja muiden työn laatuun liittyvien normien, kuten työaika, minimipalkka, sosiaaliturva ja työterveys- ja turvallisuus, on oltava keskeisellä sijalla; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan nuorisoa ja työttömyyttä oikeuksien pohjalta; katsoo, että nuorille tarjottavan kunnollisen työn laadullista puolta ei saa unohtaa, ja keskeisten työnormien ja muiden työn laatuun liittyvien normien, kuten työaika, minimipalkka, sosiaaliturva ja työterveys- ja turvallisuus, on oltava keskeisellä sijalla;

Uusien ja parempien työpaikkojen luominen ja työmarkkinoille pääsy

| 2. | kehottaa työpaikkoja lisäämättömän kasvun välttämiseksi neuvostoa ja komissiota määrittelemään EU:lle työllistämisstrategian, jossa yhdistyvät taloudelliset välineet ja työvoimapolitiikka ja johon sisältyy kunnianhimoisia nuorten työllistämisen vertailuperusteita; suosittelee vahvasti, että työllistämisstrategiassa keskitytään erityisesti vihreiden ja sosiaalitalouden alan työpaikkojen kehittämiseen ja taataan, että parlamentti on mukana päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa työpaikkoja lisäämättömän kasvun välttämiseksi neuvostoa ja komissiota määrittelemään EU:lle työllistämisstrategian, jossa yhdistyvät taloudelliset välineet ja työvoimapolitiikka ja johon sisältyy kunnianhimoisia nuorten työllistämisen vertailuperusteita; suosittelee vahvasti, että työllistämisstrategiassa keskitytään erityisesti vihreiden ja sosiaalitalouden alan työpaikkojen kehittämiseen ja taataan, että parlamentti on mukana päätöksentekoprosessissa;

| 3. | korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää kehittää vihreitä työpaikkoja, esimerkiksi tarjoamalla koulutusta ympäristötekniikan alalla; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää kehittää vihreitä työpaikkoja, esimerkiksi tarjoamalla koulutusta ympäristötekniikan alalla;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan tehokkaita kannustimia, esimerkiksi nuorille sellaiset työllistämistuet tai sosiaaliturvamaksut, jotka takaavat asianmukaiset elin- ja työolosuhteet; kehottaa kannustamaan julkisia ja yksityisiä työnantajia palkkamaan nuoria sijoittamalla varoja sekä korkeatasoisten työpaikkojen luomiseen nuorille että nuorten jatkuvaan kouluttamiseen ja heidän taitojensa kehittämiseen työsuhteen aikana sekä tukemalla nuorten yrittäjyyttä; viittaa pienten yritysten erityiseen ja tärkeään asemaan ammattitaidon ja perinteisen tietotaidon haltijoina; kannustaa takaamaan nuorille pääsyn äskettäin perustettuun eurooppalaiseen mikrorahoitusjärjestelyyn; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan tehokkaita kannustimia, esimerkiksi nuorille sellaiset työllistämistuet tai sosiaaliturvamaksut, jotka takaavat asianmukaiset elin- ja työolosuhteet; kehottaa kannustamaan julkisia ja yksityisiä työnantajia palkkamaan nuoria sijoittamalla varoja sekä korkeatasoisten työpaikkojen luomiseen nuorille että nuorten jatkuvaan kouluttamiseen ja heidän taitojensa kehittämiseen työsuhteen aikana sekä tukemalla nuorten yrittäjyyttä; viittaa pienten yritysten erityiseen ja tärkeään asemaan ammattitaidon ja perinteisen tietotaidon haltijoina; kannustaa takaamaan nuorille pääsyn äskettäin perustettuun eurooppalaiseen mikrorahoitusjärjestelyyn;

| 5. | pitää tärkeänä yrittäjäkasvatusta, joka on olennainen osa uudentyyppisiä työpaikkoja varten tarvittavien taitojen hankintaa; |
| --- | --- |

5.

pitää tärkeänä yrittäjäkasvatusta, joka on olennainen osa uudentyyppisiä työpaikkoja varten tarvittavien taitojen hankintaa;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan nuorten koulutusta koskevaa kunnianhimoista politiikkaa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan nuorten koulutusta koskevaa kunnianhimoista politiikkaa;

| 7. | kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan – ottaen huomioon jäsenvaltioiden myönteiset kokemukset koulujen, yliopistojen, yritysten ja työmarkkinaosapuolten välisistä kumppanuuksista – uusilla strategisilla kehitysaloilla pilottihankkeita, joissa tähdätään nuorten ja erityisesti naisten riittävään tieteelliseen ja teknologiseen valmennukseen yritysten innovoinnin ja kilpailukyvyn edistämiseksi ja käyttämään tähän tarkoitukseen stipendejä, korkeakoulutuksen alan oppisopimussuhteita sekä muita kuin epätyypillisiä työsopimuksia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan – ottaen huomioon jäsenvaltioiden myönteiset kokemukset koulujen, yliopistojen, yritysten ja työmarkkinaosapuolten välisistä kumppanuuksista – uusilla strategisilla kehitysaloilla pilottihankkeita, joissa tähdätään nuorten ja erityisesti naisten riittävään tieteelliseen ja teknologiseen valmennukseen yritysten innovoinnin ja kilpailukyvyn edistämiseksi ja käyttämään tähän tarkoitukseen stipendejä, korkeakoulutuksen alan oppisopimussuhteita sekä muita kuin epätyypillisiä työsopimuksia;

| 8. | kehottaa yliopistoja luomaan ajoissa yhteyksiä työnantajiin ja antamaan opiskelijoille mahdollisuuden oppia työmarkkinoilla tarvittavia valmiuksia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa yliopistoja luomaan ajoissa yhteyksiä työnantajiin ja antamaan opiskelijoille mahdollisuuden oppia työmarkkinoilla tarvittavia valmiuksia;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan pk-yritysten hallinnollisten rasitteiden vähentämisen ja verojen alentamisen kaltaisia talouden elvyttämiseen tähtääviä laajoja toimenpiteitä kasvun aikaansaamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi erityisesti nuorille; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan pk-yritysten hallinnollisten rasitteiden vähentämisen ja verojen alentamisen kaltaisia talouden elvyttämiseen tähtääviä laajoja toimenpiteitä kasvun aikaansaamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi erityisesti nuorille;

| 10. | toivoo, että nuoret käyttävät mikroluottoja menestyksekkäästi; katsoo, että uusien yritysten perustajille on annettava johdonmukaista ja asiantuntevaa neuvontaa; |
| --- | --- |

10.

toivoo, että nuoret käyttävät mikroluottoja menestyksekkäästi; katsoo, että uusien yritysten perustajille on annettava johdonmukaista ja asiantuntevaa neuvontaa;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan osallistavaa ja kohdennettua työvoimapolitiikkaa, jolla varmistetaan nuorten osallistuminen heitä arvostavalla tavalla ja tarjotaan heille mielekästä toimintaa esimerkiksi luomalla innostavia verkostoja, harjoittelumahdollisuuksia, joihin kuuluu taloudellinen tuki, jotta harjoittelijalla olisi mahdollisuus muuttaa ja asua harjoittelupaikan lähellä, sekä kansainvälisiä urakeskuksia ja nuorisokeskuksia, jotka tarjoavat yksilöllistä ohjausta esimerkiksi ammatillisesta järjestäytymisestä ja tietoja nuorten harjoitteluun liittyvistä oikeudellisista näkökohdista; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan osallistavaa ja kohdennettua työvoimapolitiikkaa, jolla varmistetaan nuorten osallistuminen heitä arvostavalla tavalla ja tarjotaan heille mielekästä toimintaa esimerkiksi luomalla innostavia verkostoja, harjoittelumahdollisuuksia, joihin kuuluu taloudellinen tuki, jotta harjoittelijalla olisi mahdollisuus muuttaa ja asua harjoittelupaikan lähellä, sekä kansainvälisiä urakeskuksia ja nuorisokeskuksia, jotka tarjoavat yksilöllistä ohjausta esimerkiksi ammatillisesta järjestäytymisestä ja tietoja nuorten harjoitteluun liittyvistä oikeudellisista näkökohdista;

| 12. | myöntää, että nuorten on vaikea saada rahoitusta oman yrityksen perustamista ja kehittämistä varten; pyytää jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään toimenpiteisiin nuorten rahoituksen saannin helpottamiseksi ja nuorille suunnattujen yritysten perustamista ja kehittämistä koskevien ohjausohjelmien luomiseksi yhteistyössä yritysmaailman kanssa; |
| --- | --- |

12.

myöntää, että nuorten on vaikea saada rahoitusta oman yrityksen perustamista ja kehittämistä varten; pyytää jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään toimenpiteisiin nuorten rahoituksen saannin helpottamiseksi ja nuorille suunnattujen yritysten perustamista ja kehittämistä koskevien ohjausohjelmien luomiseksi yhteistyössä yritysmaailman kanssa;

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään koulunsa keskeyttäneiden osaamista innovatiivisilla hankkeilla ja parantamaan heidän valmiuksiaan päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään koulunsa keskeyttäneiden osaamista innovatiivisilla hankkeilla ja parantamaan heidän valmiuksiaan päästä työmarkkinoille;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita koulutusjärjestelmien uudistamisen yhteydessä suunnittelemaan koulun ja työelämän välisen varhaisen yhteistyön muotoja; katsoo, että kunnat ja paikallistaso on otettava mukaan koulutuksen suunnitteluun, koska ne ovat verkostoituneet työnantajien kanssa ja tuntevat näiden tarpeet; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita koulutusjärjestelmien uudistamisen yhteydessä suunnittelemaan koulun ja työelämän välisen varhaisen yhteistyön muotoja; katsoo, että kunnat ja paikallistaso on otettava mukaan koulutuksen suunnitteluun, koska ne ovat verkostoituneet työnantajien kanssa ja tuntevat näiden tarpeet;

| 15. | kehottaa komissiota laajentamaan Euroopan sosiaalirahaston rahoitusvalmiuksia ja takaamaan varojen asianmukaisemman käytön, varaamaan vähintään 10 prosenttia rahaston varoista nuoriin kohdistuviin hankkeisiin sekä helpottamaan rahaston varojen saatavuutta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita, etteivät ne vaarantaisi pienten ja innovatiivisten hankkeiden toteuttamista liiallisella valvonnalla ja että ne tarkastelisivat Youth in Action -ohjelman ja muiden vastaavien ohjelmien tehokkuutta ja lisäarvoa nuorten työllistymismahdollisuuksien kannalta; kehottaa jäsenvaltioita kohdistamaan enemmän varoja nuorille; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota laajentamaan Euroopan sosiaalirahaston rahoitusvalmiuksia ja takaamaan varojen asianmukaisemman käytön, varaamaan vähintään 10 prosenttia rahaston varoista nuoriin kohdistuviin hankkeisiin sekä helpottamaan rahaston varojen saatavuutta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita, etteivät ne vaarantaisi pienten ja innovatiivisten hankkeiden toteuttamista liiallisella valvonnalla ja että ne tarkastelisivat Youth in Action -ohjelman ja muiden vastaavien ohjelmien tehokkuutta ja lisäarvoa nuorten työllistymismahdollisuuksien kannalta; kehottaa jäsenvaltioita kohdistamaan enemmän varoja nuorille;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yritysten ja oppilaitosten yhteistyöstä ensisijaisen tavoitteen, sillä se on oikea väline rakenteellisen työttömyyden torjumiseen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yritysten ja oppilaitosten yhteistyöstä ensisijaisen tavoitteen, sillä se on oikea väline rakenteellisen työttömyyden torjumiseen;

Koulutus ja siirtyminen koulutuksesta työhön

| 17. | pyytää jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä, jotta vuoteen 2012 mennessä saavutettaisiin EU:n vuoden 2020 tavoite siitä, että vain 10 prosenttia nuorista jättää koulun kesken; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään koulun keskeyttämisen ja lukutaidottomuuden torjunnassa entistä laajempaa toimenpidevalikoimaa, kuten oppilasmäärien alentaminen luokissa, avun tarjoaminen oppilaille, joilla ei ole varaa suorittaa loppuun pakollista koulutusta, käytännön opetuksen painottaminen opetusohjelmissa, tukihenkilöiden käyttöönotto kouluissa ja koulunsa keskeyttävien välittömän seurannan järjestäminen; viittaa siihen, että Suomessa on onnistuttu alentamaan koulun kesken jättävien määrää tarkastelemalla yhdessä heidän kanssaan mahdollisuuksia lähteä uusille urille; pyytää komissiota koordinoimaan parhaiden käytäntöjen hanketta; |
| --- | --- |

17.

pyytää jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä, jotta vuoteen 2012 mennessä saavutettaisiin EU:n vuoden 2020 tavoite siitä, että vain 10 prosenttia nuorista jättää koulun kesken; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään koulun keskeyttämisen ja lukutaidottomuuden torjunnassa entistä laajempaa toimenpidevalikoimaa, kuten oppilasmäärien alentaminen luokissa, avun tarjoaminen oppilaille, joilla ei ole varaa suorittaa loppuun pakollista koulutusta, käytännön opetuksen painottaminen opetusohjelmissa, tukihenkilöiden käyttöönotto kouluissa ja koulunsa keskeyttävien välittömän seurannan järjestäminen; viittaa siihen, että Suomessa on onnistuttu alentamaan koulun kesken jättävien määrää tarkastelemalla yhdessä heidän kanssaan mahdollisuuksia lähteä uusille urille; pyytää komissiota koordinoimaan parhaiden käytäntöjen hanketta;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan koulutusjärjestelmän ja työelämän välisiä yhteyksiä sekä kehittämään välineitä, joilla voidaan ennustaa ammattitaidon ja valmiuksien kysyntää; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan koulutusjärjestelmän ja työelämän välisiä yhteyksiä sekä kehittämään välineitä, joilla voidaan ennustaa ammattitaidon ja valmiuksien kysyntää;

| 19. | vaatii varmistamaan, että kaikki lapset saavat alusta alkaen tarvitsemansa tuen, sekä takaamaan erityisesti, että kieliongelmista tai muista rajoituksista kärsiville lapsille annetaan kohdennettua tukea, jotta he saisivat mahdollisimman hyvät edellytykset koulutukseen ja työelämään; |
| --- | --- |

19.

vaatii varmistamaan, että kaikki lapset saavat alusta alkaen tarvitsemansa tuen, sekä takaamaan erityisesti, että kieliongelmista tai muista rajoituksista kärsiville lapsille annetaan kohdennettua tukea, jotta he saisivat mahdollisimman hyvät edellytykset koulutukseen ja työelämään;

| 20. | vaatii enemmän ja parempaa oppisopimuskoulutusta; viittaa ammatillisen koulutuksen kaksoisjärjestelmästä saatuihin myönteisiin kokemuksiin Saksan, Itävallan ja Tanskan kaltaisissa maissa, joissa järjestelmää pidetään tärkeänä osana nuorten siirtymisessä koulutuksesta työllisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan harjoittelujärjestelmiä ja kannustamaan yrityksiä tarjoamaan nuorille harjoittelupaikkoja myös kriisiaikana; korostaa asianmukaisen koulutuksen merkitystä yritysten tulevaisuudessa tarvitseman ammattitaitoisen työvoiman saamisen takaamisessa; painottaa, että oppisopimuskoulutuksella ei pitäisi korvata normaalia työtä; |
| --- | --- |

20.

vaatii enemmän ja parempaa oppisopimuskoulutusta; viittaa ammatillisen koulutuksen kaksoisjärjestelmästä saatuihin myönteisiin kokemuksiin Saksan, Itävallan ja Tanskan kaltaisissa maissa, joissa järjestelmää pidetään tärkeänä osana nuorten siirtymisessä koulutuksesta työllisyyteen; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan harjoittelujärjestelmiä ja kannustamaan yrityksiä tarjoamaan nuorille harjoittelupaikkoja myös kriisiaikana; korostaa asianmukaisen koulutuksen merkitystä yritysten tulevaisuudessa tarvitseman ammattitaitoisen työvoiman saamisen takaamisessa; painottaa, että oppisopimuskoulutuksella ei pitäisi korvata normaalia työtä;

| 21. | vaatii parempia ja varmempia harjoittelupaikkoja; kehottaa komissiota ja neuvostoa – koska ne ovat tiedonannossa KOM(2007)0498 sitoutuneet ehdottamaan ”aloitetta harjoittelujaksoja koskevaksi eurooppalaiseksi laatuperuskirjaksi” – laatimaan harjoittelupaikkojen vähimmäisnormeja koskevan Euroopan laatuperuskirjan, jolla varmistetaan harjoittelun koulutuksellinen arvo ja hyväksikäytön välttäminen ja jossa otetaan huomioon, että harjoittelu on osa koulutusta ja että sillä ei saa korvata todellisia työpaikkoja; katsoo, että vähimmäisnormien pitäisi sisältää työnkuvaus tai hankittavien pätevyyksien kuvaus, harjoittelun enimmäisaika, vähimmäiskorvaus, joka perustuu sen paikan elinkustannusten tasoon, jossa harjoittelu suoritetaan, sekä kansallisiin perinteisiin, työnalaan liittyvä vakuutus, sosiaaliturvaetuudet paikallisten normien mukaisesti ja selvä yhteys kyseessä olevaan koulutusohjelmaan; |
| --- | --- |

21.

vaatii parempia ja varmempia harjoittelupaikkoja; kehottaa komissiota ja neuvostoa – koska ne ovat tiedonannossa KOM(2007)0498 sitoutuneet ehdottamaan ”aloitetta harjoittelujaksoja koskevaksi eurooppalaiseksi laatuperuskirjaksi” – laatimaan harjoittelupaikkojen vähimmäisnormeja koskevan Euroopan laatuperuskirjan, jolla varmistetaan harjoittelun koulutuksellinen arvo ja hyväksikäytön välttäminen ja jossa otetaan huomioon, että harjoittelu on osa koulutusta ja että sillä ei saa korvata todellisia työpaikkoja; katsoo, että vähimmäisnormien pitäisi sisältää työnkuvaus tai hankittavien pätevyyksien kuvaus, harjoittelun enimmäisaika, vähimmäiskorvaus, joka perustuu sen paikan elinkustannusten tasoon, jossa harjoittelu suoritetaan, sekä kansallisiin perinteisiin, työnalaan liittyvä vakuutus, sosiaaliturvaetuudet paikallisten normien mukaisesti ja selvä yhteys kyseessä olevaan koulutusohjelmaan;

| 22. | kehottaa komissiota tuomaan saataville kunkin jäsenvaltion harjoittelutilastoja, jotka sisältävät






  — | harjoittelujaksojen määrän |
| --- | --- | --- |

22.

kehottaa komissiota tuomaan saataville kunkin jäsenvaltion harjoittelutilastoja, jotka sisältävät

—

harjoittelujaksojen määrän

| — | harjoittelujaksojen pituuden |
| --- | --- |

—

harjoittelujaksojen pituuden

| — | harjoittelijoiden sosiaalietuudet |
| --- | --- |

—

harjoittelijoiden sosiaalietuudet

| — | harjoittelijoille maksetut korvaukset |
| --- | --- |

—

harjoittelijoille maksetut korvaukset

| — | harjoittelijoiden ikäryhmät |
| --- | --- |

—

harjoittelijoiden ikäryhmät

ja tekemään vertailevan tutkimuksen EU:n jäsenvaltioiden nykyisistä erilaisista harjoittelujärjestelmistä;

| 23. | vaatii, että kukin jäsenvaltio valvoo sääntöjen noudattamista; |
| --- | --- |

23.

vaatii, että kukin jäsenvaltio valvoo sääntöjen noudattamista;

| 24. | pyytää jäsenvaltioita perustamaan eurooppalaisen järjestelmän, jolla voidaan todentaa ja tunnustaa oppisopimuskoulutuksessa ja työharjoittelussa hankitut tiedot ja taidot, mikä parantaa nuoren työvoiman liikkuvuutta; |
| --- | --- |

24.

pyytää jäsenvaltioita perustamaan eurooppalaisen järjestelmän, jolla voidaan todentaa ja tunnustaa oppisopimuskoulutuksessa ja työharjoittelussa hankitut tiedot ja taidot, mikä parantaa nuoren työvoiman liikkuvuutta;

| 25. | kehottaa suojelemaan nuoria julkisen ja yksityisen sektorin työnantajilta, jotka pystyvät kattamaan keskeistä työvoiman tarvettaan työkokemuksen hankkimiseen liittyvien järjestelmien sekä oppisopimuskoulutus- ja työharjoittelujärjestelmien kautta vähäisin kustannuksin tai täysin ilmaiseksi ja jotka käyttävät hyväksi nuorten oppimishalua antamatta nuorille tilaisuutta tulla palkatuksi normaaliin työsuhteeseen; |
| --- | --- |

25.

kehottaa suojelemaan nuoria julkisen ja yksityisen sektorin työnantajilta, jotka pystyvät kattamaan keskeistä työvoiman tarvettaan työkokemuksen hankkimiseen liittyvien järjestelmien sekä oppisopimuskoulutus- ja työharjoittelujärjestelmien kautta vähäisin kustannuksin tai täysin ilmaiseksi ja jotka käyttävät hyväksi nuorten oppimishalua antamatta nuorille tilaisuutta tulla palkatuksi normaaliin työsuhteeseen;

| 26. | korostaa tarvetta edistää nuorten työhön ja koulutukseen liittyvää liikkuvuutta jäsenvaltioissa ja tarvetta lisätä tutkintojen, taitojen ja pätevyyksien tunnustamista ja avoimuutta EU:ssa; pyytää tehostamaan ponnisteluja elinikäistä oppimista koskevan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen kehittämiseksi ja Leonardo da Vinci -toimintaohjelman vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta edistää nuorten työhön ja koulutukseen liittyvää liikkuvuutta jäsenvaltioissa ja tarvetta lisätä tutkintojen, taitojen ja pätevyyksien tunnustamista ja avoimuutta EU:ssa; pyytää tehostamaan ponnisteluja elinikäistä oppimista koskevan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen kehittämiseksi ja Leonardo da Vinci -toimintaohjelman vahvistamiseksi;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan nopeammin omia tutkintoprofiilejaan ja EU:n tutkintoprofiileja, jotta nuorten liikkuvuutta koulutuksessa ja työelämässä voitaisiin lisätä entisestään; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan nopeammin omia tutkintoprofiilejaan ja EU:n tutkintoprofiileja, jotta nuorten liikkuvuutta koulutuksessa ja työelämässä voitaisiin lisätä entisestään;

| 28. | korostaa yksityisen sektorin oppilaitosten asemaa, koska yksityinen sektori on tavallisesti innovatiivisempi kurssien suunnittelussa ja joustavampi niiden tarjoamisessa; |
| --- | --- |

28.

korostaa yksityisen sektorin oppilaitosten asemaa, koska yksityinen sektori on tavallisesti innovatiivisempi kurssien suunnittelussa ja joustavampi niiden tarjoamisessa;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan nuorille oppisopimuskoulutukseen, työharjoitteluun ja työkokemuksen hankkimiseen liittyvissä järjestelmissä täysimääräiset työsuhde- ja sosiaaliturvaoikeudet ja maksamaan tarvittaessa osan heidän sosiaaliturvamaksuistaan; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan nuorille oppisopimuskoulutukseen, työharjoitteluun ja työkokemuksen hankkimiseen liittyvissä järjestelmissä täysimääräiset työsuhde- ja sosiaaliturvaoikeudet ja maksamaan tarvittaessa osan heidän sosiaaliturvamaksuistaan;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan oppisopimuskoulutukseen, työharjoitteluun ja työkokemuksen hankkimiseen liittyvät järjestelmät sosiaaliturvajärjestelmän piiriin; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan oppisopimuskoulutukseen, työharjoitteluun ja työkokemuksen hankkimiseen liittyvät järjestelmät sosiaaliturvajärjestelmän piiriin;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten opinto-ohjausjärjestelmiä, joilla nuoria ja heidän perheitään autetaan valitsemaan opiskeluväyliä, jotka vastaavat nuorten todellisia valmiuksia, kykyjä ja tavoitteita, ja pienentämään tällä tavoin keskeyttämisten tai epäonnistumisten vaaraa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten opinto-ohjausjärjestelmiä, joilla nuoria ja heidän perheitään autetaan valitsemaan opiskeluväyliä, jotka vastaavat nuorten todellisia valmiuksia, kykyjä ja tavoitteita, ja pienentämään tällä tavoin keskeyttämisten tai epäonnistumisten vaaraa;

| 32. | tunnustaa, että kriisiolosuhteissa nuoret hakeutuvat ja heitä tulisi kannustaa hakeutumaan koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien tasaveroisen pääsyn koulutukseen takaamalla vähimmäisoikeuden ilmaiseen hyvin resursoituun koulutukseen esikoulusta yliopisto-opiskeluun asti ja varmistamalla, että nuorille opiskelijoille on tarjolla taloudellista tukea; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan enemmän koulutukseen ja ammattikoulutukseen huolimatta verotulojen rajallisuudesta ja yhteiskunnallisista rajoitteista, hyväksymään eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mahdollisimman nopeasti ja tarvittaessa perustamaan kansallisia ammattitaidon viitekehyksiä; |
| --- | --- |

32.

tunnustaa, että kriisiolosuhteissa nuoret hakeutuvat ja heitä tulisi kannustaa hakeutumaan koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien tasaveroisen pääsyn koulutukseen takaamalla vähimmäisoikeuden ilmaiseen hyvin resursoituun koulutukseen esikoulusta yliopisto-opiskeluun asti ja varmistamalla, että nuorille opiskelijoille on tarjolla taloudellista tukea; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan enemmän koulutukseen ja ammattikoulutukseen huolimatta verotulojen rajallisuudesta ja yhteiskunnallisista rajoitteista, hyväksymään eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mahdollisimman nopeasti ja tarvittaessa perustamaan kansallisia ammattitaidon viitekehyksiä;

| 33. | muistuttaa, että Kööpenhaminan prosessin tavoitteena on kannustaa henkilöitä hyödyntämään (esimerkiksi koulussa, korkeakoulutuksessa, työpaikalla tai yksityisillä kursseilla) tarjolla olevia monipuolisia ammatillisen koulutuksen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että Kööpenhaminan prosessin tavoitteena on kannustaa henkilöitä hyödyntämään (esimerkiksi koulussa, korkeakoulutuksessa, työpaikalla tai yksityisillä kursseilla) tarjolla olevia monipuolisia ammatillisen koulutuksen mahdollisuuksia;

| 34. | pyytää komissiota laajentamaan EU:n koulutusta ja ammattitaidon parantamista tukevia ohjelmia, kuten elinikäisen oppimisen ohjelma, Euroopan sosiaalirahasto, Marie Curie- ja Erasmus Mundus -ohjelmat sekä tiedekasvatusaloite; |
| --- | --- |

34.

pyytää komissiota laajentamaan EU:n koulutusta ja ammattitaidon parantamista tukevia ohjelmia, kuten elinikäisen oppimisen ohjelma, Euroopan sosiaalirahasto, Marie Curie- ja Erasmus Mundus -ohjelmat sekä tiedekasvatusaloite;

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansalliset nuorisotoimintaryhmät takaamaan paremman johdonmukaisuuden opetusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välillä ja edistämään vahvempaa ja yhteistä vastuuta valtion, työnantajien ja yksityishenkilöiden välillä taitoihin investoinnissa; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan, että kaikissa kouluissa on neuvontapalveluja, joilla autetaan siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille ja edistetään yhteistyötä julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansalliset nuorisotoimintaryhmät takaamaan paremman johdonmukaisuuden opetusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välillä ja edistämään vahvempaa ja yhteistä vastuuta valtion, työnantajien ja yksityishenkilöiden välillä taitoihin investoinnissa; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan, että kaikissa kouluissa on neuvontapalveluja, joilla autetaan siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille ja edistetään yhteistyötä julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä;

| 36. | pitää äärimmäisen tärkeänä, että koulutusjärjestelmää sopeutetaan nopeasti muuttuvien työmarkkinoiden ja uusien ammattien tarpeisiin; |
| --- | --- |

36.

pitää äärimmäisen tärkeänä, että koulutusjärjestelmää sopeutetaan nopeasti muuttuvien työmarkkinoiden ja uusien ammattien tarpeisiin;

| 37. | pitää kielten oppimista olennaisen tärkeänä tekijänä, joka helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille ja edistää heidän liikkuvuuttaan ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

37.

pitää kielten oppimista olennaisen tärkeänä tekijänä, joka helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille ja edistää heidän liikkuvuuttaan ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia;

Yksilön ja työmarkkinoiden tarpeisiin sopeutuminen

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan nuorille tietoa kysynnästä työmarkkinoilla, mikä edellyttää, että otetaan käyttöön sopivia arviointijärjestelmiä, joilla seurataan ammattialojen kehitystä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään eri elämänvaiheita korostavia politiikkoja ja strategioita, joissa koulutus ja työllisyys yhdistyvät paremmin, joissa turvalliset siirtymiset on avainasemassa ja joihin liittyy jatkuva työvoiman ammattitaidon parantaminen tarjoamalla opiskelijoille työmarkkinoilla tarvittavia avaintaitoja; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan nuorille tietoa kysynnästä työmarkkinoilla, mikä edellyttää, että otetaan käyttöön sopivia arviointijärjestelmiä, joilla seurataan ammattialojen kehitystä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään eri elämänvaiheita korostavia politiikkoja ja strategioita, joissa koulutus ja työllisyys yhdistyvät paremmin, joissa turvalliset siirtymiset on avainasemassa ja joihin liittyy jatkuva työvoiman ammattitaidon parantaminen tarjoamalla opiskelijoille työmarkkinoilla tarvittavia avaintaitoja;

| 39. | kehottaa komissiota tehostamaan työtään ammattipätevyyksien tunnustamiseksi, mukaan lukien epävirallinen oppiminen ja työkokemus, nuorten liikkuvuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota tehostamaan työtään ammattipätevyyksien tunnustamiseksi, mukaan lukien epävirallinen oppiminen ja työkokemus, nuorten liikkuvuuden tukemiseksi;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankittujen opintosuoritusten tunnustamista, jotta nuoret voivat paremmin osoittaa hankkimansa koulutuksen ja pätevyyden, kun sitä vaaditaan heidän etsiessään työtä työmarkkinoilta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankittujen opintosuoritusten tunnustamista, jotta nuoret voivat paremmin osoittaa hankkimansa koulutuksen ja pätevyyden, kun sitä vaaditaan heidän etsiessään työtä työmarkkinoilta;

| 41. | kehottaa lisäämään ammatillisen koulutuksen tukea ja arvostusta; |
| --- | --- |

41.

kehottaa lisäämään ammatillisen koulutuksen tukea ja arvostusta;

| 42. | kehottaa komissiota yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa tarkistamaan joustoturvastrategiaa siten, että siirtymävaiheen turvallisuus on toimintaohjelmassa etusijalla, nuorten liikkuvuutta tuetaan ja heidän pääsyään työmarkkinoille helpotetaan; korostaa, että joustavuus ilman sosiaaliturvaa ei ole kestävä tapa torjua nuorten työmarkkinoilla kohtaamia ongelmia, vaan päinvastoin mahdollisuus kiertää nuorten työhön ja sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa tarkistamaan joustoturvastrategiaa siten, että siirtymävaiheen turvallisuus on toimintaohjelmassa etusijalla, nuorten liikkuvuutta tuetaan ja heidän pääsyään työmarkkinoille helpotetaan; korostaa, että joustavuus ilman sosiaaliturvaa ei ole kestävä tapa torjua nuorten työmarkkinoilla kohtaamia ongelmia, vaan päinvastoin mahdollisuus kiertää nuorten työhön ja sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia;

| 43. | vetoaa jäsenvaltioihin, jotta nämä sisällyttäisivät joustoturvan kaikki neljä osa-aluetta kansallisiin nuorisotyöllisyysstrategioihinsa seuraavasti:






  a) | joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt, |
| --- | --- | --- |

43.

vetoaa jäsenvaltioihin, jotta nämä sisällyttäisivät joustoturvan kaikki neljä osa-aluetta kansallisiin nuorisotyöllisyysstrategioihinsa seuraavasti:

a)

joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt,

| b) | kokonaisvaltaiset elinikäisen oppimisen, koulutuksen tai harjoittelun ohjelmat, joilla varmistetaan ammattitaidon jatkuva kehittyminen, |
| --- | --- |

b)

kokonaisvaltaiset elinikäisen oppimisen, koulutuksen tai harjoittelun ohjelmat, joilla varmistetaan ammattitaidon jatkuva kehittyminen,

| c) | tehokas aktiivinen työmarkkina- ja tuen ehdollisuutta korostava politiikka, joka keskittyy ammattitaitoon, laadukkaisiin työpaikkoihin ja osallistamiseen, |
| --- | --- |

c)

tehokas aktiivinen työmarkkina- ja tuen ehdollisuutta korostava politiikka, joka keskittyy ammattitaitoon, laadukkaisiin työpaikkoihin ja osallistamiseen,

| d) | tehokkaat työvoiman liikkuvuusjärjestelyt, |
| --- | --- |

d)

tehokkaat työvoiman liikkuvuusjärjestelyt,

| e) | sosiaaliturvajärjestelmät, jotka tarjoavat nuorille siirtymävaiheen turvaa eri työllisyystilanteiden välillä, työttömyyden ja työllisyyden välillä tai koulutuksen ja työllisyyden välillä sen sijaan, että pakottaisivat heitä joustavuuteen, |
| --- | --- |

e)

sosiaaliturvajärjestelmät, jotka tarjoavat nuorille siirtymävaiheen turvaa eri työllisyystilanteiden välillä, työttömyyden ja työllisyyden välillä tai koulutuksen ja työllisyyden välillä sen sijaan, että pakottaisivat heitä joustavuuteen,

| f) | tehokkaat seurantajärjestelmät, joiden avulla taataan työntekijöiden oikeudet; |
| --- | --- |

f)

tehokkaat seurantajärjestelmät, joiden avulla taataan työntekijöiden oikeudet;

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että nuoret pääsisivät laadukkaisiin töihin eivätkä joutuisi ”epävarmuusloukkuun”; pyytää lisäksi jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia yhteistyössä komission kanssa laatimaan ja panemaan täytäntöön nykyisiin kansallisiin lakeihin perustuvia parempia normeja, jotka suojaavat epävarmoissa tai heikkolaatuisissa työpaikoissa työskenteleviä; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että nuoret pääsisivät laadukkaisiin töihin eivätkä joutuisi ”epävarmuusloukkuun”; pyytää lisäksi jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia yhteistyössä komission kanssa laatimaan ja panemaan täytäntöön nykyisiin kansallisiin lakeihin perustuvia parempia normeja, jotka suojaavat epävarmoissa tai heikkolaatuisissa työpaikoissa työskenteleviä;

| 45. | kehottaa komissiota arvioimaan nuorisotyöttömyyden ja sukupolvien välisen tasa-arvoisuuden pitkän aikavälin vaikutuksia; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota arvioimaan nuorisotyöttömyyden ja sukupolvien välisen tasa-arvoisuuden pitkän aikavälin vaikutuksia;

| 46. | korostaa, että kaikissa työpaikoissa tarvitaan vahvaa ja jäsenneltyä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua nuorten työntekijöiden suojelemiseksi hyväksikäytöltä ja usein epävarmalta tilapäiseltä työltä; korostaa, että työmarkkinaosapuolten on käsiteltävä nuorten työntekijöiden erityistarpeita; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että kaikissa työpaikoissa tarvitaan vahvaa ja jäsenneltyä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua nuorten työntekijöiden suojelemiseksi hyväksikäytöltä ja usein epävarmalta tilapäiseltä työltä; korostaa, että työmarkkinaosapuolten on käsiteltävä nuorten työntekijöiden erityistarpeita;

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään enemmän varmistaakseen, että yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi, jolla ikään perustuva syrjintä kielletään työelämässä, on saatettu asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön tehokkaasti; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän sen varmistamiseksi, että sekä työntekijät että työnantajat ovat tietoisia tämän lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään enemmän varmistaakseen, että yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi, jolla ikään perustuva syrjintä kielletään työelämässä, on saatettu asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön tehokkaasti; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän sen varmistamiseksi, että sekä työntekijät että työnantajat ovat tietoisia tämän lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan strategioita, joiden avulla nuorille tiedotetaan ja heitä perehdytetään työntekijöiden oikeuksiin ja vaihtoehtoisiin tapoihin päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan strategioita, joiden avulla nuorille tiedotetaan ja heitä perehdytetään työntekijöiden oikeuksiin ja vaihtoehtoisiin tapoihin päästä työmarkkinoille;

| 49. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään työelämän ja koulutuksen lähentymistä, jotta voidaan luoda erilaisia koulutusohjelmia, kuten sellaisia kaksitahoisia koulutusohjelmia, joissa yhdistyvät teoreettinen tietämys ja käytännön kokemus, jotta nuoret voivat hankkia tarvitsemaansa yleistä ja erityistä osaamista; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita panostamaan ammatillista koulutusta, teknisiä opintoja ja yrittäjyyttä koskevan tiedotuskampanjan järjestämiseen, jotta näitä ei pidettäisi enää huonompina valintoina vaan tilaisuutena elvyttää EU:n taloutta ja saada tekniselle alalle lisää sinne kaivattuja työntekijöitä, joiden kysyntä kasvaa tuntuvasti; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään työelämän ja koulutuksen lähentymistä, jotta voidaan luoda erilaisia koulutusohjelmia, kuten sellaisia kaksitahoisia koulutusohjelmia, joissa yhdistyvät teoreettinen tietämys ja käytännön kokemus, jotta nuoret voivat hankkia tarvitsemaansa yleistä ja erityistä osaamista; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita panostamaan ammatillista koulutusta, teknisiä opintoja ja yrittäjyyttä koskevan tiedotuskampanjan järjestämiseen, jotta näitä ei pidettäisi enää huonompina valintoina vaan tilaisuutena elvyttää EU:n taloutta ja saada tekniselle alalle lisää sinne kaivattuja työntekijöitä, joiden kysyntä kasvaa tuntuvasti;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia panostamaan vahvemmin sellaisten ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla helpotetaan nuorten työmarkkinoille pääsyä aktiivisen työllisyyspolitiikan avulla, etenkin korkean nuorisotyöttömyyden alueilla ja aloilla; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia panostamaan vahvemmin sellaisten ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla helpotetaan nuorten työmarkkinoille pääsyä aktiivisen työllisyyspolitiikan avulla, etenkin korkean nuorisotyöttömyyden alueilla ja aloilla;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita lieventämään nuorisotyöttömyyden vaikutuksia näiden sukupolvien eläkeoikeuksiin ja kannustamaan nuoria pitkään kouluttautumiseen ottamalla opiskeluajat täysimääräisesti huomioon eläkeoikeuksien määrittämisessä; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita lieventämään nuorisotyöttömyyden vaikutuksia näiden sukupolvien eläkeoikeuksiin ja kannustamaan nuoria pitkään kouluttautumiseen ottamalla opiskeluajat täysimääräisesti huomioon eläkeoikeuksien määrittämisessä;

| 52. | kehottaa työmarkkinaosapuolia tehostamaan toimia, joilla tiedotetaan nuorille heidän oikeudestaan osallistua sosiaaliseen vuoropuheluun, ja vauhdittamaan tämän merkittävän työvoiman osan osallistumista sitä edustavien elinten toimintaan; |
| --- | --- |

52.

kehottaa työmarkkinaosapuolia tehostamaan toimia, joilla tiedotetaan nuorille heidän oikeudestaan osallistua sosiaaliseen vuoropuheluun, ja vauhdittamaan tämän merkittävän työvoiman osan osallistumista sitä edustavien elinten toimintaan;

Haitat ja syrjintä

| 53. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että nuorisoon kohdistuvaa kansallista lainsäädäntöä ja erityisesti yhdenvertaista kohtelua työssä koskevaan direktiiviin (2000/78/EY) perustuvaa kansallista lainsäädäntöä ei käytetä nuorten syrjimiseksi sosiaalietuuksien saamisessa; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän sen varmistamiseksi, että sekä työntekijät että työnantajat ovat tietoisia tämän lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; |
| --- | --- |

53.

vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että nuorisoon kohdistuvaa kansallista lainsäädäntöä ja erityisesti yhdenvertaista kohtelua työssä koskevaan direktiiviin (2000/78/EY) perustuvaa kansallista lainsäädäntöä ei käytetä nuorten syrjimiseksi sosiaalietuuksien saamisessa; katsoo, että on tehtävä paljon enemmän sen varmistamiseksi, että sekä työntekijät että työnantajat ovat tietoisia tämän lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan;

| 54. | pyytää jäsenvaltioilta riittäviä aloitteita, joilla taataan, että maahanmuuttajanuoret oppivat uuden kotimaansa kielen, että heidän alkuperämaassaan hankkimansa pätevyydet tunnustetaan ja että he saavat avaintaitoja koskevaa opetusta voidakseen kotiutua yhteiskuntaan ja osallistua työmarkkinoille; |
| --- | --- |

54.

pyytää jäsenvaltioilta riittäviä aloitteita, joilla taataan, että maahanmuuttajanuoret oppivat uuden kotimaansa kielen, että heidän alkuperämaassaan hankkimansa pätevyydet tunnustetaan ja että he saavat avaintaitoja koskevaa opetusta voidakseen kotiutua yhteiskuntaan ja osallistua työmarkkinoille;

| 55. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille vanhemmille kohtuullisin kustannuksin asianmukaisia ja parempia lasten päivähoitomahdollisuuksia, esimerkiksi kokopäiväkouluja, ja helpottamaan näin heidän ja erityisesti äitien osallistumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille vanhemmille kohtuullisin kustannuksin asianmukaisia ja parempia lasten päivähoitomahdollisuuksia, esimerkiksi kokopäiväkouluja, ja helpottamaan näin heidän ja erityisesti äitien osallistumista työmarkkinoille;

| 56. | pyytää, että nuorille vanhemmille annettaisiin jäsenvaltioissa riittävää tukea päivähoito- tai päiväkotipalvelujen muodossa, jotta heitä ei estettäisi osallistumasta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

56.

pyytää, että nuorille vanhemmille annettaisiin jäsenvaltioissa riittävää tukea päivähoito- tai päiväkotipalvelujen muodossa, jotta heitä ei estettäisi osallistumasta työmarkkinoille;

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään lyhyen aikavälin toimiin, joissa keskitytään työttömiin nuoriin miehiin aloilla, joihin kriisi on vaikuttanut, unohtamatta pitkän aikavälin ongelmia, joita nuorilla naisilla on työmarkkinoille pääsyssä; |
| --- | --- |

57.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään lyhyen aikavälin toimiin, joissa keskitytään työttömiin nuoriin miehiin aloilla, joihin kriisi on vaikuttanut, unohtamatta pitkän aikavälin ongelmia, joita nuorilla naisilla on työmarkkinoille pääsyssä;

| 58. | vaatii jäsenvaltioita hyödyntämään positiivista syrjintää nuorten hyväksi niillä työmarkkina-aloilla, joilla nuoret ovat aliedustettuina, jotta aiemman ikäsyrjinnän vaikutuksia voitaisiin korjata ja päästäisiin todelliseen monimuotoiseen työvoimaan, ja vaatii tekemään tarvittaessa vammaisia nuoria koskevia kohtuullisia mukautuksia; viittaa hyviin kokemuksiin positiivisen syrjinnän käytöstä syrjinnän torjunnassa; |
| --- | --- |

58.

vaatii jäsenvaltioita hyödyntämään positiivista syrjintää nuorten hyväksi niillä työmarkkina-aloilla, joilla nuoret ovat aliedustettuina, jotta aiemman ikäsyrjinnän vaikutuksia voitaisiin korjata ja päästäisiin todelliseen monimuotoiseen työvoimaan, ja vaatii tekemään tarvittaessa vammaisia nuoria koskevia kohtuullisia mukautuksia; viittaa hyviin kokemuksiin positiivisen syrjinnän käytöstä syrjinnän torjunnassa;

| 59. | korostaa tarvetta laatia vammaisille erityisohjelmia, joiden tavoitteena on lisätä heidän mahdollisuuksiaan päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

59.

korostaa tarvetta laatia vammaisille erityisohjelmia, joiden tavoitteena on lisätä heidän mahdollisuuksiaan päästä työmarkkinoille;

| 60. | korostaa, että on tärkeää tukea niiden nuorten harjoittelujaksoja ja liikkuvuutta, jotka osallistuvat taidekasvatuksen alan, kuten elokuvan, musiikin, tanssin, teatterin tai sirkuksen alan koulutukseen tai toimiin; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että on tärkeää tukea niiden nuorten harjoittelujaksoja ja liikkuvuutta, jotka osallistuvat taidekasvatuksen alan, kuten elokuvan, musiikin, tanssin, teatterin tai sirkuksen alan koulutukseen tai toimiin;

| 61. | katsoo, että olisi lisättävä tukea eri aloilla, kuten sosiaali-, kulttuuri- ja urheilualalla toteutettaville vapaaehtoisohjelmille; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että olisi lisättävä tukea eri aloilla, kuten sosiaali-, kulttuuri- ja urheilualalla toteutettaville vapaaehtoisohjelmille;

| 62. | kehottaa kaikkia aloja perustamaan sukupolvien välisiä kumppanuuksia yrityksiin ja organisaatioihin ja tällä tavoin luomaan vireää tietojen ja kokemusten vaihtoa sekä kokoamaan eri sukupolvien kokemukset yhteen tuottavalla tavalla; |
| --- | --- |

62.

kehottaa kaikkia aloja perustamaan sukupolvien välisiä kumppanuuksia yrityksiin ja organisaatioihin ja tällä tavoin luomaan vireää tietojen ja kokemusten vaihtoa sekä kokoamaan eri sukupolvien kokemukset yhteen tuottavalla tavalla;

| 63. | toteaa, että nuorten on tärkeää saavuttaa taloudellinen itsenäisyys, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla nuorilla on yksilöllinen oikeus kunnollisiin tuloihin, jotka turvaavat heille mahdollisuudet olla taloudellisesti riippumattomia; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että nuorten on tärkeää saavuttaa taloudellinen itsenäisyys, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla nuorilla on yksilöllinen oikeus kunnollisiin tuloihin, jotka turvaavat heille mahdollisuudet olla taloudellisesti riippumattomia;

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nuoret voisivat halutessaan saada tehokasta tukea erityisesti ammatinvalinnassa, oikeuksiensa tuntemisessa ja vähimmäistulonsa hallinnassa; |
| --- | --- |

64.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nuoret voisivat halutessaan saada tehokasta tukea erityisesti ammatinvalinnassa, oikeuksiensa tuntemisessa ja vähimmäistulonsa hallinnassa;

EU:n tason strategiat ja hallintovälineet

| 65. | ehdottaa, että neuvosto ja komissio loisivat eurooppalaisen nuorisotakuun sen varmistamiseksi, että kaikille nuorille EU:ssa tarjottaisiin työtä, oppisopimuskoulutusta, lisäkoulutusta tai työn ja koulutuksen yhdistelmää neljän kuukauden enimmäistyöttömyysjakson jälkeen; |
| --- | --- |

65.

ehdottaa, että neuvosto ja komissio loisivat eurooppalaisen nuorisotakuun sen varmistamiseksi, että kaikille nuorille EU:ssa tarjottaisiin työtä, oppisopimuskoulutusta, lisäkoulutusta tai työn ja koulutuksen yhdistelmää neljän kuukauden enimmäistyöttömyysjakson jälkeen;

| 66. | suhtautuu myönteisesti edistymiseen pyrkimyksissä määritellä Eurooppa 2020 -strategia, mutta pitää valitettavana sitä, ettei Lissabonin strategiaa eikä varsinkaan eurooppalaista nuorisosopimusta ja siihen sisältyviä nuoriin liittyviä vertailuperusteita ole arvioitu julkisesti ja avoimesti, ja pahoittelee, että työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskuntaa ja nuorisojärjestöjä ei kuultu riittävästi Eurooppa 2020 -strategiaa laadittaessa; |
| --- | --- |

66.

suhtautuu myönteisesti edistymiseen pyrkimyksissä määritellä Eurooppa 2020 -strategia, mutta pitää valitettavana sitä, ettei Lissabonin strategiaa eikä varsinkaan eurooppalaista nuorisosopimusta ja siihen sisältyviä nuoriin liittyviä vertailuperusteita ole arvioitu julkisesti ja avoimesti, ja pahoittelee, että työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskuntaa ja nuorisojärjestöjä ei kuultu riittävästi Eurooppa 2020 -strategiaa laadittaessa;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja arvioimaan uusia sitovia nuorisoa koskevia vertailuperusteita; kehottaa komissiota arvioimaan nykyisiä nuorisoa koskevia vertailuperusteita ja nuorisotakuuta vuosittain tulosten ja edistyksen esittelemiseksi sellaisten tilastotietojen pohjalta, jotka on eritelty ja jaoteltu paremmin ennen kaikkea sukupuolen ja ikäryhmän mukaan; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja arvioimaan uusia sitovia nuorisoa koskevia vertailuperusteita; kehottaa komissiota arvioimaan nykyisiä nuorisoa koskevia vertailuperusteita ja nuorisotakuuta vuosittain tulosten ja edistyksen esittelemiseksi sellaisten tilastotietojen pohjalta, jotka on eritelty ja jaoteltu paremmin ennen kaikkea sukupuolen ja ikäryhmän mukaan;

| 68. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan ja toteuttamaan uusia parempia hallinto- ja tietovälineitä nuorisotyöllisyyteen kohdistuvaan työhön; |
| --- | --- |

68.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan ja toteuttamaan uusia parempia hallinto- ja tietovälineitä nuorisotyöllisyyteen kohdistuvaan työhön;

| 69. | ehdottaa perustettavaksi EU:n pysyvää nuorisotyöryhmää, jossa nuorisojärjestöt, jäsenvaltiot, komissio, Euroopan parlamentti ja työmarkkinaosapuolet seuraisivat nuorisotyöllisyyden kehitystä, loisivat toimialojen rajat ylittäviä toimintatapoja, jakaisivat esimerkkejä parhaista käytännöistä ja tekisivät aloitteita uudesta toiminnasta; |
| --- | --- |

69.

ehdottaa perustettavaksi EU:n pysyvää nuorisotyöryhmää, jossa nuorisojärjestöt, jäsenvaltiot, komissio, Euroopan parlamentti ja työmarkkinaosapuolet seuraisivat nuorisotyöllisyyden kehitystä, loisivat toimialojen rajat ylittäviä toimintatapoja, jakaisivat esimerkkejä parhaista käytännöistä ja tekisivät aloitteita uudesta toiminnasta;

| 70. | pitää tärkeänä, että nuoret otetaan mukaan koulutuspolitiikan suunnitteluun, jotta heidän tarpeensa voidaan ottaa paremmin huomioon; suosittaa, että komissio kuulee kansallisten nuorisoneuvostojen edustajia nuorten prioriteettien selvittämiseksi; |
| --- | --- |

70.

pitää tärkeänä, että nuoret otetaan mukaan koulutuspolitiikan suunnitteluun, jotta heidän tarpeensa voidaan ottaa paremmin huomioon; suosittaa, että komissio kuulee kansallisten nuorisoneuvostojen edustajia nuorten prioriteettien selvittämiseksi;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan toiminnan vaikutuksia nuorisoon, ottamaan nuoret mukaan kaikkiin prosesseihin ja perustamaan nuorisoneuvostoja seuraamaan nuorisoon liittyvää toimintaa; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan toiminnan vaikutuksia nuorisoon, ottamaan nuoret mukaan kaikkiin prosesseihin ja perustamaan nuorisoneuvostoja seuraamaan nuorisoon liittyvää toimintaa;

| 72. | kehottaa Euroopan unionin toimielimiä antamaan hyvän esimerkin poistamalla Internet-sivuiltaan ilmoitukset palkattomasta harjoittelusta ja maksamaan






  — | vähimmäiskorvausta, joka perustuu sen paikan elinkustannusten tasoon, jossa harjoittelu suoritetaan, |
| --- | --- | --- |

72.

kehottaa Euroopan unionin toimielimiä antamaan hyvän esimerkin poistamalla Internet-sivuiltaan ilmoitukset palkattomasta harjoittelusta ja maksamaan

—

vähimmäiskorvausta, joka perustuu sen paikan elinkustannusten tasoon, jossa harjoittelu suoritetaan,

| — | sosiaaliturvaetuuksia kaikille harjoittelijoilleen; |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvaetuuksia kaikille harjoittelijoilleen;

*

* *

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

73.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 23.

(3)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0187.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/39

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Epätyypilliset työsuhteet, turvattu työura, joustoturva ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uudet muodot

P7_TA(2010)0263

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (2009/2220(INI))

2011/C 351 E/06

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” (KOM(2009)0257),

ottaa huomioon perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 30 artiklan suojasta perusteettoman irtisanomisen yhteydessä, 31 artiklan oikeudenmukaisista ja kohtuullisista työoloista ja työehdoista ja 33 artiklan perhe- ja työelämästä,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelma” (KOM(2008)0800) ja siitä 11. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1),

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Tehokkaammin pimeää työtä vastaan” (2),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Elvytys Euroopassa” (KOM(2009)0114),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Muutoskumppanuus laajentuneessa Euroopassa – Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vaikutusten lisääminen” (KOM(2004)0557),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet: Uusia ja parempia työpaikkoja jouston ja turvan avulla” (KOM(2007)0359) ja siitä 29. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman (3),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle” (KOM(2006)0708) ja siitä 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman (4),

ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuosiksi 2008–2010 15. heinäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/618/EY,

ottaa huomioon komission suosituksen työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (KOM(2008)0639) sekä aiheesta 8. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (5),

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät joustoturvasta kriisiaikoina,

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2008 annetun joustoturvavaltuuskunnan raportin ”Joustoturvan yhteisten periaatteiden toteuttaminen Lissabonin strategian jaksolla 2008–2010”,

ottaa huomioon 5.–6. joulukuuta 2007 kokoontuneen työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon Euroopan työmarkkinaosapuolten suositukset, jotka esitetään 18. lokakuuta 2007 annetussa raportissa ”Euroopan työmarkkinoiden tärkeimmät haasteet: Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi”,

ottaa huomioon työ- ja sosiaaliministerien epävirallisessa kokouksessaan Berliinissä 18.–20. tammikuuta 2007 antamat päätelmät ”hyvästä työstä”,

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0193/2010),

| A. | toteaa, että epätyypilliset työsuhteet ovat yleistyneet merkittävästi vuodesta 1990 ja että nykyisen talouskriisin vuoksi menetetyt työpaikat ovat pääosin kuuluneet epätyypillisiin työsuhteisiin; ottaa huomioon, että niin sanotuilla epätyypillisillä työsuhteilla tarkoitetaan (uusia) sopimusmuotoja, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista tunnusmerkeistä: osa-aikatyö, tilapäinen työ, määräaikainen työ, kotona työskentely sekä etätyö, osa-aikatyö, jossa enintään 20 työtuntia viikossa, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että epätyypilliset työsuhteet ovat yleistyneet merkittävästi vuodesta 1990 ja että nykyisen talouskriisin vuoksi menetetyt työpaikat ovat pääosin kuuluneet epätyypillisiin työsuhteisiin; ottaa huomioon, että niin sanotuilla epätyypillisillä työsuhteilla tarkoitetaan (uusia) sopimusmuotoja, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista tunnusmerkeistä: osa-aikatyö, tilapäinen työ, määräaikainen työ, kotona työskentely sekä etätyö, osa-aikatyö, jossa enintään 20 työtuntia viikossa,

| B. | toteaa, että joustavan työsuhteen tarvetta on korostettu useaan otteeseen, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että joustavan työsuhteen tarvetta on korostettu useaan otteeseen,

| C. | toteaa, että maailmanlaajuistuminen ja teknologian nopea kehitys ovat johtamassa talouden kauaskantoiseen rakenneuudistukseen, mikä tuo muutoksia työsuhteisiin ja työtehtävien sisältöön, yhä uusien yhden hengen itsenäisten yritysten perustamisia kaikilla aloilla ja ikäryhmissä, minkä vuoksi työsuhde on määriteltävä uudelleen vääristymien (kuten näennäistä itsenäistä ammatinharjoitusta koskevan ilmiön) välttämiseksi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että maailmanlaajuistuminen ja teknologian nopea kehitys ovat johtamassa talouden kauaskantoiseen rakenneuudistukseen, mikä tuo muutoksia työsuhteisiin ja työtehtävien sisältöön, yhä uusien yhden hengen itsenäisten yritysten perustamisia kaikilla aloilla ja ikäryhmissä, minkä vuoksi työsuhde on määriteltävä uudelleen vääristymien (kuten näennäistä itsenäistä ammatinharjoitusta koskevan ilmiön) välttämiseksi,

| D. | huomauttaa, että rahoitus- ja talouskriisi, joka on johtanut vakavaan työllisyyskriisiin ja lukuisien työpaikkojen menetykseen, on lisännyt työmarkkinoiden epävakautta sekä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä erityisesti valmiiksi haavoittuvassa asemassa ja heikommassa asemassa olevien työntekijöiden osalta, |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että rahoitus- ja talouskriisi, joka on johtanut vakavaan työllisyyskriisiin ja lukuisien työpaikkojen menetykseen, on lisännyt työmarkkinoiden epävakautta sekä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä erityisesti valmiiksi haavoittuvassa asemassa ja heikommassa asemassa olevien työntekijöiden osalta,

| E. | toteaa, että työssäkäyvien ihmisten köyhyys on lisääntynyt, ja heitä on jo 8 prosenttia Euroopan työvoimasta, ja matalapalkkaisten osuus on tällä hetkellä noin 17 prosenttia, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että työssäkäyvien ihmisten köyhyys on lisääntynyt, ja heitä on jo 8 prosenttia Euroopan työvoimasta, ja matalapalkkaisten osuus on tällä hetkellä noin 17 prosenttia,

| F. | katsoo, että olisi kehitettävä merkittävä ja täydentävä EU:n strategia, jossa keskitytään tehokkaaseen hallinnointiin ja toisiaan tukevien talous-, ympäristö-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen sekä yrittäjyyden yhdistelmään, ja tämän olisi noudatettava Euroopan työllisyysstrategiaa, jonka tavoitteena on saada jäsenvaltiot pyrkimään kohti yhteisiä tavoitteita, jotka keskittyvät neljään periaatteeseen eli työllistyvyyteen, yrittäjyyteen, sopeutumiskykyyn sekä yhtäläisiin mahdollisuuksiin, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että olisi kehitettävä merkittävä ja täydentävä EU:n strategia, jossa keskitytään tehokkaaseen hallinnointiin ja toisiaan tukevien talous-, ympäristö-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen sekä yrittäjyyden yhdistelmään, ja tämän olisi noudatettava Euroopan työllisyysstrategiaa, jonka tavoitteena on saada jäsenvaltiot pyrkimään kohti yhteisiä tavoitteita, jotka keskittyvät neljään periaatteeseen eli työllistyvyyteen, yrittäjyyteen, sopeutumiskykyyn sekä yhtäläisiin mahdollisuuksiin,

| G. | toteaa, että koko EU:n työttömyysaste on noussut 10 prosenttiin (2009) ja että huippulukema saavutetaan todennäköisesti vasta vuoden 2011 alkupuoliskolla, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että koko EU:n työttömyysaste on noussut 10 prosenttiin (2009) ja että huippulukema saavutetaan todennäköisesti vasta vuoden 2011 alkupuoliskolla,

| H. | huomauttaa, että työllisyyden muutosten erittely koulutusasteen mukaan osoittaa matalan taitotason työntekijöiden työvoimaosuuden laskeneen viime vuosina, |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että työllisyyden muutosten erittely koulutusasteen mukaan osoittaa matalan taitotason työntekijöiden työvoimaosuuden laskeneen viime vuosina,

| I. | toteaa, että vuosittain keskimäärin 20–25 prosenttia kaikista työntekijöistä Euroopassa vaihtaa työpaikkaa, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vuosittain keskimäärin 20–25 prosenttia kaikista työntekijöistä Euroopassa vaihtaa työpaikkaa,

| J. | ottaa huomioon, että työttömistä suuri osa työllistyy, sillä kolmasosa työttömistä ja 10 prosenttia työvoimaan kuulumattomista löysi työpaikan vuoden kuluessa, mutta tästä huolimatta merkittävä määrä työntekijöitä, erityisesti epätyypillisessä työsuhteessa olevia, menettää samanaikaisesti työpaikkansa löytämättä uutta, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että työttömistä suuri osa työllistyy, sillä kolmasosa työttömistä ja 10 prosenttia työvoimaan kuulumattomista löysi työpaikan vuoden kuluessa, mutta tästä huolimatta merkittävä määrä työntekijöitä, erityisesti epätyypillisessä työsuhteessa olevia, menettää samanaikaisesti työpaikkansa löytämättä uutta,

| K. | toteaa, että koko EU:ssa 45 prosenttia kaikista työttömyysjaksoista kestää yli vuoden, kun Yhdysvalloissa vastaava luku on noin 10 prosenttia, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että koko EU:ssa 45 prosenttia kaikista työttömyysjaksoista kestää yli vuoden, kun Yhdysvalloissa vastaava luku on noin 10 prosenttia,

| L. | ottaa huomioon, että työntekijöiden vaihtuvuus on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa (viiden prosenttiyksikön ero) ja nuorten työntekijöiden (alle 24-vuotiaiden) keskuudessa ja että se vähenee koulutusasteen noustessa, mikä osoittaa, että työpaikan vaihtuminen on useimmiten pakko eikä valinta ja liittyy lyhytkestoisiin ja epävarmoihin sopimuksiin ja että usein nuoret eivät löydä koulutustaan vastaavaa työpaikkaa, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työntekijöiden vaihtuvuus on yleisempää naisten kuin miesten keskuudessa (viiden prosenttiyksikön ero) ja nuorten työntekijöiden (alle 24-vuotiaiden) keskuudessa ja että se vähenee koulutusasteen noustessa, mikä osoittaa, että työpaikan vaihtuminen on useimmiten pakko eikä valinta ja liittyy lyhytkestoisiin ja epävarmoihin sopimuksiin ja että usein nuoret eivät löydä koulutustaan vastaavaa työpaikkaa,

| M. | toteaa, että arvioiden mukaan yhdellä kuudesta työntekijästä on hoitovelvollisuuksia vanhoja tai apua tarvitsevia sukulaisia tai ystäviä kohtaan, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että arvioiden mukaan yhdellä kuudesta työntekijästä on hoitovelvollisuuksia vanhoja tai apua tarvitsevia sukulaisia tai ystäviä kohtaan,

| N. | huomauttaa, että pimeä työ on yleistynyt joissakin jäsenvaltioissa, mikä saattaa johtaa vakaviin taloudellisiin – erityisesti verotuksellisiin – sosiaalisiin ja poliittisiin ongelmiin, |
| --- | --- |

N.

huomauttaa, että pimeä työ on yleistynyt joissakin jäsenvaltioissa, mikä saattaa johtaa vakaviin taloudellisiin – erityisesti verotuksellisiin – sosiaalisiin ja poliittisiin ongelmiin,

| O. | toteaa, että joustoturvan arviointi on monimutkaista ja että sitä on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti erityisesti niiden muutosten valossa, joita nykyinen kriisi voi aiheuttaa yritysten toimintatapoihin kannustamalla niitä tosiasiallisesti solmimaan yhä huonommin suojattuja ja erittäin epävarmoja työsuhteita, |
| --- | --- |

O.

toteaa, että joustoturvan arviointi on monimutkaista ja että sitä on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti erityisesti niiden muutosten valossa, joita nykyinen kriisi voi aiheuttaa yritysten toimintatapoihin kannustamalla niitä tosiasiallisesti solmimaan yhä huonommin suojattuja ja erittäin epävarmoja työsuhteita,

| P. | toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia on edistettävä aktiivisesti työllisyyspolitiikan yhteydessä ja että on edistettävä työelämän, koulutuksen ja perhe-elämän yhteensovittamisen sekä syrjimättömyyden periaatteita, |
| --- | --- |

P.

toteaa, että naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia on edistettävä aktiivisesti työllisyyspolitiikan yhteydessä ja että on edistettävä työelämän, koulutuksen ja perhe-elämän yhteensovittamisen sekä syrjimättömyyden periaatteita,

| Q. | huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kehittynyt eri tavoin eri puolilla Eurooppaa, mutta lisääntyneet talous- ja rahoitusvaikeudet ovat yleisesti tehostaneet kolmikantavuoropuhelua, |
| --- | --- |

Q.

huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kehittynyt eri tavoin eri puolilla Eurooppaa, mutta lisääntyneet talous- ja rahoitusvaikeudet ovat yleisesti tehostaneet kolmikantavuoropuhelua,

| R. | panee merkille, että työehtosopimusneuvottelut ovat yleisin tapa määrittää palkkoja Euroopassa, sillä kahteen kolmesta työntekijästä sovelletaan työehtosopimusta joko yrityksen tai sitä korkeammalla tasolla, |
| --- | --- |

R.

panee merkille, että työehtosopimusneuvottelut ovat yleisin tapa määrittää palkkoja Euroopassa, sillä kahteen kolmesta työntekijästä sovelletaan työehtosopimusta joko yrityksen tai sitä korkeammalla tasolla,

| S. | toteaa, että EU:n työ- ja sosiaaliministerien epävirallisessa kokouksessaan Berliinissä 19. tammikuuta 2007 antamien päätelmien mukaan ”Euroopassa tarvitaan enemmän ja yhteisiä pyrkimyksiä hyvän työn edistämiseksi; hyvä työ merkitsee työntekijöiden oikeuksia ja osallistumista, oikeudenmukaista palkkausta, työturvallisuuden ja työterveyden suojelua sekä työn perheystävällistä järjestämistä; hyvät ja oikeudenmukaiset työolosuhteet sekä riittävä sosiaaliturva ovat välttämättömiä Euroopan unionin kansalaisten hyväksynnän kannalta”, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että EU:n työ- ja sosiaaliministerien epävirallisessa kokouksessaan Berliinissä 19. tammikuuta 2007 antamien päätelmien mukaan ”Euroopassa tarvitaan enemmän ja yhteisiä pyrkimyksiä hyvän työn edistämiseksi; hyvä työ merkitsee työntekijöiden oikeuksia ja osallistumista, oikeudenmukaista palkkausta, työturvallisuuden ja työterveyden suojelua sekä työn perheystävällistä järjestämistä; hyvät ja oikeudenmukaiset työolosuhteet sekä riittävä sosiaaliturva ovat välttämättömiä Euroopan unionin kansalaisten hyväksynnän kannalta”,

| T. | katsoo, että hyvän työn käsitteen on toimittava perustavaa laatua olevana ohjeena Euroopan työllisyysstrategian seuraavassa vaiheessa, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että hyvän työn käsitteen on toimittava perustavaa laatua olevana ohjeena Euroopan työllisyysstrategian seuraavassa vaiheessa,

A.
     
  Epätyypilliset työsuhteet

| 1. | pyytää kevään 2010 Eurooppa-neuvostolta selkeitä ohjeita ja konkreettisia toimia ihmisarvoisten ja laadukkaiden työpaikkojen turvaamiseksi sekä kestävien työmahdollisuuksien luomiseksi kunnianhimoisen EU 2020 -strategian yhteydessä niin, että otetaan huomioon kriisin vaikutus talouteen, yhteiskuntaan ja työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

1.

pyytää kevään 2010 Eurooppa-neuvostolta selkeitä ohjeita ja konkreettisia toimia ihmisarvoisten ja laadukkaiden työpaikkojen turvaamiseksi sekä kestävien työmahdollisuuksien luomiseksi kunnianhimoisen EU 2020 -strategian yhteydessä niin, että otetaan huomioon kriisin vaikutus talouteen, yhteiskuntaan ja työmarkkinoihin;

| 2. | kehottaa komissiota arvioimaan joustoturvavaltuuskunnan toimia; kehottaa jäsenvaltioita panemaan joustoturvaperiaatteet täytäntöön tasapainoisemmin ja oikeudenmukaisemmin ja huomauttaa, että vastavuoroinen oppiminen ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä avoin koordinointimenetelmä ovat olennaisia välineitä jäsenvaltioiden erilaisten periaatelinjausten koordinoinnissa; huomauttaa kuitenkin, että avointa koordinointimenetelmää voitaisiin parantaa ja sen hallinnointia on lujitettava tehokkuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota arvioimaan joustoturvavaltuuskunnan toimia; kehottaa jäsenvaltioita panemaan joustoturvaperiaatteet täytäntöön tasapainoisemmin ja oikeudenmukaisemmin ja huomauttaa, että vastavuoroinen oppiminen ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä avoin koordinointimenetelmä ovat olennaisia välineitä jäsenvaltioiden erilaisten periaatelinjausten koordinoinnissa; huomauttaa kuitenkin, että avointa koordinointimenetelmää voitaisiin parantaa ja sen hallinnointia on lujitettava tehokkuuden lisäämiseksi;

| 3. | panee merkille, että työmarkkinoilla on monenlaisia työhön liittyviä perinteitä, sopimusmuotoja ja liiketoimintamalleja, ja korostaa, että tässä monimuotoisessa ympäristössä on asetettava etusijalle eurooppalaisten mallien ja työntekijöiden vakiintuneiden oikeuksien suojelu; suosittaa omaksumaan uusien työllisyysstrategioiden laadinnassa sellaisen alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan, joka auttaa edistämään kaikilla tasoilla työskentelevien poliittisten elinten ja sosiaaliviranomaisten vuoropuhelua ja osallistumista näihin toimiin; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että työmarkkinoilla on monenlaisia työhön liittyviä perinteitä, sopimusmuotoja ja liiketoimintamalleja, ja korostaa, että tässä monimuotoisessa ympäristössä on asetettava etusijalle eurooppalaisten mallien ja työntekijöiden vakiintuneiden oikeuksien suojelu; suosittaa omaksumaan uusien työllisyysstrategioiden laadinnassa sellaisen alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan, joka auttaa edistämään kaikilla tasoilla työskentelevien poliittisten elinten ja sosiaaliviranomaisten vuoropuhelua ja osallistumista näihin toimiin;

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan itsenäisten freelance-työntekijöiden erityisaseman ja tukemaan näitä hyvin tärkeänä voimana talouden elpymisessä, sillä freelance-työ on tapa päästä työmarkkinoille tai vaihtoehto niille; panee merkille, että itsenäisen työskentelyn suosio kasvaa erityisesti nuorten työntekijöiden ja naisten keskuudessa sekä siirtymänä työstä eläkkeelle; katsoo, että itsenäisiä freelancereita olisi kohdeltava ainutlaatuisena mikroyritysten alaryhmänä, ja kehottaa toteuttamaan toimia sääntelystä aiheutuvan taakan minimoimiseksi ja kannustamaan ja tukemaan itsenäisiä freelancereita käynnistämään/kasvattamaan itsenäisiä freelance-yrityksiä sekä edistämään tämän ryhmän elinikäistä oppimista; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan itsenäisten freelance-työntekijöiden erityisaseman ja tukemaan näitä hyvin tärkeänä voimana talouden elpymisessä, sillä freelance-työ on tapa päästä työmarkkinoille tai vaihtoehto niille; panee merkille, että itsenäisen työskentelyn suosio kasvaa erityisesti nuorten työntekijöiden ja naisten keskuudessa sekä siirtymänä työstä eläkkeelle; katsoo, että itsenäisiä freelancereita olisi kohdeltava ainutlaatuisena mikroyritysten alaryhmänä, ja kehottaa toteuttamaan toimia sääntelystä aiheutuvan taakan minimoimiseksi ja kannustamaan ja tukemaan itsenäisiä freelancereita käynnistämään/kasvattamaan itsenäisiä freelance-yrityksiä sekä edistämään tämän ryhmän elinikäistä oppimista;

| 5. | korostaa itsenäisen ammatinharjoittamisen merkitystä erityisesti mikro- ja pienyrityksille ja korostaa omanlaisensa vapaan ammatinharjoittamisen rakenteiden merkitystä; korostaa, että termillä vapaan ammatin harjoittaja tarkoitetaan yksinomaan kuulumista tiettyä pätevöitymistä edellyttävään ammattiin, jota samalla voidaan harjoittaa itsenäisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa itsenäisen ammatinharjoittamisen merkitystä erityisesti mikro- ja pienyrityksille ja korostaa omanlaisensa vapaan ammatinharjoittamisen rakenteiden merkitystä; korostaa, että termillä vapaan ammatin harjoittaja tarkoitetaan yksinomaan kuulumista tiettyä pätevöitymistä edellyttävään ammattiin, jota samalla voidaan harjoittaa itsenäisesti;

| 6. | katsoo, että kaikkien työntekijöiden tietyt keskeiset oikeudet on taattava riippumatta työntekijän asemasta; suosittelee, että työlainsäädännön uudistuksessa – siltä osin kuin se on tarpeen – keskitytään laajentamaan kiireesti epätyypillisissä työsuhteissa olevien suojelua, ryhmittelemään epätyypilliset sopimukset yksinkertaistamisen vuoksi, saamaan aikaan pysyviä tavanomaisia työsuhteita, selkiyttämään palkansaajien tilannetta sekä toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia epätyypillisissä työsuhteissa olevien terveyden ja turvallisuuden osalta, ryhtymään toimiin pimeän työn torjumiseksi, tukemaan uusien työpaikkojen luomista, myös epätyypillisten työsuhteiden, sekä helpottamaan siirtymistä erilaisten työsuhteen muotojen ja työttömyyden välillä siten, että edistetään erityisten työllisyystukien, elinikäisen oppimisen, uudelleen kouluttautumisen ja työssäoppimisen kaltaisia toimia; kannustaa ryhtymään toimiin, jotta voidaan selkiyttää palkansaajien tilannetta, ja kehottaa komissiota laatimaan selkeät suuntaviivat työsuhteiden ulottuvuudesta, kuten ILO suosittelee vuoden 2006 suosituksissaan; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kaikkien työntekijöiden tietyt keskeiset oikeudet on taattava riippumatta työntekijän asemasta; suosittelee, että työlainsäädännön uudistuksessa – siltä osin kuin se on tarpeen – keskitytään laajentamaan kiireesti epätyypillisissä työsuhteissa olevien suojelua, ryhmittelemään epätyypilliset sopimukset yksinkertaistamisen vuoksi, saamaan aikaan pysyviä tavanomaisia työsuhteita, selkiyttämään palkansaajien tilannetta sekä toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia epätyypillisissä työsuhteissa olevien terveyden ja turvallisuuden osalta, ryhtymään toimiin pimeän työn torjumiseksi, tukemaan uusien työpaikkojen luomista, myös epätyypillisten työsuhteiden, sekä helpottamaan siirtymistä erilaisten työsuhteen muotojen ja työttömyyden välillä siten, että edistetään erityisten työllisyystukien, elinikäisen oppimisen, uudelleen kouluttautumisen ja työssäoppimisen kaltaisia toimia; kannustaa ryhtymään toimiin, jotta voidaan selkiyttää palkansaajien tilannetta, ja kehottaa komissiota laatimaan selkeät suuntaviivat työsuhteiden ulottuvuudesta, kuten ILO suosittelee vuoden 2006 suosituksissaan;

| 7. | panee tyytyväisenä merkille, että tietyt jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön säännöksiä, joilla annetaan hoivavelvollisille työntekijöille mahdollisuus sovittaa yhteen virkavelvollisuuksia koskeva vastuunsa joustavammin työjärjestelyin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan hoivavelvollisia aktiivisesti työpaikoilla joustavin työoloin, joihin sisältyy lomaoikeudet, joustavat, osa-aikaiset ja etätyötä koskevat työjärjestelyt, mikä antaisi yhä useammalle hoivavelvolliselle mahdollisuuden jäädä tai palata palkkatyöhön kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

7.

panee tyytyväisenä merkille, että tietyt jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön säännöksiä, joilla annetaan hoivavelvollisille työntekijöille mahdollisuus sovittaa yhteen virkavelvollisuuksia koskeva vastuunsa joustavammin työjärjestelyin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan hoivavelvollisia aktiivisesti työpaikoilla joustavin työoloin, joihin sisältyy lomaoikeudet, joustavat, osa-aikaiset ja etätyötä koskevat työjärjestelyt, mikä antaisi yhä useammalle hoivavelvolliselle mahdollisuuden jäädä tai palata palkkatyöhön kaikissa jäsenvaltioissa;

| 8. | panee merkille Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tekemän erottelun epätyypillisen ja hyvin epätyypillisen työsuhteen välillä; uskoo, että monet epätyypillisen työsuhteen muodot ovat hoitajille, opiskelijoille ja muille lyhyisiin työsuhteisiin ja osa-aikatyöhön turvautuville merkittäviä tapoja ansaita esimerkiksi lisätuloja; korostaa, että on hyvin tärkeää turvata epätyypillisissä työsuhteissa olevien vähimmäisoikeudet ja suojata näitä hyväksikäytöltä; |
| --- | --- |

8.

panee merkille Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tekemän erottelun epätyypillisen ja hyvin epätyypillisen työsuhteen välillä; uskoo, että monet epätyypillisen työsuhteen muodot ovat hoitajille, opiskelijoille ja muille lyhyisiin työsuhteisiin ja osa-aikatyöhön turvautuville merkittäviä tapoja ansaita esimerkiksi lisätuloja; korostaa, että on hyvin tärkeää turvata epätyypillisissä työsuhteissa olevien vähimmäisoikeudet ja suojata näitä hyväksikäytöltä;

| 9. | kehottaa jäsenvaltiota edistämään siirtymistä tuottaviin ja palkitseviin laadukkaisiin työpaikkoihin ja kehittämään työlainsäädännön säännöksiä, jotka turvaavat tehokkaasti epätyypillisissä työsuhteissa olevien ihmisten oikeudet, ja varmistamaan yhdenvertaisen kohtelun kokoaikaisten yleisten työsuhteiden työntekijöiden kanssa työntekijöiden suojelun enimmäistason perusteella; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltiota edistämään siirtymistä tuottaviin ja palkitseviin laadukkaisiin työpaikkoihin ja kehittämään työlainsäädännön säännöksiä, jotka turvaavat tehokkaasti epätyypillisissä työsuhteissa olevien ihmisten oikeudet, ja varmistamaan yhdenvertaisen kohtelun kokoaikaisten yleisten työsuhteiden työntekijöiden kanssa työntekijöiden suojelun enimmäistason perusteella;

| 10. | suosittelee, että epätyypillisten sopimusten nojalla työskenteleviin työntekijöihin sovellettaisiin EU:n nykyisiä direktiivejä, jotka kattavat EU:n eri työntekijäluokat, kuten työaikadirektiiviä (93/104/EY), direktiiviä vuokratyöstä (2008/104/EY), direktiiviä osa-aikatyöstä (97/81/EY) ja neuvoston direktiiviä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (1999/70/EY); |
| --- | --- |

10.

suosittelee, että epätyypillisten sopimusten nojalla työskenteleviin työntekijöihin sovellettaisiin EU:n nykyisiä direktiivejä, jotka kattavat EU:n eri työntekijäluokat, kuten työaikadirektiiviä (93/104/EY), direktiiviä vuokratyöstä (2008/104/EY), direktiiviä osa-aikatyöstä (97/81/EY) ja neuvoston direktiiviä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (1999/70/EY);

| 11. | panee merkille, että suuntaus epätyypillisten työsuhteiden yleistymiseen on vahvasti sukupuoli- ja ikäsidonnaista, sillä naispuoliset ja vanhemmat mutta myös nuoret työntekijät ovat suhteettomasti edustettuina epätyypillisissä työsuhteissa; panee merkille, että joillakin aloilla rakennemuutos on nopeaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan tämän kehityksen syitä sekä torjumaan vastaavilla aloilla tätä epätasapainoa tarkoituksenmukaisilla soveltuvilla toimenpiteillä siten, että helpotetaan siirtymistä pysyvään työhön ja erityisesti edistetään toimenpiteitä miesten ja naisten työ, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi sekä kiinnitetään enemmän huomiota työntekijöiden edustajien kanssa yrityksissä käytävään työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, samoin kuin seuraamaan mainittujen toimenpiteiden onnistumista ja tekemään niitä tunnetuiksi; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, ettei epätyypillisiin työsopimuksiin turvautumisen taustalle kätkeytyisi pimeitä työsuhteita, vaan että se edistää taitojen vaihdon kautta nuorten ja työttömien tehokasta integrointia työmarkkinoille tarjoamalla työntekijöille ja yrityksille sekä työllistyvyyttä että kilpailukykyä edistäviä turva- ja joustojärjestelyjä; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että suuntaus epätyypillisten työsuhteiden yleistymiseen on vahvasti sukupuoli- ja ikäsidonnaista, sillä naispuoliset ja vanhemmat mutta myös nuoret työntekijät ovat suhteettomasti edustettuina epätyypillisissä työsuhteissa; panee merkille, että joillakin aloilla rakennemuutos on nopeaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan tämän kehityksen syitä sekä torjumaan vastaavilla aloilla tätä epätasapainoa tarkoituksenmukaisilla soveltuvilla toimenpiteillä siten, että helpotetaan siirtymistä pysyvään työhön ja erityisesti edistetään toimenpiteitä miesten ja naisten työ, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi sekä kiinnitetään enemmän huomiota työntekijöiden edustajien kanssa yrityksissä käytävään työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, samoin kuin seuraamaan mainittujen toimenpiteiden onnistumista ja tekemään niitä tunnetuiksi; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, ettei epätyypillisiin työsopimuksiin turvautumisen taustalle kätkeytyisi pimeitä työsuhteita, vaan että se edistää taitojen vaihdon kautta nuorten ja työttömien tehokasta integrointia työmarkkinoille tarjoamalla työntekijöille ja yrityksille sekä työllistyvyyttä että kilpailukykyä edistäviä turva- ja joustojärjestelyjä;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 97/81/EY ja määräaikaisesta työstä annetun direktiivin 1999/70/EY tehokkaamman täytäntöönpanon ottaen erityisesti huomioon syrjimättömyyden perusperiaatteen; korostaa koulutuksen ja elinikäisen oppimisen merkitystä työstä toiseen siirtymisessä, mikä on erityisen merkittävää määräaikaisissa työsuhteissa oleville; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 97/81/EY ja määräaikaisesta työstä annetun direktiivin 1999/70/EY tehokkaamman täytäntöönpanon ottaen erityisesti huomioon syrjimättömyyden perusperiaatteen; korostaa koulutuksen ja elinikäisen oppimisen merkitystä työstä toiseen siirtymisessä, mikä on erityisen merkittävää määräaikaisissa työsuhteissa oleville;

| 13. | korostaa, että epätyypillisten työsuhteiden toistumisen on oltava henkilökohtainen valinta eikä se saa johtua tietyille ryhmille yhä korkeammiksi käyvistä työmarkkinoille pääsyn esteistä tai saatavilla olevien laadukkaiden työpaikkojen puutteesta; panee merkille, että erityisesti työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten monin tavoin heikommassa asemassa oleville työntekijöille henkilökohtaisesti räätälöimät epätyypilliset työsopimukset voivat olla vaihtoehto, sillä ne tarjoavat ensimmäisen askeleen työelämään; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että epätyypillisten työsuhteiden toistumisen on oltava henkilökohtainen valinta eikä se saa johtua tietyille ryhmille yhä korkeammiksi käyvistä työmarkkinoille pääsyn esteistä tai saatavilla olevien laadukkaiden työpaikkojen puutteesta; panee merkille, että erityisesti työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten monin tavoin heikommassa asemassa oleville työntekijöille henkilökohtaisesti räätälöimät epätyypilliset työsopimukset voivat olla vaihtoehto, sillä ne tarjoavat ensimmäisen askeleen työelämään;

| 14. | pitää vuokratyötä koskevan direktiivin 2008/104/EY antamista myönteisenä ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

14.

pitää vuokratyötä koskevan direktiivin 2008/104/EY antamista myönteisenä ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön;

| 15. | katsoo, että epätyypillisten työsuhteiden sopimuksiin on liitettävä samanlainen oikeus koulutukseen kuin vakituisilla työntekijöillä; korostaa, että epätyypilliset työsuhteet voivat olla mahdollisuus, mikäli niihin kuuluu asianmukainen suojelu ja mikäli ne tarjoavat mahdollisuuden saada tukea sosiaaliturvan ja työntekijöiden oikeuksien aloilla sekä vakituisen ja suojellun työpaikan saamiseksi, mutta ne on yhdistettävä sellaisten työntekijöiden tukemiseen, jotka ovat siirtymässä työpaikasta tai työmarkkina-asemasta toiseen; pitää valitettavana, että tämä unohdetaan usein; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että epätyypillisten työsuhteiden sopimuksiin on liitettävä samanlainen oikeus koulutukseen kuin vakituisilla työntekijöillä; korostaa, että epätyypilliset työsuhteet voivat olla mahdollisuus, mikäli niihin kuuluu asianmukainen suojelu ja mikäli ne tarjoavat mahdollisuuden saada tukea sosiaaliturvan ja työntekijöiden oikeuksien aloilla sekä vakituisen ja suojellun työpaikan saamiseksi, mutta ne on yhdistettävä sellaisten työntekijöiden tukemiseen, jotka ovat siirtymässä työpaikasta tai työmarkkina-asemasta toiseen; pitää valitettavana, että tämä unohdetaan usein;

| 16. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään hyvissä ajoin aktiivisia toimintalinjoja, jotta työmarkkinoille palaavilla työntekijöillä, erityisesti naisilla, olisi oikeus yksilölliseen tukeen aikana, jonka he tarvitsevat parantaakseen koulutustaan ja/tai ammattipätevyyttään (ja/tai suuntautuakseen uudelleen); toteaa, että työttömiä olisi tuettava sekä sosiaaliturvatoimia sisältävän vankan järjestelmän että aktiivisia poliittisia toimia sisältävän tehokkaan järjestelmän avulla, jotta he voisivat palata työmarkkinoille pikaisesti, vaikka heidän aikaisemmat työsuhteensa olisivat olleet epätyypillisiä, sillä tärkeää on pitää ihmiset työmarkkinoilla ja edistää siirtymistä kohti ihmisarvoisia, pysyviä, suojattuja ja laadukkaita työmuotoja; jos paluu perustuu epätyypilliseen sopimukseen, sopimuksen on taattava hyvin säännellyt ja turvalliset työolosuhteet; |
| --- | --- |

16.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään hyvissä ajoin aktiivisia toimintalinjoja, jotta työmarkkinoille palaavilla työntekijöillä, erityisesti naisilla, olisi oikeus yksilölliseen tukeen aikana, jonka he tarvitsevat parantaakseen koulutustaan ja/tai ammattipätevyyttään (ja/tai suuntautuakseen uudelleen); toteaa, että työttömiä olisi tuettava sekä sosiaaliturvatoimia sisältävän vankan järjestelmän että aktiivisia poliittisia toimia sisältävän tehokkaan järjestelmän avulla, jotta he voisivat palata työmarkkinoille pikaisesti, vaikka heidän aikaisemmat työsuhteensa olisivat olleet epätyypillisiä, sillä tärkeää on pitää ihmiset työmarkkinoilla ja edistää siirtymistä kohti ihmisarvoisia, pysyviä, suojattuja ja laadukkaita työmuotoja; jos paluu perustuu epätyypilliseen sopimukseen, sopimuksen on taattava hyvin säännellyt ja turvalliset työolosuhteet;

| 17. | kehottaa komissiota analysoimaan ja seuraamaan työmarkkinaosapuolten avustuksella kansallisen aktivointipolitiikan yhteydessä kehitettyjä erityyppisiä välineitä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota analysoimaan ja seuraamaan työmarkkinaosapuolten avustuksella kansallisen aktivointipolitiikan yhteydessä kehitettyjä erityyppisiä välineitä;

| 18. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita torjumaan työmarkkinaosapuolten avustuksella tehokkaasti pimeää työtä erityisesti ennaltaehkäisyn ja varoittavien rangaistusten avulla, ja katsoo, että pimeän työn vastaisten strategioiden määrittäminen myös Euroopan tasolla voi auttaa torjumaan pimeää työtä ja vähentämään turvattomia, erityisen epätyypillisiä työsuhteita; on sitä mieltä, että pimeän työn torjuntaa on täydennettävä toimenpiteillä kannattavien ja kestävien työllistymismahdollisuuksien luomiseksi ja ihmisten tukemiseksi avoimille työmarkkinoille pääsemisessä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita torjumaan työmarkkinaosapuolten avustuksella tehokkaasti pimeää työtä erityisesti ennaltaehkäisyn ja varoittavien rangaistusten avulla, ja katsoo, että pimeän työn vastaisten strategioiden määrittäminen myös Euroopan tasolla voi auttaa torjumaan pimeää työtä ja vähentämään turvattomia, erityisen epätyypillisiä työsuhteita; on sitä mieltä, että pimeän työn torjuntaa on täydennettävä toimenpiteillä kannattavien ja kestävien työllistymismahdollisuuksien luomiseksi ja ihmisten tukemiseksi avoimille työmarkkinoille pääsemisessä;

| 19. | korostaa, että on luotava laadukkaita, kestäviä ja varmoja työpaikkoja – tarvittaessa sellaisen koulutusjakson jälkeen, jonka tavoitteena on kestävä, kokoaikainen työsuhde – myös vihreitä ja valkoisia (terveydenhoitoalan) työpaikkoja, sekä varmistettava sosiaalinen yhteenkuuluvuus; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on luotava laadukkaita, kestäviä ja varmoja työpaikkoja – tarvittaessa sellaisen koulutusjakson jälkeen, jonka tavoitteena on kestävä, kokoaikainen työsuhde – myös vihreitä ja valkoisia (terveydenhoitoalan) työpaikkoja, sekä varmistettava sosiaalinen yhteenkuuluvuus;

| 20. | korostaa, että kaikki epätyypillisen työsuhteen muodot eivät välttämättä johda epävakaaseen, turvattomaan ja muuhun kuin vakinaiseen työllisyyteen, jossa sosiaaliturvan taso on alhaisempi, palkat matalia ja pääsy jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen rajoitetumpaa; korostaa kuitenkin, että tällaiset epävarmat työsuhteen muodot liittyvät usein epätyypillisiin sopimusjärjestelyihin; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kaikki epätyypillisen työsuhteen muodot eivät välttämättä johda epävakaaseen, turvattomaan ja muuhun kuin vakinaiseen työllisyyteen, jossa sosiaaliturvan taso on alhaisempi, palkat matalia ja pääsy jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen rajoitetumpaa; korostaa kuitenkin, että tällaiset epävarmat työsuhteen muodot liittyvät usein epätyypillisiin sopimusjärjestelyihin;

| 21. | korostaa, että korkeasta työttömyydestä ja työmarkkinoiden segmentoitumisesta on selvittävä antamalla kaikille työntekijöille yhtäläiset oikeudet ja panostamalla uusien työpaikkojen luomiseen, ammattitaitoon ja elinikäiseen oppimiseen; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita poistamaan kaikki epävarmojen työsuhteiden muodot; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että korkeasta työttömyydestä ja työmarkkinoiden segmentoitumisesta on selvittävä antamalla kaikille työntekijöille yhtäläiset oikeudet ja panostamalla uusien työpaikkojen luomiseen, ammattitaitoon ja elinikäiseen oppimiseen; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita poistamaan kaikki epävarmojen työsuhteiden muodot;

| 22. | korostaa, että epävarmojen työsuhteiden poistaminen edellyttää jäsenvaltioilta voimakasta sitoutumista asianmukaisten ponnahduslautojen tarjoamiseen työmarkkinapolitiikassa, jotta epävarmoista työsuhteista voidaan siirtyä pysyviin, vahvempien työntekijän oikeuksien ja sosiaaliturvan työsuhteisiin; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että epävarmojen työsuhteiden poistaminen edellyttää jäsenvaltioilta voimakasta sitoutumista asianmukaisten ponnahduslautojen tarjoamiseen työmarkkinapolitiikassa, jotta epävarmoista työsuhteista voidaan siirtyä pysyviin, vahvempien työntekijän oikeuksien ja sosiaaliturvan työsuhteisiin;

| 23. | korostaa, että Euroopan unioni on sitoutunut tavoitteeseen mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen; arvostelee kuitenkin sitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet merkittäviä ja tehokkaita toimia sitoumuksen noudattamiseksi käytännössä; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että Euroopan unioni on sitoutunut tavoitteeseen mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen; arvostelee kuitenkin sitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet merkittäviä ja tehokkaita toimia sitoumuksen noudattamiseksi käytännössä;

| 24. | korostaa, että työ- ja yksityiselämän entistä parempi yhteensovittaminen on parhaiten toteutettavissa uudistamalla vakiomuotoisia työsopimuksia: pääsääntöisesti pysyvät sopimukset lyhyemmästä kokopäivätyöstä sekä säännöt osa-aikatyöstä, jotta osa-aikaisesti työskentelyä toivoville tarjotaan ainoastaan todellista ja sosiaalisesti suojattua osa-aikatyötä (15–25 tuntia viikossa); korostaa, että kokopäivätyö ja osa-aikatyö on asetettava samoihin asemiin, kun on kyse tuntipalkoista, oikeudesta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, uramahdollisuuksista ja sosiaalisesta suojelusta; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että työ- ja yksityiselämän entistä parempi yhteensovittaminen on parhaiten toteutettavissa uudistamalla vakiomuotoisia työsopimuksia: pääsääntöisesti pysyvät sopimukset lyhyemmästä kokopäivätyöstä sekä säännöt osa-aikatyöstä, jotta osa-aikaisesti työskentelyä toivoville tarjotaan ainoastaan todellista ja sosiaalisesti suojattua osa-aikatyötä (15–25 tuntia viikossa); korostaa, että kokopäivätyö ja osa-aikatyö on asetettava samoihin asemiin, kun on kyse tuntipalkoista, oikeudesta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, uramahdollisuuksista ja sosiaalisesta suojelusta;

B.
     
  Joustoturva ja turvattu työura

| 25. | katsoo, että on välttämätöntä ajantasaistaa joustoturvaa koskevaa pohdintaa Euroopan laajuisesti nykyisen kriisin pohjalta siten, että voidaan lisätä tuottavuutta ja parantaa työpaikkojen laatua takaamalla työpaikkojen turva ja suojelu sekä työntekijöiden oikeudet siten, että tuetaan erityisesti henkilöitä, jotka ovat muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla, ja antamalla samalla yrityksille organisatorista joustoa, jota tarvitaan työpaikkojen luomiseksi tai vähentämiseksi vastauksena markkinoiden muuttuviin tarpeisiin; katsoo, että joustoturvaperiaatteiden oikeudenmukainen ja tasapainoinen täytäntöönpano voi auttaa vahvistamaan työmarkkinoita rakennemuutosten tapauksessa; katsoo lisäksi, että joustavuutta ja turvallisuutta koskevat vaatimukset sekä aktiivinen työmarkkinapolitiikka eivät ole toistensa vastaisia, vaan ne voivat olla toisiaan vahvistavia, jos politiikka on määritelty oikeudenmukaisesti siten, että työmarkkinaosapuolten, hallitusten ja unionin toimielinten näkemyksiä on pidetty samanarvoisina, mikä yhdistetään vastavuoroiseen oppimiseen ja hyvien toimintatapojen vaihtoon; on sitä mieltä, että nämä vaatimukset eivät ole tulleet riittävästi esiin Euroopan työllisyyden kasvun tuloksissa viime vuosina; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että on välttämätöntä ajantasaistaa joustoturvaa koskevaa pohdintaa Euroopan laajuisesti nykyisen kriisin pohjalta siten, että voidaan lisätä tuottavuutta ja parantaa työpaikkojen laatua takaamalla työpaikkojen turva ja suojelu sekä työntekijöiden oikeudet siten, että tuetaan erityisesti henkilöitä, jotka ovat muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla, ja antamalla samalla yrityksille organisatorista joustoa, jota tarvitaan työpaikkojen luomiseksi tai vähentämiseksi vastauksena markkinoiden muuttuviin tarpeisiin; katsoo, että joustoturvaperiaatteiden oikeudenmukainen ja tasapainoinen täytäntöönpano voi auttaa vahvistamaan työmarkkinoita rakennemuutosten tapauksessa; katsoo lisäksi, että joustavuutta ja turvallisuutta koskevat vaatimukset sekä aktiivinen työmarkkinapolitiikka eivät ole toistensa vastaisia, vaan ne voivat olla toisiaan vahvistavia, jos politiikka on määritelty oikeudenmukaisesti siten, että työmarkkinaosapuolten, hallitusten ja unionin toimielinten näkemyksiä on pidetty samanarvoisina, mikä yhdistetään vastavuoroiseen oppimiseen ja hyvien toimintatapojen vaihtoon; on sitä mieltä, että nämä vaatimukset eivät ole tulleet riittävästi esiin Euroopan työllisyyden kasvun tuloksissa viime vuosina;

| 26. | huomauttaa jatkuvasti kasvavasta ongelmasta, joka koskee näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivia henkilöitä, jotka heidän työnantajansa pakottaa usein työskentelemään huonoissa olosuhteissa; katsoo, että näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien henkilöiden työkapasiteettia hyödyntäville työnantajille on myös asetettava seuraamuksia; |
| --- | --- |

26.

huomauttaa jatkuvasti kasvavasta ongelmasta, joka koskee näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivia henkilöitä, jotka heidän työnantajansa pakottaa usein työskentelemään huonoissa olosuhteissa; katsoo, että näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien henkilöiden työkapasiteettia hyödyntäville työnantajille on myös asetettava seuraamuksia;

| 27. | katsoo, ettei joustoturva voi toimia asianmukaisesti ilman vahvaa sosiaaliturvaa ja tukea työmarkkinoille palaamiseksi ja että nämä ovat olennaisia osatekijöitä siirtymävaiheissa opinnoista työhön, työpaikasta toiseen ja työstä eläkkeelle; |
| --- | --- |

27.

katsoo, ettei joustoturva voi toimia asianmukaisesti ilman vahvaa sosiaaliturvaa ja tukea työmarkkinoille palaamiseksi ja että nämä ovat olennaisia osatekijöitä siirtymävaiheissa opinnoista työhön, työpaikasta toiseen ja työstä eläkkeelle;

| 28. | kehottaa komissiota jatkamaan työtä joustoturvaa koskevien toimien tasapainoista toteuttamista varten tekemällä analyysia jäsenvaltioissa tähän mennessä aikaansaaduista tuloksista, jotta voidaan varmistaa, että joustoturvaa koskeviin toimiin on liitetty asianmukaisesti työntekijöiden turvaa koskevia järjestelyjä, sekä avustamalla jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia joustoturvaa koskevien periaatteiden toteuttamisessa sen varmistamiseksi, että periaatteissa noudatetaan sosiaalista säännöstöä Euroopan laajuisesti ja otetaan huomioon erilaisten työmarkkinoiden erityispiirteet, työpoliittisiin toimiin ja työehtosopimuksiin liittyvät erilaiset perinteet sekä jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien rakenteet; panee lisäksi merkille, että keskinäinen oppiminen ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä avoin koordinointimenetelmä ovat keskeisiä välineitä jäsenvaltioiden erilaisten strategisten lähestymistapojen yhteensovittamisessa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota jatkamaan työtä joustoturvaa koskevien toimien tasapainoista toteuttamista varten tekemällä analyysia jäsenvaltioissa tähän mennessä aikaansaaduista tuloksista, jotta voidaan varmistaa, että joustoturvaa koskeviin toimiin on liitetty asianmukaisesti työntekijöiden turvaa koskevia järjestelyjä, sekä avustamalla jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia joustoturvaa koskevien periaatteiden toteuttamisessa sen varmistamiseksi, että periaatteissa noudatetaan sosiaalista säännöstöä Euroopan laajuisesti ja otetaan huomioon erilaisten työmarkkinoiden erityispiirteet, työpoliittisiin toimiin ja työehtosopimuksiin liittyvät erilaiset perinteet sekä jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien rakenteet; panee lisäksi merkille, että keskinäinen oppiminen ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä avoin koordinointimenetelmä ovat keskeisiä välineitä jäsenvaltioiden erilaisten strategisten lähestymistapojen yhteensovittamisessa;

| 29. | katsoo, että etenkin nykyisessä taloustilanteessa on entistä tärkeämpää tehdä yhteenveto joustoturvan soveltamisesta jäsenvaltioissa ja että työmarkkinaosapuolet tukevat työlainsäädännön ja työmarkkinoiden uudistuksia vain, jos niillä pyritään myös vähentämään tehokkaasti erilaista kohtelua eri sopimustyyppien välillä; huomauttaa, että joustoturvaperiaatteiden soveltaminen edellyttää asianmukaista sosiaalista suojelua, jolla varmistetaan, että ihmiset voivat elää ja kehittyä, samoin kuin erityistä tukea työnhakijoille ja kaikkiin työsuhdetyyppeihin sovellettavaa lujaa työlainsäädäntöä, jonka perustana on selkeä toimielinjärjestelmä, ja katsoo, että niitä on täydennettävä yhä voimakkaammin suojelumekanismein vaikeuksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että etenkin nykyisessä taloustilanteessa on entistä tärkeämpää tehdä yhteenveto joustoturvan soveltamisesta jäsenvaltioissa ja että työmarkkinaosapuolet tukevat työlainsäädännön ja työmarkkinoiden uudistuksia vain, jos niillä pyritään myös vähentämään tehokkaasti erilaista kohtelua eri sopimustyyppien välillä; huomauttaa, että joustoturvaperiaatteiden soveltaminen edellyttää asianmukaista sosiaalista suojelua, jolla varmistetaan, että ihmiset voivat elää ja kehittyä, samoin kuin erityistä tukea työnhakijoille ja kaikkiin työsuhdetyyppeihin sovellettavaa lujaa työlainsäädäntöä, jonka perustana on selkeä toimielinjärjestelmä, ja katsoo, että niitä on täydennettävä yhä voimakkaammin suojelumekanismein vaikeuksien välttämiseksi;

| 30. | korostaa, että vaadittaessa työelämän joustavuuden lisäämistä raja tulee vastaan silloin, kun se rajoittaa kohtuuttomasti elin- ja kehitysmahdollisuuksia ja vaikeuttaa voimakkaasti perheen perustamista ja elatusta, omaisista huolehtimista ja osallistumista yhteiskuntaelämään; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että vaadittaessa työelämän joustavuuden lisäämistä raja tulee vastaan silloin, kun se rajoittaa kohtuuttomasti elin- ja kehitysmahdollisuuksia ja vaikeuttaa voimakkaasti perheen perustamista ja elatusta, omaisista huolehtimista ja osallistumista yhteiskuntaelämään;

| 31. | korostaa joustoturvan turvanäkökohdan merkitystä, sillä tällä on tarjottava tukea työnhakuun siirtymävaiheessa oleville työntekijöille ja varmistettava näille inhimilliset elinolot; katsoo, että tukeen on sisällyttävä riittäviä koulutustoimenpiteitä, jotka antavat ihmisille mahdollisuuden mukautua työmarkkinoiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

31.

korostaa joustoturvan turvanäkökohdan merkitystä, sillä tällä on tarjottava tukea työnhakuun siirtymävaiheessa oleville työntekijöille ja varmistettava näille inhimilliset elinolot; katsoo, että tukeen on sisällyttävä riittäviä koulutustoimenpiteitä, jotka antavat ihmisille mahdollisuuden mukautua työmarkkinoiden tarpeisiin;

| 32. | katsoo, että yritykset pelkäävät pysyvää yhteensopimattomuutta omien tarpeidensa ja työnhakijoiden pätevyyden välillä, niillä ei ole mahdollisuuksia saada luottoa työntekijöiden palkkaamiseksi ja investointien tekemiseksi ja ne eivät investoi riittävästi työmarkkinoihin, ja korostaa, että näinä talouskriisin aikoina on tärkeää kehittää pitkän aikavälin visio Euroopan tuotantojärjestelmälle; katsoo, että olisi luotava yrityksille suosiollinen ympäristö, varmistettava riittävät taloudelliset resurssit ja tarjottava hyvät työolot sekä parannettava työlainsäädännön soveltamisalan, kattavuuden ja täytäntöönpanon avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että yritykset pelkäävät pysyvää yhteensopimattomuutta omien tarpeidensa ja työnhakijoiden pätevyyden välillä, niillä ei ole mahdollisuuksia saada luottoa työntekijöiden palkkaamiseksi ja investointien tekemiseksi ja ne eivät investoi riittävästi työmarkkinoihin, ja korostaa, että näinä talouskriisin aikoina on tärkeää kehittää pitkän aikavälin visio Euroopan tuotantojärjestelmälle; katsoo, että olisi luotava yrityksille suosiollinen ympäristö, varmistettava riittävät taloudelliset resurssit ja tarjottava hyvät työolot sekä parannettava työlainsäädännön soveltamisalan, kattavuuden ja täytäntöönpanon avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta;

| 33. | korostaa pimeän työn ennaltaehkäisemisen, paljastamisen ja sanktioimisen merkitystä; kehottaa komissiota kehittämään konkreettisia aloitteita, myös erityisiä sääntöjä postilaatikkoyritysten torjumiseksi, säännöksiä yhteisestä ja vakavasta vastuusta aliurakointiketjuissa sekä EU:n erillisviraston perustamisesta pimeän työn ennaltaehkäisemiseksi ja paljastamiseksi; |
| --- | --- |

33.

korostaa pimeän työn ennaltaehkäisemisen, paljastamisen ja sanktioimisen merkitystä; kehottaa komissiota kehittämään konkreettisia aloitteita, myös erityisiä sääntöjä postilaatikkoyritysten torjumiseksi, säännöksiä yhteisestä ja vakavasta vastuusta aliurakointiketjuissa sekä EU:n erillisviraston perustamisesta pimeän työn ennaltaehkäisemiseksi ja paljastamiseksi;

| 34. | katsoo, että talous- ja rahoituskriisin vuoksi joissakin jäsenvaltioissa yritykset eivät kykene löytämään työmarkkinoilla kaikkein sopivimpia sopimusmuotoja, joiden avulla voitaisiin turvata niiden joustavuustarpeet, jotta ne voisivat vastata markkinoiden kysynnän odottamattomiin heilahteluihin, sekä tarpeet, jotka liittyvät kustannusten hillitsemiseen ja työntekijöiden turvallisuuden suojeluun; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että talous- ja rahoituskriisin vuoksi joissakin jäsenvaltioissa yritykset eivät kykene löytämään työmarkkinoilla kaikkein sopivimpia sopimusmuotoja, joiden avulla voitaisiin turvata niiden joustavuustarpeet, jotta ne voisivat vastata markkinoiden kysynnän odottamattomiin heilahteluihin, sekä tarpeet, jotka liittyvät kustannusten hillitsemiseen ja työntekijöiden turvallisuuden suojeluun;

| 35. | vaatii nykyaikaisten työjärjestelyjen yhteydessä ottamaan käyttöön joustavia ja turvallisia sekä yhdenvertaisen kohtelun varmistavia sopimusjärjestelyjä; on vakuuttunut, että toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten olisi edelleen oltava pääasiallinen työsuhteen muoto, ja katsoo, että työn nykyaikaisessa organisoinnissa on asianmukaista laatia sopimuksia, jotka ovat joustavia työn suorittamiseen liittyvissä menettelytavoissa ja turvallisia oikeuksien turvaamisen kannalta; tunnustaa, että sekä yritysten että työntekijöiden hyväksynnän saamiseksi on ratkaisevan tärkeää luoda toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia varten oikeudelliset puitteet, joissa ratkaistaan niiden kytkeytyminen joustoturvan käsitteeseen kansallisessa työoikeudessa; |
| --- | --- |

35.

vaatii nykyaikaisten työjärjestelyjen yhteydessä ottamaan käyttöön joustavia ja turvallisia sekä yhdenvertaisen kohtelun varmistavia sopimusjärjestelyjä; on vakuuttunut, että toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten olisi edelleen oltava pääasiallinen työsuhteen muoto, ja katsoo, että työn nykyaikaisessa organisoinnissa on asianmukaista laatia sopimuksia, jotka ovat joustavia työn suorittamiseen liittyvissä menettelytavoissa ja turvallisia oikeuksien turvaamisen kannalta; tunnustaa, että sekä yritysten että työntekijöiden hyväksynnän saamiseksi on ratkaisevan tärkeää luoda toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia varten oikeudelliset puitteet, joissa ratkaistaan niiden kytkeytyminen joustoturvan käsitteeseen kansallisessa työoikeudessa;

| 36. | paheksuu voimakkaasti sitä, että säännöllisiä työsuhteita korvataan perusteettomasti epätyypillisillä työsuhteen muodoilla, joissa työolot ovat huonommat ja epävarmemmat kuin säännöllisissä työsuhteissa, mikä tapahtuu kansalaisten, työntekijöiden ja kilpailijoiden kustannuksella; korostaa, että tällainen perusteeton käytäntö on ristiriidassa Euroopan sosiaalisen mallin kanssa ja voi horjuttaa sen asemaa, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota pyrkimään kaikin mahdollisin keinoin torjumaan tämä perusteeton käytäntö pysyvästi; |
| --- | --- |

36.

paheksuu voimakkaasti sitä, että säännöllisiä työsuhteita korvataan perusteettomasti epätyypillisillä työsuhteen muodoilla, joissa työolot ovat huonommat ja epävarmemmat kuin säännöllisissä työsuhteissa, mikä tapahtuu kansalaisten, työntekijöiden ja kilpailijoiden kustannuksella; korostaa, että tällainen perusteeton käytäntö on ristiriidassa Euroopan sosiaalisen mallin kanssa ja voi horjuttaa sen asemaa, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota pyrkimään kaikin mahdollisin keinoin torjumaan tämä perusteeton käytäntö pysyvästi;

| 37. | on vakaasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden erilaiset perinteet huomioon ottaen kaikissa työsuhteen muodoissa olisi noudatettava tiettyjä perusoikeuksia, joihin olisi sisällyttävä elinkustannukset kattava palkka sekä sukupuoleen tai etniseen alkuperään perustuvien erojen poistaminen, asianmukainen sosiaaliturva, syrjimättömyys ja tasa-arvoinen kohtelu työhönotossa ja työssä, koulutuksessa ja uran etenemisessä, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu sekä työ- ja lepoaikaa koskevat määräykset, eläkeoikeudet, yhdistymis- ja edustamisvapaus, neuvotteluoikeus ja oikeus yhteisiin toimiin sekä oikeus koulutukseen ja uran eteneminen sekä suojelu työn menettämisen varalta; |
| --- | --- |

37.

on vakaasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden erilaiset perinteet huomioon ottaen kaikissa työsuhteen muodoissa olisi noudatettava tiettyjä perusoikeuksia, joihin olisi sisällyttävä elinkustannukset kattava palkka sekä sukupuoleen tai etniseen alkuperään perustuvien erojen poistaminen, asianmukainen sosiaaliturva, syrjimättömyys ja tasa-arvoinen kohtelu työhönotossa ja työssä, koulutuksessa ja uran etenemisessä, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu sekä työ- ja lepoaikaa koskevat määräykset, eläkeoikeudet, yhdistymis- ja edustamisvapaus, neuvotteluoikeus ja oikeus yhteisiin toimiin sekä oikeus koulutukseen ja uran eteneminen sekä suojelu työn menettämisen varalta;

| 38. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan panostustaan ammattitaitoon ja koulutukseen vakaiden ja kestävien työsuhteiden tukemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita sen vuoksi panostamaan ihmisiin toteuttamalla tehokkaasti ja rahoittamalla markkinoiden tarpeisiin vastaavia elinikäisen oppimisen strategioita sekä tunnustamalla muut kuin muodollisen pätevyyden ja taidot noudattaen samalla elämänkaariajattelua; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimenpiteitä sen takaamiseksi, että jokaisella koulusta lähtevällä nuorella on pääsy joko työpaikkaan tai jatko-opintoihin tai ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan panostustaan ammattitaitoon ja koulutukseen vakaiden ja kestävien työsuhteiden tukemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita sen vuoksi panostamaan ihmisiin toteuttamalla tehokkaasti ja rahoittamalla markkinoiden tarpeisiin vastaavia elinikäisen oppimisen strategioita sekä tunnustamalla muut kuin muodollisen pätevyyden ja taidot noudattaen samalla elämänkaariajattelua; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita toteuttamaan kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimenpiteitä sen takaamiseksi, että jokaisella koulusta lähtevällä nuorella on pääsy joko työpaikkaan tai jatko-opintoihin tai ammatilliseen koulutukseen;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimintalinjoja, joiden avulla ihmiset, myös heikoimmat ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevat, voivat todella päästä työmarkkinoille ja voivat entistä paremmin sovittaa yhteen joustavan työ-, yksityis- ja perhe-elämän, varmistamalla laajaa tukea yhtäläisille mahdollisuuksille sekä kaikille tässä tarkoituksessa tarpeellisille palveluille esimerkiksi äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden sekä joustavien työaikojen kaltaisin tukitoimenpitein ja kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien päivähoitopalvelujen tarjonnalla; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimintalinjoja, joiden avulla ihmiset, myös heikoimmat ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevat, voivat todella päästä työmarkkinoille ja voivat entistä paremmin sovittaa yhteen joustavan työ-, yksityis- ja perhe-elämän, varmistamalla laajaa tukea yhtäläisille mahdollisuuksille sekä kaikille tässä tarkoituksessa tarpeellisille palveluille esimerkiksi äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden sekä joustavien työaikojen kaltaisin tukitoimenpitein ja kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien päivähoitopalvelujen tarjonnalla;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan politiikkaa, jolla pyritään luomaan uusia työllistymismahdollisuuksia; on tietoinen vastuusta ja riskeistä, joita tällaisten, myös epätyypillisten sopimusten kattamien työpaikkojen luojat kohtaavat; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan politiikkaa, jolla pyritään luomaan uusia työllistymismahdollisuuksia; on tietoinen vastuusta ja riskeistä, joita tällaisten, myös epätyypillisten sopimusten kattamien työpaikkojen luojat kohtaavat;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla henkilön on mahdollista palata työelämään vanhempainvapaan jälkeen, tarvittaessa siten, että hän saa koulutusta, jolla hänen taitonsa ajantasaistetaan; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla henkilön on mahdollista palata työelämään vanhempainvapaan jälkeen, tarvittaessa siten, että hän saa koulutusta, jolla hänen taitonsa ajantasaistetaan;

| 42. | suosittelee vahvasti, että EU:n työllisyysaloitteeseen sisällytetään työttömien tueksi varhaisvaiheen toimet, jotka toteutetaan silloin, kun työpaikkoja tosiasiallisesti menetetään, jotta voidaan vähentää työmarkkinoilta syrjäytymisen vaaraa ja jotta estetään ihmisten henkisen pääoman menettäminen; |
| --- | --- |

42.

suosittelee vahvasti, että EU:n työllisyysaloitteeseen sisällytetään työttömien tueksi varhaisvaiheen toimet, jotka toteutetaan silloin, kun työpaikkoja tosiasiallisesti menetetään, jotta voidaan vähentää työmarkkinoilta syrjäytymisen vaaraa ja jotta estetään ihmisten henkisen pääoman menettäminen;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan erityisesti matalan taitotason työntekijöiden tukijärjestelyjä edistämällä työllistymispolkuun perustuvaa lähestymistapaa, henkilökohtaista neuvontaa, työntekijöiden intensiivistä (uudelleen)koulutusta, tukityöllistämistä sekä itsenäisille ammatinharjoittajille ja yrityksille tarjottavaa starttirahaa; korostaa kuitenkin painokkaasti, että nämä tuet on laadittava siten, että säännöllisten työpaikkojen syrjäyttäminen ei ole mahdollista; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan erityisesti matalan taitotason työntekijöiden tukijärjestelyjä edistämällä työllistymispolkuun perustuvaa lähestymistapaa, henkilökohtaista neuvontaa, työntekijöiden intensiivistä (uudelleen)koulutusta, tukityöllistämistä sekä itsenäisille ammatinharjoittajille ja yrityksille tarjottavaa starttirahaa; korostaa kuitenkin painokkaasti, että nämä tuet on laadittava siten, että säännöllisten työpaikkojen syrjäyttäminen ei ole mahdollista;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan hallinnollista rasitusta sieltä, missä se ei palvele työntekijöiden suojelua, jotta voidaan helpottaa varsinkin pk-yritysten liiketoimintaympäristöä, mutta korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei tämä vaikuta millään tavalla palkkatyöntekijöiden terveyteen tai turvallisuuteen; huomauttaa, että koska pk-yrityksiä on paljon, niillä on EU:ssa tärkeä asema työttömyyden torjunnassa; korostaa, että on tärkeää laatia sellaisia työttömyystoimia, joissa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet ja niiden toiminta-alue; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan hallinnollista rasitusta sieltä, missä se ei palvele työntekijöiden suojelua, jotta voidaan helpottaa varsinkin pk-yritysten liiketoimintaympäristöä, mutta korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei tämä vaikuta millään tavalla palkkatyöntekijöiden terveyteen tai turvallisuuteen; huomauttaa, että koska pk-yrityksiä on paljon, niillä on EU:ssa tärkeä asema työttömyyden torjunnassa; korostaa, että on tärkeää laatia sellaisia työttömyystoimia, joissa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet ja niiden toiminta-alue;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan joustoturvaa koskevan pohdinnan ja sen toteutustapojen täytäntöönpanon tilanteesta; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan joustoturvaa koskevan pohdinnan ja sen toteutustapojen täytäntöönpanon tilanteesta;

| 46. | pahoittelee neuvoston ja komission kapeaa lähestymistapaa joustoturvaan; kehottaa komissiota ja neuvostoa sitoutumaan hyvää työtä koskevaan esityslistaan ja sisällyttämään sen yhdennettyjen suuntaviivojen ja Euroopan työllisyysstrategian seuraavaan sukupolveen: työntekijöiden työturvan ja työn turvallisuuden edistäminen, oikeuksiin perustuva lähestymistapa aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja elinikäiseen oppimiseen, kattava työterveys ja -turvallisuus, kaikkien universaalit ja yhtäläiset sosiaaliset ja työntekijän oikeudet, työ- ja perhe-elämän tasapaino sekä työelämän ja vapaa-ajan yhteensovittaminen ja työpaikkojen laadun ja työhyvinvoinnin parantaminen; |
| --- | --- |

46.

pahoittelee neuvoston ja komission kapeaa lähestymistapaa joustoturvaan; kehottaa komissiota ja neuvostoa sitoutumaan hyvää työtä koskevaan esityslistaan ja sisällyttämään sen yhdennettyjen suuntaviivojen ja Euroopan työllisyysstrategian seuraavaan sukupolveen: työntekijöiden työturvan ja työn turvallisuuden edistäminen, oikeuksiin perustuva lähestymistapa aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan ja elinikäiseen oppimiseen, kattava työterveys ja -turvallisuus, kaikkien universaalit ja yhtäläiset sosiaaliset ja työntekijän oikeudet, työ- ja perhe-elämän tasapaino sekä työelämän ja vapaa-ajan yhteensovittaminen ja työpaikkojen laadun ja työhyvinvoinnin parantaminen;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita sallimaan irtisanomiset pelkästään taloudellisin perustein vasta sen jälkeen, kun kaikki mahdollinen on tehty työntekijöiden sopeuttamiseksi ja kouluttamiseksi; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita sallimaan irtisanomiset pelkästään taloudellisin perustein vasta sen jälkeen, kun kaikki mahdollinen on tehty työntekijöiden sopeuttamiseksi ja kouluttamiseksi;

C.
     
  Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uudet muodot

| 48. | katsoo, että työmarkkinaosapuolten aseman muodollinen tunnustaminen uudessa perussopimuksessa on edistysaskel, sillä sopimuksessa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten itsenäisyys ja vahvistetaan niiden merkitys työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä, ja korostaa tässä yhteydessä alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun erityismerkitystä, sillä siinä on edustettuna jo 40 alaa; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että työmarkkinaosapuolten aseman muodollinen tunnustaminen uudessa perussopimuksessa on edistysaskel, sillä sopimuksessa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten itsenäisyys ja vahvistetaan niiden merkitys työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä, ja korostaa tässä yhteydessä alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun erityismerkitystä, sillä siinä on edustettuna jo 40 alaa;

| 49. | on kuitenkin huolissaan Euroopan unionin tuomioistuimen hiljattain asioissa Laval, Rüffert, Viking ja Luxemburg antamien tuomioiden vaikutuksista yhdistymisvapauteen ja vapauteen toimia työolojen parantamiseksi; |
| --- | --- |

49.

on kuitenkin huolissaan Euroopan unionin tuomioistuimen hiljattain asioissa Laval, Rüffert, Viking ja Luxemburg antamien tuomioiden vaikutuksista yhdistymisvapauteen ja vapauteen toimia työolojen parantamiseksi;

| 50. | katsoo, että kasvua ja työllisyyttä käsittelevän kolmikantahuippukokouksen tunnustaminen institutionaaliseksi elimeksi edistää työmarkkinaosapuolten osallistumista EU:n talouspolitiikkaan; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että kasvua ja työllisyyttä käsittelevän kolmikantahuippukokouksen tunnustaminen institutionaaliseksi elimeksi edistää työmarkkinaosapuolten osallistumista EU:n talouspolitiikkaan;

| 51. | pitää Euroopan ja kansallisten työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen panosta EU 2020 -strategian toteuttamisessa erityisen tärkeänä, jotta voidaan saavuttaa työllisyystavoitteet ja saattaa ajan tasalle ja panna täytäntöön joustoturvaa koskeva suunnitelma; |
| --- | --- |

51.

pitää Euroopan ja kansallisten työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen panosta EU 2020 -strategian toteuttamisessa erityisen tärkeänä, jotta voidaan saavuttaa työllisyystavoitteet ja saattaa ajan tasalle ja panna täytäntöön joustoturvaa koskeva suunnitelma;

| 52. | kehottaa komissiota ja kansallisia työmarkkinaosapuolia kantamaan vastuunsa ”sivullisia” (epätyypillisissä tai hyvin epätyypillisissä työsuhteissa olevia) kohtaan ja varmistamaan, että heidän oikeutensa ja sosiaalisen suojelun vaatimuksensa vastaavat ”sisäpiiriläisten” oikeuksia ja sosiaalisen suojelun vaatimuksia; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ja kansallisia työmarkkinaosapuolia kantamaan vastuunsa ”sivullisia” (epätyypillisissä tai hyvin epätyypillisissä työsuhteissa olevia) kohtaan ja varmistamaan, että heidän oikeutensa ja sosiaalisen suojelun vaatimuksensa vastaavat ”sisäpiiriläisten” oikeuksia ja sosiaalisen suojelun vaatimuksia;

| 53. | kehottaa Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolia tukemaan panostusta markkinoiden vaatimuksiin vastaaviin oppimisen strategioihin ja arvostaa työmarkkinaosapuolten neuvotteluissa jo aikaansaatuja toimintapuitteita osaamisen ja pätevyyksien elinikäiseksi kehittämiseksi; |
| --- | --- |

53.

kehottaa Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolia tukemaan panostusta markkinoiden vaatimuksiin vastaaviin oppimisen strategioihin ja arvostaa työmarkkinaosapuolten neuvotteluissa jo aikaansaatuja toimintapuitteita osaamisen ja pätevyyksien elinikäiseksi kehittämiseksi;

| 54. | katsoo, että työmarkkinoihin osallistaviin toimenpiteisiin tai työmarkkinoille siirtymiseen/palaamiseen valmistaviin toimenpiteisiin osallistuvien henkilöiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, jotka tarjoavat heille näitä palveluja tai edustavat heitä, olisi osallistuttava heitä koskevan politiikan muotoiluun, täytäntöönpanoon ja toteuttamiseen; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että työmarkkinoihin osallistaviin toimenpiteisiin tai työmarkkinoille siirtymiseen/palaamiseen valmistaviin toimenpiteisiin osallistuvien henkilöiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, jotka tarjoavat heille näitä palveluja tai edustavat heitä, olisi osallistuttava heitä koskevan politiikan muotoiluun, täytäntöönpanoon ja toteuttamiseen;

| 55. | panee merkille, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa, mutta yleensä suuntauksena on yhä useamman välineen käyttö periaatetavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että työmarkkinaosapuolten saaman yhteiskunnallisen ja institutionaalisen tunnustuksen laatua olisi parannettava entisestään kansallisesti ja sitä olisi lisättävä, koska se on tärkeä tekijä niiden panostuksen laadussa; korostaa erityisesti, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu vaihtelee suuresti eri maissa ja eri aloilla, ja vaatii painokkaasti työmarkkinaosapuolia kehittämään todellista ”sosiaalista kumppanuutta” kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

55.

panee merkille, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa, mutta yleensä suuntauksena on yhä useamman välineen käyttö periaatetavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että työmarkkinaosapuolten saaman yhteiskunnallisen ja institutionaalisen tunnustuksen laatua olisi parannettava entisestään kansallisesti ja sitä olisi lisättävä, koska se on tärkeä tekijä niiden panostuksen laadussa; korostaa erityisesti, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu vaihtelee suuresti eri maissa ja eri aloilla, ja vaatii painokkaasti työmarkkinaosapuolia kehittämään todellista ”sosiaalista kumppanuutta” kaikilla tasoilla;

| 56. | katsoo, että työehtosopimusneuvottelut ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi työllisyyden ylläpitämisessä ja että työnantajat ja työntekijät voivat niiden avulla löytää tehokkaita ratkaisuja taloudellisessa taantumassa; panee tässä yhteydessä merkille työmarkkinaosapuolten voimakkaan yksimielisyyden merkityksen kansallisissa järjestelmissä, joissa työlainsäädännön suojelu on vähimmäistasoa; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että työehtosopimusneuvottelut ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi työllisyyden ylläpitämisessä ja että työnantajat ja työntekijät voivat niiden avulla löytää tehokkaita ratkaisuja taloudellisessa taantumassa; panee tässä yhteydessä merkille työmarkkinaosapuolten voimakkaan yksimielisyyden merkityksen kansallisissa järjestelmissä, joissa työlainsäädännön suojelu on vähimmäistasoa;

| 57. | on vakuuttunut siitä, että työmarkkinaosapuolten menestyksekäs vuoropuhelu työpaikoilla riippuu suuresti työntekijöiden edustuksen mahdollisuuksista tarjota laadukasta tietoa, säännöllistä koulutusta ja riittävästi aikaa; |
| --- | --- |

57.

on vakuuttunut siitä, että työmarkkinaosapuolten menestyksekäs vuoropuhelu työpaikoilla riippuu suuresti työntekijöiden edustuksen mahdollisuuksista tarjota laadukasta tietoa, säännöllistä koulutusta ja riittävästi aikaa;

| 58. | on vakuuttunut siitä, että hallituksilla on ratkaiseva rooli luotaessa edellytyksiä osallistaville ja tehokkaille työehtosopimusneuvotteluille sekä kattaville kolmikantarakenteille, jotta työmarkkinaosapuolet voidaan ottaa institutionaalisesti vakiintuneella ja merkittävällä tavalla sekä tasa-arvoisesti mukaan päätöksentekoon kansallisten käytäntöjen ja perinteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

58.

on vakuuttunut siitä, että hallituksilla on ratkaiseva rooli luotaessa edellytyksiä osallistaville ja tehokkaille työehtosopimusneuvotteluille sekä kattaville kolmikantarakenteille, jotta työmarkkinaosapuolet voidaan ottaa institutionaalisesti vakiintuneella ja merkittävällä tavalla sekä tasa-arvoisesti mukaan päätöksentekoon kansallisten käytäntöjen ja perinteiden mukaisesti;

*

* *

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, sosiaalisen suojelun komitealle, Euroopan työllisyyskomitealle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

59.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, sosiaalisen suojelun komitealle, Euroopan työllisyyskomitealle sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0123.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0466.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0574.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0339.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0371.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/48

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Biojätehuolto Euroopan unionissa

P7_TA(2010)0264

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 komission vihreästä kirjasta ”Biojätehuolto Euroopan unionissa” (2009/2153(INI))

2011/C 351 E/07

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, joilla pyritään saavuttamaan ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso,

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Biojätehuolto Euroopan unionissa” (KOM(2008)0811),

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät (11462/09, 26. kesäkuuta 2009),

ottaa huomioon jätteistä 5. huhtikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/12/EY (1),

ottaa huomioon kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY (2),

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2002 vahvistamansa kannan neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (3),

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman kestävästä maataloudesta ja biokaasusta: tarve tarkistaa EU:n lainsäädäntöä (4),

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman aiheesta ”2050 – Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” (5),

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman väliarvioinnista (6),

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2007 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maaperän suojelun puitteista ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta (7),

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman maaperän suojelua koskevasta teemakohtaisesta strategiasta (8),

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2005 vahvistamansa kannan neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jätteiden siirrosta (9),

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman uusiutuvien energialähteiden osuudesta EU:ssa sekä ehdotuksista konkreettisiksi toimiksi (10),

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 vahvistamansa kannan neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (11),

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman jätteiden kierrätystä koskevasta teemakohtaisesta strategiasta (12),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A7-0203/2010),

| A. | ottaa huomioon, että komission vihreässä kirjassaan painottama aloite tarjoaa tilaisuuden yhteisön toimintaan biojätehuollon alalla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission vihreässä kirjassaan painottama aloite tarjoaa tilaisuuden yhteisön toimintaan biojätehuollon alalla,

| B. | ottaa huomioon, että biojätteen asianmukainen käsittely tuo mukanaan paitsi ympäristöetuja niin myös sosiaalisia ja taloudellisia etuja, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että biojätteen asianmukainen käsittely tuo mukanaan paitsi ympäristöetuja niin myös sosiaalisia ja taloudellisia etuja,

| C. | ottaa huomioon, että jätteistä annetun puitedirektiivin 2 artiklan 4 kohdan mukaan erityisdirektiiveillä voidaan antaa tiettyjen jätelajien käsittelyä koskevia erityisiä tai täydentäviä säännöksiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jätteistä annetun puitedirektiivin 2 artiklan 4 kohdan mukaan erityisdirektiiveillä voidaan antaa tiettyjen jätelajien käsittelyä koskevia erityisiä tai täydentäviä säännöksiä,

| D. | ottaa huomioon että kaatopaikoista annettu direktiivi 1999/31/EY ei sisällä riittäviä välineitä orgaanisten jätteiden kestävää käsittelyä varten, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon että kaatopaikoista annettu direktiivi 1999/31/EY ei sisällä riittäviä välineitä orgaanisten jätteiden kestävää käsittelyä varten,

| E. | panee merkille biojätehuoltoa koskevien säännösten hajanaisuuden ja katsoo, että nykyiset säädökset eivät ole riittäviä tehokkaalle biojätehuollolle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; korostaa, että tämän vuoksi tarvitaan erityisdirektiivi biojätehuollosta; korostaa, että biojätehuoltoa koskevien hajanaisten säännösten kokoaminen samaan säädökseen merkitsisi jo sinällään sitä, että toisaalta lainsäädäntö on toimivaa ja sääntely entistä parempaa ja toisaalta yksinkertaista ja entistä selvempää ja että seuranta ja täytäntöönpanon valvonta ja oikeusvarmuus ovat entistä paremmat, millä varmistetaan julkisten ja yksityisten sijoittajien luottamus pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

E.

panee merkille biojätehuoltoa koskevien säännösten hajanaisuuden ja katsoo, että nykyiset säädökset eivät ole riittäviä tehokkaalle biojätehuollolle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; korostaa, että tämän vuoksi tarvitaan erityisdirektiivi biojätehuollosta; korostaa, että biojätehuoltoa koskevien hajanaisten säännösten kokoaminen samaan säädökseen merkitsisi jo sinällään sitä, että toisaalta lainsäädäntö on toimivaa ja sääntely entistä parempaa ja toisaalta yksinkertaista ja entistä selvempää ja että seuranta ja täytäntöönpanon valvonta ja oikeusvarmuus ovat entistä paremmat, millä varmistetaan julkisten ja yksityisten sijoittajien luottamus pitkällä aikavälillä,

| F. | ottaa huomioon Barcelonassa 15. helmikuuta 2010 pidetyn konferenssin, jossa käsiteltiin biojätteen kierrätystä Euroopassa ja johon osallistuivat neuvosto, komissio ja Euroopan parlamentti (13), ja konferenssin päätelmät, joiden mukaan on luotava biojätettä koskeva eurooppalainen lainsäädäntökehys, koska nyt on ratkaiseva hetki edistää asiaa koskevaa sääntelyä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon Barcelonassa 15. helmikuuta 2010 pidetyn konferenssin, jossa käsiteltiin biojätteen kierrätystä Euroopassa ja johon osallistuivat neuvosto, komissio ja Euroopan parlamentti (13), ja konferenssin päätelmät, joiden mukaan on luotava biojätettä koskeva eurooppalainen lainsäädäntökehys, koska nyt on ratkaiseva hetki edistää asiaa koskevaa sääntelyä,

| G. | katsoo, että biojätettä koskevan eritysdirektiivin olisi oltava tarpeeksi joustava kattaakseen käytettävissä olevat eri jätehuoltovaihtoehdot ja että on otettava huomioon suuri joukko erilaisia muuttujia ja paikallisia näkökohtia, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että biojätettä koskevan eritysdirektiivin olisi oltava tarpeeksi joustava kattaakseen käytettävissä olevat eri jätehuoltovaihtoehdot ja että on otettava huomioon suuri joukko erilaisia muuttujia ja paikallisia näkökohtia,

| H. | panee merkille kussakin jäsenvaltiossa hyvin erilaisilla toimintatavoilla hallinnoitavien biojätteiden hyödyntämättömän potentiaalin; katsoo, että kyseisiä jätteitä on tarpeen käsitellä entistä paremmin resurssien tehokkaan ja kestävän hallinnan aikaansaamiseksi; katsoo, että olisi lisättävä biojätteen erilliskeräystä, jotta voidaan saavuttaa kierrätystä ja uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet ja edistää näin EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista erityisesti strategian johtoajatuksena olevan luonnonvarojen tehokkaan hyödyntämisen puitteissa, |
| --- | --- |

H.

panee merkille kussakin jäsenvaltiossa hyvin erilaisilla toimintatavoilla hallinnoitavien biojätteiden hyödyntämättömän potentiaalin; katsoo, että kyseisiä jätteitä on tarpeen käsitellä entistä paremmin resurssien tehokkaan ja kestävän hallinnan aikaansaamiseksi; katsoo, että olisi lisättävä biojätteen erilliskeräystä, jotta voidaan saavuttaa kierrätystä ja uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet ja edistää näin EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista erityisesti strategian johtoajatuksena olevan luonnonvarojen tehokkaan hyödyntämisen puitteissa,

| I. | katsoo, että erilliskeräyksen ansiosta on mahdollista käsitellä optimaalisesti varsinkin tietyntyyppistä biojätettä, kuten kuluttajien ja catering-alan keittiöjäte sekä kertakäyttöastioita käyttävien ravintoloiden biohajoava ja kompostoitava jäte, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että erilliskeräyksen ansiosta on mahdollista käsitellä optimaalisesti varsinkin tietyntyyppistä biojätettä, kuten kuluttajien ja catering-alan keittiöjäte sekä kertakäyttöastioita käyttävien ravintoloiden biohajoava ja kompostoitava jäte,

| J. | katsoo, että orgaanisen jätteen kompostointi mahdollistaa yhteisön aloitteen (edelläkävijämarkkinat) piiriin jo kuuluvien biohajoavien ja kompostoitavien tuotteiden kierrätyksen, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että orgaanisen jätteen kompostointi mahdollistaa yhteisön aloitteen (edelläkävijämarkkinat) piiriin jo kuuluvien biohajoavien ja kompostoitavien tuotteiden kierrätyksen,

| K. | katsoo, että on syytä määritellä biojätteen käsittelyä ja kompostin laatua koskevat EU-laatuvaatimukset; katsoo, että kompostin laatuvaatimusten sääntelyllä, mukaan luettuna kokonaisvaltainen strategia, jolla varmistetaan jäljitettävyys, laatu ja turvallinen käyttö, voidaan saada kuluttajat luottamaan tuotteeseen; katsoo, että komposti olisi luokiteltava laatunsa mukaisesti niin, että kompostin käytöstä ei aiheudu haittaa maaperälle ja pohjavedelle eikä varsinkaan erityisesti kyseisestä maaperästä saataville maataloustuotteille, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on syytä määritellä biojätteen käsittelyä ja kompostin laatua koskevat EU-laatuvaatimukset; katsoo, että kompostin laatuvaatimusten sääntelyllä, mukaan luettuna kokonaisvaltainen strategia, jolla varmistetaan jäljitettävyys, laatu ja turvallinen käyttö, voidaan saada kuluttajat luottamaan tuotteeseen; katsoo, että komposti olisi luokiteltava laatunsa mukaisesti niin, että kompostin käytöstä ei aiheudu haittaa maaperälle ja pohjavedelle eikä varsinkaan erityisesti kyseisestä maaperästä saataville maataloustuotteille,

| L. | katsoo, että huonosti toteutuneet tavoitteet biojätteen ohjaamisessa pois kaatopaikoilta tarvitsevat toteutuakseen lisää lainsäädännöllisiä suuntaviivoja, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että huonosti toteutuneet tavoitteet biojätteen ohjaamisessa pois kaatopaikoilta tarvitsevat toteutuakseen lisää lainsäädännöllisiä suuntaviivoja,

| M. | katsoo, että saatetaan tarvita suojatoimenpiteitä varmistamaan, että kompostin käyttö ei johda maaperän tai pohjaveden pilaantumiseen, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että saatetaan tarvita suojatoimenpiteitä varmistamaan, että kompostin käyttö ei johda maaperän tai pohjaveden pilaantumiseen,

| N. | katsoo, että olisi tarkasteltava ja arvioitava mahdollisuuksia käyttää huonolaatuista kompostia niin että ei vahingoiteta ympäristöä tai ihmisten terveyttä, ja että jos EU:n tasolla määritellään asianmukaisesti huonolaatuisen kompostin käyttömahdollisuudet sekä se, milloin kompostia pidetään tuotteena ja milloin jätteenä, jäsenvaltioiden olisi helpompi tehdä kompostin käyttöä koskevia päätöksiä, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että olisi tarkasteltava ja arvioitava mahdollisuuksia käyttää huonolaatuista kompostia niin että ei vahingoiteta ympäristöä tai ihmisten terveyttä, ja että jos EU:n tasolla määritellään asianmukaisesti huonolaatuisen kompostin käyttömahdollisuudet sekä se, milloin kompostia pidetään tuotteena ja milloin jätteenä, jäsenvaltioiden olisi helpompi tehdä kompostin käyttöä koskevia päätöksiä,

| O. | ottaa huomioon, että luonnonvaroja tehokkaasti hyödyntävä Eurooppa on yksi Eurooppa 2020 -strategian johtoajatuksista ja että siksi olisi kannustettava luonnonvarojen tehokkaaseen hyödyntämiseen; katsoo, että biojätteen kierrätys lisää osaltaan luonnonvarojen tehokasta hyödyntämistä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että luonnonvaroja tehokkaasti hyödyntävä Eurooppa on yksi Eurooppa 2020 -strategian johtoajatuksista ja että siksi olisi kannustettava luonnonvarojen tehokkaaseen hyödyntämiseen; katsoo, että biojätteen kierrätys lisää osaltaan luonnonvarojen tehokasta hyödyntämistä,

| P. | ottaa huomioon, että kostea biojäte alentaa jätteenpolton tehokkuutta; katsoo, että biojätteen polttamiseen kannustetaan epäsuorasti direktiivissä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä; katsoo, että biojätteellä voidaan paremmin edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa, jos se kierrätetään kompostiksi maaperän laadun parantamiseksi ja hiilidioksidin talteenottamiseksi, mihin ei tällä hetkellä kannusteta sähkön tuottamisesta uusiutuvista energialähteistä annetussa direktiivissä, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kostea biojäte alentaa jätteenpolton tehokkuutta; katsoo, että biojätteen polttamiseen kannustetaan epäsuorasti direktiivissä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä; katsoo, että biojätteellä voidaan paremmin edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa, jos se kierrätetään kompostiksi maaperän laadun parantamiseksi ja hiilidioksidin talteenottamiseksi, mihin ei tällä hetkellä kannusteta sähkön tuottamisesta uusiutuvista energialähteistä annetussa direktiivissä,

| Q. | ottaa huomioon, että anaerobinen mädätys biokaasun tuottamiseksi on tehokas tapa ottaa talteen energiaa ja että lietettä voidaan käyttää kompostin tuottamiseen, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että anaerobinen mädätys biokaasun tuottamiseksi on tehokas tapa ottaa talteen energiaa ja että lietettä voidaan käyttää kompostin tuottamiseen,

| R. | katsoo, että asianmukaisen biojätehuollon päätavoitteena on oltava lopputulos, mikä tarkoittaa, että voidaan pitää avoimina biojätehuollon kaikkia teknisiä vaihtoehtoja innovoinnin, tieteellisen tutkimuksen ja kilpailukyvyn edistämiseksi, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että asianmukaisen biojätehuollon päätavoitteena on oltava lopputulos, mikä tarkoittaa, että voidaan pitää avoimina biojätehuollon kaikkia teknisiä vaihtoehtoja innovoinnin, tieteellisen tutkimuksen ja kilpailukyvyn edistämiseksi,

| S. | katsoo, että kierrätysyhteiskuntaan siirtymisen, vähähiilisen talouden kehittämisen ja alan ekologisesti kestävien työpaikkojen luomiseen liittyvän potentiaalin välillä on merkittäviä synergiavaikutuksia ja että siksi on tarpeen kohdentaa varoja tutkimukseen, joka koskee biojätteen keräyksestä ja käsittelystä työympäristölle aiheutuvia vaikutuksia, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kierrätysyhteiskuntaan siirtymisen, vähähiilisen talouden kehittämisen ja alan ekologisesti kestävien työpaikkojen luomiseen liittyvän potentiaalin välillä on merkittäviä synergiavaikutuksia ja että siksi on tarpeen kohdentaa varoja tutkimukseen, joka koskee biojätteen keräyksestä ja käsittelystä työympäristölle aiheutuvia vaikutuksia,

| T. | katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava biojätealan ympäristötietoisuutta lisääviä toimia etenkin kouluissa, jotta voidaan edistää kiinteän yhdyskuntajätteen kestävää huoltoa ja valistaa kansalaisia erilliskeräyksen hyödyistä; korostaa tässä yhteydessä kuntien ja kunnallisten yritysten merkitystä, koska ne voivat valistaa kansalaisia ja antaa neuvoja, joiden avulla kansalaiset voivat vähentää jätteiden määrää, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava biojätealan ympäristötietoisuutta lisääviä toimia etenkin kouluissa, jotta voidaan edistää kiinteän yhdyskuntajätteen kestävää huoltoa ja valistaa kansalaisia erilliskeräyksen hyödyistä; korostaa tässä yhteydessä kuntien ja kunnallisten yritysten merkitystä, koska ne voivat valistaa kansalaisia ja antaa neuvoja, joiden avulla kansalaiset voivat vähentää jätteiden määrää,

| U. | ottaa huomioon, että yli 30 prosenttia kiinteästä yhdyskuntajätteestä on biojätettä; ottaa huomioon, että biojätteen määrä Euroopan unionissa on kasvussa, että biojäte on merkittävä kasvihuonekaasupäästöjen lähde ja että siitä aiheutuu muita ympäristöhaittoja, kun sitä viedään kaatopaikoille olosuhteissa, joiden johdosta jätehuolto on nykyään neljänneksi suurin kasvihuonekaasujen lähde, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yli 30 prosenttia kiinteästä yhdyskuntajätteestä on biojätettä; ottaa huomioon, että biojätteen määrä Euroopan unionissa on kasvussa, että biojäte on merkittävä kasvihuonekaasupäästöjen lähde ja että siitä aiheutuu muita ympäristöhaittoja, kun sitä viedään kaatopaikoille olosuhteissa, joiden johdosta jätehuolto on nykyään neljänneksi suurin kasvihuonekaasujen lähde,

| V. | toteaa, että muutakin kuin kotitalouksista peräisin olevaa biojätettä käsitellään käytännössä kestävällä tavalla, |
| --- | --- |

V.

toteaa, että muutakin kuin kotitalouksista peräisin olevaa biojätettä käsitellään käytännössä kestävällä tavalla,

| W. | katsoo, että tällaisen jätteen käsittely olisi järjestettävä jätehierarkian mukaisesti eli siinä olisi otettava huomioon jätteen ennaltaehkäisy ja vähentäminen, uudelleenkäyttö, kierrätys, muuntyyppinen talteenotto etenkin energiatarkoituksiin ja viimeisenä vaihtoehtona kaatopaikalle vieminen (jätteistä annetun puitedirektiivin 4 artiklan mukaisesti), koska biojätteen kierrätys on parempi vaihtoehto kuin sen polttaminen, sillä näin vältetään metaanikaasun muodostuminen ja voidaan lisäksi auttaa torjumaan ilmastonmuutosta hiilidioksidin talteenoton avulla ja parantaa maaperää; katsoo, että ennaltaehkäisy on biojätehuollon ensisijainen tavoite ja että ennaltaehkäisyn avulla voidaan erityisesti välttää elintarvike- ja puutarhajätteen syntymistä esimerkiksi tehostamalla julkisten puistojen suunnittelua ja istuttamalla niihin vähän hoitoa tarvitsevia kasveja ja puita, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että tällaisen jätteen käsittely olisi järjestettävä jätehierarkian mukaisesti eli siinä olisi otettava huomioon jätteen ennaltaehkäisy ja vähentäminen, uudelleenkäyttö, kierrätys, muuntyyppinen talteenotto etenkin energiatarkoituksiin ja viimeisenä vaihtoehtona kaatopaikalle vieminen (jätteistä annetun puitedirektiivin 4 artiklan mukaisesti), koska biojätteen kierrätys on parempi vaihtoehto kuin sen polttaminen, sillä näin vältetään metaanikaasun muodostuminen ja voidaan lisäksi auttaa torjumaan ilmastonmuutosta hiilidioksidin talteenoton avulla ja parantaa maaperää; katsoo, että ennaltaehkäisy on biojätehuollon ensisijainen tavoite ja että ennaltaehkäisyn avulla voidaan erityisesti välttää elintarvike- ja puutarhajätteen syntymistä esimerkiksi tehostamalla julkisten puistojen suunnittelua ja istuttamalla niihin vähän hoitoa tarvitsevia kasveja ja puita,

| X. | ottaa huomioon, että jos halutaan luoda ympäristötehokas biojätehuolto, asiaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti energiapolitiikan ja maaperän suojelua koskevan politiikan yhteydessä ja sopusoinnussa ilmastonmuutoksen lieventämistavoitteiden kanssa; katsoo, että yhtenä lisäetuna on biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, kun käsiteltyä biojätettä käytetään turpeen korvaajana, millä suojellaan kosteikkojen ekosysteemejä, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että jos halutaan luoda ympäristötehokas biojätehuolto, asiaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti energiapolitiikan ja maaperän suojelua koskevan politiikan yhteydessä ja sopusoinnussa ilmastonmuutoksen lieventämistavoitteiden kanssa; katsoo, että yhtenä lisäetuna on biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, kun käsiteltyä biojätettä käytetään turpeen korvaajana, millä suojellaan kosteikkojen ekosysteemejä,

| Y. | ottaa huomioon, että anaerobinen mädätys, jolla biojätteestä tuotetaan biokaasua, voi myötävaikuttaa merkittävällä tavalla kestävään luonnonvarojen hoitoon EU:ssa ja auttaa osaltaan täyttämään EU:n uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet kestävällä tavalla, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että anaerobinen mädätys, jolla biojätteestä tuotetaan biokaasua, voi myötävaikuttaa merkittävällä tavalla kestävään luonnonvarojen hoitoon EU:ssa ja auttaa osaltaan täyttämään EU:n uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet kestävällä tavalla,

| Z. | toteaa, että biojätettä olisi pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää korkealaatuisen kompostin tuotannossa, koska näin voidaan auttaa torjumaan Euroopan maaperän huonontumista, säilyttää maaperän tuottavuus, vähentää kemiallisten ja erityisesti fosforipitoisten lannoitteiden käyttöä maataloudessa ja lisätä maaperän vedenpidätyskykyä, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että biojätettä olisi pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää korkealaatuisen kompostin tuotannossa, koska näin voidaan auttaa torjumaan Euroopan maaperän huonontumista, säilyttää maaperän tuottavuus, vähentää kemiallisten ja erityisesti fosforipitoisten lannoitteiden käyttöä maataloudessa ja lisätä maaperän vedenpidätyskykyä,

| AA. | toteaa, että jäsenvaltioissa käytetään erilaisia jätehuoltojärjestelmiä ja että kaatopaikalle sijoittaminen on edelleen yleisimmin käytetty kiinteän yhdyskuntajätteen hävittämismenetelmä Euroopan unionissa, vaikka se on ympäristön kannalta huonoin vaihtoehto, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että jäsenvaltioissa käytetään erilaisia jätehuoltojärjestelmiä ja että kaatopaikalle sijoittaminen on edelleen yleisimmin käytetty kiinteän yhdyskuntajätteen hävittämismenetelmä Euroopan unionissa, vaikka se on ympäristön kannalta huonoin vaihtoehto,

| AB. | katsoo, että liikenteen polttoaineiden tuotanto biojätteestä on merkittävä ympäristöetu, |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että liikenteen polttoaineiden tuotanto biojätteestä on merkittävä ympäristöetu,

| AC. | katsoo, että on tarpeen edistää biojätealan tieteellistä tutkimusta ja teknistä innovointia, |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että on tarpeen edistää biojätealan tieteellistä tutkimusta ja teknistä innovointia,

| AD. | katsoo, että nykyisen erilliskeräyksen avulla voidaan välttää saastumista ja edistää laadukkaan kompostin tuottamista koskevaa tavoitetta ja toimittaa näin laadukkaita materiaaleja biojätteen kierrätykseen sekä tehostaa energian talteenottoa, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että nykyisen erilliskeräyksen avulla voidaan välttää saastumista ja edistää laadukkaan kompostin tuottamista koskevaa tavoitetta ja toimittaa näin laadukkaita materiaaleja biojätteen kierrätykseen sekä tehostaa energian talteenottoa,

| AE. | ottaa huomioon, että eri jäsenvaltioissa tehdyt tutkimukset ja saadut kokemukset osoittavat erilliskeräyksen merkityksen sekä käyttökelpoisena että ympäristön kannalta ja taloudellisesti kestävänä menetelmänä, josta olisi tehtävä pakollinen; katsoo, että erilliskeräys on välttämätöntä, jos halutaan tuottaa korkealaatuista kompostia, |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että eri jäsenvaltioissa tehdyt tutkimukset ja saadut kokemukset osoittavat erilliskeräyksen merkityksen sekä käyttökelpoisena että ympäristön kannalta ja taloudellisesti kestävänä menetelmänä, josta olisi tehtävä pakollinen; katsoo, että erilliskeräys on välttämätöntä, jos halutaan tuottaa korkealaatuista kompostia,

Lainsäädäntö

| 1. | kehottaa komissiota tarkistamaan nykyistä biojätelainsäädäntöä ja laatimaan vuoden 2010 loppuun mennessä toissijaisuusperiaatetta noudattaen ehdotuksen erityisdirektiiviksi, johon sisältyy muun muassa






  — | jäsenvaltioita koskevan pakollisen erilliskeräysjärjestelmän perustaminen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa erilliskeräys ei ole ympäristön kannalta tai taloudellisesti asianmukainen vaihtoehto |
| --- | --- | --- |

1.

kehottaa komissiota tarkistamaan nykyistä biojätelainsäädäntöä ja laatimaan vuoden 2010 loppuun mennessä toissijaisuusperiaatetta noudattaen ehdotuksen erityisdirektiiviksi, johon sisältyy muun muassa

—

jäsenvaltioita koskevan pakollisen erilliskeräysjärjestelmän perustaminen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa erilliskeräys ei ole ympäristön kannalta tai taloudellisesti asianmukainen vaihtoehto

| — | biojätteen kierrätys |
| --- | --- |

—

biojätteen kierrätys

| — | biojätteestä saatavien kompostityyppien laatuluokitus; |
| --- | --- |

—

biojätteestä saatavien kompostityyppien laatuluokitus;

| 2. | kehottaa komissiota määrittämään kansallisten päästösuunnitelmien puitteissa jätteen kierrätyksellä ja kompostoinnilla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota määrittämään kansallisten päästösuunnitelmien puitteissa jätteen kierrätyksellä ja kompostoinnilla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset;

| 3. | panee merkille, että tuleva Euroopan unionin kehys tarjoaisi monille jäsenvaltioille oikeudelliset suuntaviivat ja oikeudellista selkeyttä ja rohkaisisi niitä investoimaan biojätehuoltoon; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltiota jätteiden erilliskeräysjärjestelmien käyttöönotossa ja esittämään biojätteen kierrätystä koskevia sitovia ja kunnianhimoisia tavoitteita; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että tuleva Euroopan unionin kehys tarjoaisi monille jäsenvaltioille oikeudelliset suuntaviivat ja oikeudellista selkeyttä ja rohkaisisi niitä investoimaan biojätehuoltoon; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltiota jätteiden erilliskeräysjärjestelmien käyttöönotossa ja esittämään biojätteen kierrätystä koskevia sitovia ja kunnianhimoisia tavoitteita;

| 4. | palauttaa mieliin, että 22. heinäkuuta 2002 hyväksytyn yhteisön kuudennen ympäristötoimintaohjelman 2001–2010 8 artiklan 2 kohdan iv alakohdassa velvoitettiin komissio luomaan biohajoavia jätteitä koskevaa lainsäädäntöä yhtenä ensisijaisena toimena, jolla pyritään saavuttamaan luonnonvarojen ja jätteiden kestävän käytön ja hallinnan tavoite, ja panee merkille, ettei vielä kahdeksan vuotta myöhemmin ole esitetty lainsäädäntöehdotuksia, mitä on mahdotonta hyväksyä; |
| --- | --- |

4.

palauttaa mieliin, että 22. heinäkuuta 2002 hyväksytyn yhteisön kuudennen ympäristötoimintaohjelman 2001–2010 8 artiklan 2 kohdan iv alakohdassa velvoitettiin komissio luomaan biohajoavia jätteitä koskevaa lainsäädäntöä yhtenä ensisijaisena toimena, jolla pyritään saavuttamaan luonnonvarojen ja jätteiden kestävän käytön ja hallinnan tavoite, ja panee merkille, ettei vielä kahdeksan vuotta myöhemmin ole esitetty lainsäädäntöehdotuksia, mitä on mahdotonta hyväksyä;

| 5. | kehottaa komissiota tutkimaan vaikutusarvioinnissaan, miten biojätehuoltojärjestelmää voidaan parantaa sen osalta, mikä koskee erillisesti talteenotetun biojätteen kierrätystä, kompostoinnin käyttöä maatalouden ja ympäristön hyödyksi, mekaanisia/biologisia käsittelyvaihtoehtoja ja biojätteen käyttöä energiantuotannossa; katsoo, että tätä vaikutusarviointia olisi käytettävä perustana biohajoavaa jätettä koskevan Euroopan unionin uuden oikeudellisen kehyksen valmistelussa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota tutkimaan vaikutusarvioinnissaan, miten biojätehuoltojärjestelmää voidaan parantaa sen osalta, mikä koskee erillisesti talteenotetun biojätteen kierrätystä, kompostoinnin käyttöä maatalouden ja ympäristön hyödyksi, mekaanisia/biologisia käsittelyvaihtoehtoja ja biojätteen käyttöä energiantuotannossa; katsoo, että tätä vaikutusarviointia olisi käytettävä perustana biohajoavaa jätettä koskevan Euroopan unionin uuden oikeudellisen kehyksen valmistelussa;

Käyttö

| 6. | kehottaa komissiota vahvistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa perusteet korkealaatuisen kompostin tuotannolle ja käytölle ja määrittämään lopputuotteita koskevat vähimmäisvaatimukset jätepuitedirektiivin 6 artiklan mukaisesti, jotta saadaan biojätteiden käsittelystä saatavien erilaisten kompostien laatuluokitus osana kokonaisvaltaista strategiaa, jolla varmistetaan laadun lisäksi tuotteen jäljitettävyys ja sen käytön turvallisuus; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota vahvistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa perusteet korkealaatuisen kompostin tuotannolle ja käytölle ja määrittämään lopputuotteita koskevat vähimmäisvaatimukset jätepuitedirektiivin 6 artiklan mukaisesti, jotta saadaan biojätteiden käsittelystä saatavien erilaisten kompostien laatuluokitus osana kokonaisvaltaista strategiaa, jolla varmistetaan laadun lisäksi tuotteen jäljitettävyys ja sen käytön turvallisuus;

Energia

| 7. | pitää biojätteen anaerobista mädätystä erityisen hyödyllisenä, koska se tuottaa ravinteikasta maanparannusainetta, lietettä, ja myös biokaasua, joka on uusiutuva energiamuoto, joka voidaan muuntaa biometaaniksi tai käyttää perussähköntuotannossa; |
| --- | --- |

7.

pitää biojätteen anaerobista mädätystä erityisen hyödyllisenä, koska se tuottaa ravinteikasta maanparannusainetta, lietettä, ja myös biokaasua, joka on uusiutuva energiamuoto, joka voidaan muuntaa biometaaniksi tai käyttää perussähköntuotannossa;

| 8. | katsoo, että biojätteen polttaminen voi olla käyttökelpoinen jätteenkäsittelyvaihtoehto vain sillä edellytyksellä, että polttamisen yhteydessä syntyvä energia otetaan talteen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että biojätteen polttaminen voi olla käyttökelpoinen jätteenkäsittelyvaihtoehto vain sillä edellytyksellä, että polttamisen yhteydessä syntyvä energia otetaan talteen;

| 9. | korostaa, että käytettäessä biojätettä energiantuotantoon on otettava huomioon energiatehokkuus ja kestävä kehitys ja että tästä syystä näin saatua energiaa on käytettävä mahdollisimman tehokkaalla tavalla; toistaa, että erilliskeräys varmistaa kaatopaikkadirektiivin (14) noudattamisen, parantaa kierrätettävän biojätteen laatua ja lisää energian talteenoton tehokkuutta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että käytettäessä biojätettä energiantuotantoon on otettava huomioon energiatehokkuus ja kestävä kehitys ja että tästä syystä näin saatua energiaa on käytettävä mahdollisimman tehokkaalla tavalla; toistaa, että erilliskeräys varmistaa kaatopaikkadirektiivin (14) noudattamisen, parantaa kierrätettävän biojätteen laatua ja lisää energian talteenoton tehokkuutta;

| 10. | panee merkille, että jätteen ohjaamiseksi tehokkaammin pois kaatopaikoilta sekä jätteen kierrätyksen ja biokaasutuotannon lisäämiseksi olisi jätettävä avoimeksi kaikki teknologiset välineet ja vaihtoehdot, joilla voidaan maksimoida luonnonvarojen kierrätys tai biokaasun tuotanto; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että jätteen ohjaamiseksi tehokkaammin pois kaatopaikoilta sekä jätteen kierrätyksen ja biokaasutuotannon lisäämiseksi olisi jätettävä avoimeksi kaikki teknologiset välineet ja vaihtoehdot, joilla voidaan maksimoida luonnonvarojen kierrätys tai biokaasun tuotanto;

| 11. | katsoo, että biojäte on arvokas uusiutuva luonnonvara, josta voidaan tuottaa sähköä ja biopolttoainetta liikenteen käyttöön ja syötettäväksi kaasuverkkoon, kun biokaasu muunnetaan biometaaniksi (koostuu pääosin metaanista (50–75 %) ja hiilidioksidista), ja kehottaa komissiota tarkastelemaan ja edistämään keinoja, joilla biojätteestä voidaan tuottaa biokaasua; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että biojäte on arvokas uusiutuva luonnonvara, josta voidaan tuottaa sähköä ja biopolttoainetta liikenteen käyttöön ja syötettäväksi kaasuverkkoon, kun biokaasu muunnetaan biometaaniksi (koostuu pääosin metaanista (50–75 %) ja hiilidioksidista), ja kehottaa komissiota tarkastelemaan ja edistämään keinoja, joilla biojätteestä voidaan tuottaa biokaasua;

| 12. | korostaa, että on lisättävä biojätteen ohjaamista pois kaatopaikoilta; panee tässä yhteydessä merkille, että toisaalta biojäte voi edistää EU:n tavoitetta, jonka mukaan vuonna 2020 uusituvan energian osuuden on oltava 20 prosenttia, ja että toisaalta biojäte voi edistää polttoaineen laadusta annetun EU-direktiivin tavoitteita; palauttaa mieliin, että uusiutuvista energiamuodoista annetussa direktiivissä kannatetaan kaikentyyppisen biomassan, myös energiabiojätteen, käyttämistä uusiutuvan energian lähteenä, ja että jätteestä tuotetut biopolttoaineet lasketaan kaksinkertaisina, kun pyritään kohti uusiutuvan energian 10 prosentin tavoitetta liikenteen osalta; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita harkitsemaan lainsäädännössään energian tuottamista biohajoavasta jätteestä osana kokonaisvaltaista jätehierarkiapolitiikkaa ja kehottaa niitä jakamaan ideoita parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että on lisättävä biojätteen ohjaamista pois kaatopaikoilta; panee tässä yhteydessä merkille, että toisaalta biojäte voi edistää EU:n tavoitetta, jonka mukaan vuonna 2020 uusituvan energian osuuden on oltava 20 prosenttia, ja että toisaalta biojäte voi edistää polttoaineen laadusta annetun EU-direktiivin tavoitteita; palauttaa mieliin, että uusiutuvista energiamuodoista annetussa direktiivissä kannatetaan kaikentyyppisen biomassan, myös energiabiojätteen, käyttämistä uusiutuvan energian lähteenä, ja että jätteestä tuotetut biopolttoaineet lasketaan kaksinkertaisina, kun pyritään kohti uusiutuvan energian 10 prosentin tavoitetta liikenteen osalta; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita harkitsemaan lainsäädännössään energian tuottamista biohajoavasta jätteestä osana kokonaisvaltaista jätehierarkiapolitiikkaa ja kehottaa niitä jakamaan ideoita parhaista käytännöistä;

Tutkimus ja innovointi

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan biojätehuollon tieteellistä tutkimusta ja teknistä innovointia; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan biojätehuollon tieteellistä tutkimusta ja teknistä innovointia;

| 14. | kehottaa komissiota osallistumaan tiiviimmin biojätteen käsittelymenetelmiä koskevaan tutkimukseen, jotta voidaan paremmin määrittää biojätteen maaperään liittyvät hyödyt sekä siitä saatavan energian määrä ja sen ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota osallistumaan tiiviimmin biojätteen käsittelymenetelmiä koskevaan tutkimukseen, jotta voidaan paremmin määrittää biojätteen maaperään liittyvät hyödyt sekä siitä saatavan energian määrä ja sen ympäristövaikutukset;

Valistus ja tiedotus

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan biojätealan ympäristötietoisuutta lisääviä toimia etenkin kouluissa ja korkea-asteen oppilaitoksissa, jotta voidaan edistää jätteen syntymisen ehkäisemiseen tähtääviä käyttäytymismalleja ja biojätteen ja kiinteän yhdyskuntajätteen kestävää huoltoa ja valistaa kansalaisia jätteen syntymisen ehkäisystä ja jätteiden kierrätyksestä sekä erilliskeräyksen ja biojätteen biologisen käsittelyn hyödyistä; korostaa tässä yhteydessä kaupunkien, kuntien ja kunnallisten yritysten merkitystä, koska ne voivat valistaa kansalaisia ja antaa tietoa ja neuvoja, joiden avulla kansalaiset voivat ehkäistä jätteiden syntymistä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan biojätealan ympäristötietoisuutta lisääviä toimia etenkin kouluissa ja korkea-asteen oppilaitoksissa, jotta voidaan edistää jätteen syntymisen ehkäisemiseen tähtääviä käyttäytymismalleja ja biojätteen ja kiinteän yhdyskuntajätteen kestävää huoltoa ja valistaa kansalaisia jätteen syntymisen ehkäisystä ja jätteiden kierrätyksestä sekä erilliskeräyksen ja biojätteen biologisen käsittelyn hyödyistä; korostaa tässä yhteydessä kaupunkien, kuntien ja kunnallisten yritysten merkitystä, koska ne voivat valistaa kansalaisia ja antaa tietoa ja neuvoja, joiden avulla kansalaiset voivat ehkäistä jätteiden syntymistä;

Ympäristönäkökohdat

| 16. | katsoo, että käsiteltyä biojätettä olisi käytettävä orgaanisen aineksen säilyttämiseen sekä ravinnekierron ja erityisesti fosfaatin kierron täydentämiseen kierrättämällä se maaperään, ja kehottaa sen vuoksi komissiota tunnustamaan, että olisi tutkittava, miten politiikoilla voidaan vaikuttaa hillitsevästi maailman fosfaattivarojen liian nopeaan hupenemiseen; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että käsiteltyä biojätettä olisi käytettävä orgaanisen aineksen säilyttämiseen sekä ravinnekierron ja erityisesti fosfaatin kierron täydentämiseen kierrättämällä se maaperään, ja kehottaa sen vuoksi komissiota tunnustamaan, että olisi tutkittava, miten politiikoilla voidaan vaikuttaa hillitsevästi maailman fosfaattivarojen liian nopeaan hupenemiseen;

| 17. | tähdentää, että puhdasta biojätettä on pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää hyvälaatuisen kompostin tuottamiseen; |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että puhdasta biojätettä on pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää hyvälaatuisen kompostin tuottamiseen;

| 18. | katsoo, että maatalouden tulevaisuus riippuu myös maaperän hedelmällisyyden säilyttämisestä ja parantamisesta; toteaa, että hyvälaatuisen kompostin käytöllä maataloudessa voidaan myötävaikuttaa maan tuottavuuden säilyttämiseen, maaperän vedenpidätyskyvyn ja hiilidioksidin varastoimiskyvyn lisäämiseen sekä keinolannoitteiden käytön vähentämiseen; korostaa jäsenvaltioiden roolia sen varmistamisessa, että maatalousmaahan käytetään hyvälaatuista kompostia; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että maatalouden tulevaisuus riippuu myös maaperän hedelmällisyyden säilyttämisestä ja parantamisesta; toteaa, että hyvälaatuisen kompostin käytöllä maataloudessa voidaan myötävaikuttaa maan tuottavuuden säilyttämiseen, maaperän vedenpidätyskyvyn ja hiilidioksidin varastoimiskyvyn lisäämiseen sekä keinolannoitteiden käytön vähentämiseen; korostaa jäsenvaltioiden roolia sen varmistamisessa, että maatalousmaahan käytetään hyvälaatuista kompostia;

| 19. | huomauttaa, että jätteistä erittyvien kaasujen aiheuttamia ongelmia on vaikeaa ehkäistä kompostointivaiheessa, mikä saattaa uhata merkittävästi ympäristöä ja ilmakehää; muistuttaa, että asianmukaiseen kompostointiin, erityisesti kunnallisen biojätteen kompostointiin, kuuluu pohjaveden suojaaminen kompostointilaitoksen suotovedeltä; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että jätteistä erittyvien kaasujen aiheuttamia ongelmia on vaikeaa ehkäistä kompostointivaiheessa, mikä saattaa uhata merkittävästi ympäristöä ja ilmakehää; muistuttaa, että asianmukaiseen kompostointiin, erityisesti kunnallisen biojätteen kompostointiin, kuuluu pohjaveden suojaaminen kompostointilaitoksen suotovedeltä;

| 20. | korostaa, että pyrittäessä saavuttamaan eri tavoitteet (ilmaston lämpenemisen, maan kasvukunnon heikkenemisen ja eroosion torjuntaa sekä uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen) valikoidusti talteenotetun biojätteen kompostoinnin ja mädätyksen mahdollinen yhdistelmä tarjoaa kiistatta etuja ja ansaitsee tulla edistetyksi; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että pyrittäessä saavuttamaan eri tavoitteet (ilmaston lämpenemisen, maan kasvukunnon heikkenemisen ja eroosion torjuntaa sekä uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen) valikoidusti talteenotetun biojätteen kompostoinnin ja mädätyksen mahdollinen yhdistelmä tarjoaa kiistatta etuja ja ansaitsee tulla edistetyksi;

| 21. | kehottaa siksi komissiota esittämään kansallisia biojätteen kierrätystavoitteita, jotta voidaan rajoittaa biojätemäärää, joka päätyy vähiten suositeltaviin jätehuoltoratkaisuihin, kuten kaatopaikat ja jätteenpoltto; |
| --- | --- |

21.

kehottaa siksi komissiota esittämään kansallisia biojätteen kierrätystavoitteita, jotta voidaan rajoittaa biojätemäärää, joka päätyy vähiten suositeltaviin jätehuoltoratkaisuihin, kuten kaatopaikat ja jätteenpoltto;

Kaatopaikkadirektiivin säännösten noudattaminen

| 22. | muistuttaa, että biojätteen käsittely on järjestettävä jätehuollon menetelmiä koskevan yleisen hierarkian mukaisesti, johon sisältyy ennaltaehkäisy, kierrätys, muuntyyppinen talteenotto muun muassa energiatarkoituksiin ja viimeisenä vaihtoehtona kaatopaikalle sijoittaminen (direktiivin 1999/31/EY 5 artikla ja direktiivi 2008/98/EY (15)); kehottaa komissiota valvomaan tehostetusti, että kaatopaikalle sijoittamista koskevia säännöksiä sovelletaan ja noudatetaan koko yhteisön alueella; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että biojätteen käsittely on järjestettävä jätehuollon menetelmiä koskevan yleisen hierarkian mukaisesti, johon sisältyy ennaltaehkäisy, kierrätys, muuntyyppinen talteenotto muun muassa energiatarkoituksiin ja viimeisenä vaihtoehtona kaatopaikalle sijoittaminen (direktiivin 1999/31/EY 5 artikla ja direktiivi 2008/98/EY (15)); kehottaa komissiota valvomaan tehostetusti, että kaatopaikalle sijoittamista koskevia säännöksiä sovelletaan ja noudatetaan koko yhteisön alueella;

| 23. | toteaa, että yksittäisten jäsenvaltioiden kansalliset lainsäädäntötoimet ja jätehuoltojärjestelmät poikkeavat toisistaan ja että kaatopaikalle sijoittaminen on edelleen yleisimmin käytetty kiinteän yhdyskuntajätteen hävittämismenetelmä Euroopan unionissa; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään ja vaihtamaan biojätteen käsittelyä koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että yksittäisten jäsenvaltioiden kansalliset lainsäädäntötoimet ja jätehuoltojärjestelmät poikkeavat toisistaan ja että kaatopaikalle sijoittaminen on edelleen yleisimmin käytetty kiinteän yhdyskuntajätteen hävittämismenetelmä Euroopan unionissa; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään ja vaihtamaan biojätteen käsittelyä koskevia parhaita käytäntöjä;

| 24. | katsoo, että suuria määriä pilaantuvaa kaatopaikkajätettä voidaan vähentää tehokkaasti mekaanis-biologisella käsittelyllä ja käyttää kompostointiin, anaerobiseen mädätykseen ja energian talteenottoon; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että suuria määriä pilaantuvaa kaatopaikkajätettä voidaan vähentää tehokkaasti mekaanis-biologisella käsittelyllä ja käyttää kompostointiin, anaerobiseen mädätykseen ja energian talteenottoon;

Taloudelliset näkökohdat

| 25. | katsoo, että erilliskeräyksen ja muiden hyötykäyttöastetta parantavien biojätehuoltojärjestelmien laajentaminen edellyttää taloudellisia kannustimia; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että erilliskeräyksen ja muiden hyötykäyttöastetta parantavien biojätehuoltojärjestelmien laajentaminen edellyttää taloudellisia kannustimia;

| 26. | korostaa, että biojätehuollon tehostaminen ja kompostin laatuvaatimusten yhdenmukaistaminen ovat välttämättömiä, jotta voidaan edistää Euroopan kompostimarkkinoiden kehitystä; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että biojätehuollon tehostaminen ja kompostin laatuvaatimusten yhdenmukaistaminen ovat välttämättömiä, jotta voidaan edistää Euroopan kompostimarkkinoiden kehitystä;

| 27. | katsoo, että aiheuttajaperiaatetta olisi käytettävä pilaavien aineiden maaperään päästämisestä perittävien korvausten perusteena, jotta maatalous ei joudu vastaamaan biojätteen levittämisestä aiheutuvista kielteisistä ulkoisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että aiheuttajaperiaatetta olisi käytettävä pilaavien aineiden maaperään päästämisestä perittävien korvausten perusteena, jotta maatalous ei joudu vastaamaan biojätteen levittämisestä aiheutuvista kielteisistä ulkoisista vaikutuksista;

| 28. | korostaa, että monissa jäsenvaltioissa on jo tarvittavaa infrastruktuuria, mutta tarvitaan taloudellisia kannustimia, jotta voidaan luoda biojätteestä saatavan kompostin, lietteen, biokaasun, bioenergian ja biopolttoaineiden suuria mahdollisuuksia sisältävät markkinat; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että monissa jäsenvaltioissa on jo tarvittavaa infrastruktuuria, mutta tarvitaan taloudellisia kannustimia, jotta voidaan luoda biojätteestä saatavan kompostin, lietteen, biokaasun, bioenergian ja biopolttoaineiden suuria mahdollisuuksia sisältävät markkinat;

| 29. | korostaa biojätteestä tuotettujen liikenteen polttoaineiden ympäristöetuja ja kehottaa jäsenvaltioita jätehierarkian valossa ottamaan tämän huomioon tarkistetun jätepuitedirektiivin täytäntöönpanossa sekä komissiota ilmentämään asiaa täytäntöönpano-ohjeissaan; |
| --- | --- |

29.

korostaa biojätteestä tuotettujen liikenteen polttoaineiden ympäristöetuja ja kehottaa jäsenvaltioita jätehierarkian valossa ottamaan tämän huomioon tarkistetun jätepuitedirektiivin täytäntöönpanossa sekä komissiota ilmentämään asiaa täytäntöönpano-ohjeissaan;

| 30. | kehottaa komissiota tarkastelemaan kaikissa asiasta käynnissä olevissa tai tulevissa vaikutusarvioinneissa, millaisia taloudellisia kannustimia ja millaista rahoitusta tai tukea voidaan käyttää tai luoda asianmukaisen biojätehuollon mahdollistavien teknologioiden kehittämistä ja toteuttamista varten; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota tarkastelemaan kaikissa asiasta käynnissä olevissa tai tulevissa vaikutusarvioinneissa, millaisia taloudellisia kannustimia ja millaista rahoitusta tai tukea voidaan käyttää tai luoda asianmukaisen biojätehuollon mahdollistavien teknologioiden kehittämistä ja toteuttamista varten;

*

* *

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 114, 27.4.2006, s. 9.

(2)  EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1.

(3)  EYVL C 271 E, 7.11.2002, s. 154.

(4)  EUVL C 66 E, 20.3.2009, s. 29.

(5)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(6)  EUVL C 247 E, 15.10.2009, s. 18.

(7)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 281.

(8)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 138.

(9)  EUVL C 272 E, 9.11.2006, s. 59.

(10)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 599.

(11)  EUVL C 286 E, 27.11.2009, s. 81.

(12)  EUVL C 287 E, 29.11.2007, s. 135.

(13)  Neuvoston sihteeristön muistio, 9. maaliskuuta 2010, neuvoston asiakirja 7307/10.

(14)  Direktiivi 1999/31/EY, johdanto-osan 17 kappale.

(15)  EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/56

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkat ja palkkiot sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikka

P7_TA(2010)0265

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkoista ja palkkioista sekä rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta (2010/2009(INI))

2011/C 351 E/08

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2009 annetun komission suosituksen rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta (C(2009)3159),

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2009 annetun komission suosituksen suositusten 2004/913/EY ja 2005/162/EY täydentämisestä julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkkoja ja palkkioita koskevan järjestelmän osalta (C(2009)3177),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (KOM(2009)0362),

ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen 2. huhtikuuta 2009 hyväksymät periaatteet moitteettomista palkitsemiskäytännöistä sekä sen 25. syyskuuta 2009 hyväksymät täytäntöönpanostandardit,

ottaa huomioon Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean 20. huhtikuuta 2009 antamat korkean tason periaatteet palkka- ja palkkiopolitiikasta,

ottaa huomioon Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean 11. kesäkuuta 2010 antaman selvityksen sen palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan korkean tason periaatteiden kansallisesta täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon Baselin pankkivalvontakomitean tammikuussa 2010 laatimat palkitsemisperiaatteiden ja -standardien arviointimenetelmät,

ottaa huomioon helmikuussa 2010 julkaistun OECD:n asiakirjan ”Corporate governance and the financial crisis - conclusions and emerging good practices to enhance implementation of the Principles”,

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman yrityshallintoon liittyvistä eettisistä kysymyksistä (1),

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan ”Rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmät sekä palkka- ja palkkiokäytännöt” (KOM(2010)0284),

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2010 annetun komission kertomuksen suositusten 2004/913/EY ja 2005/162/EY täydentämisestä julkisesti noteerattujen yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäsenten palkkoja ja palkkioita koskevan järjestelmän osalta annetun komission suosituksen 2009/385/EY (vuoden 2009 palkka- ja palkkiosuositus) soveltamisesta EU:n jäsenvaltioissa (KOM(2010)0285),

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2010 annetun komission kertomuksen rahoituspalvelualan palkka- ja palkkiopolitiikasta annetun komission suosituksen 2009/384/EY soveltamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa (KOM(2010)0286),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0208/2010),

| A. | katsoo, että rahoitusalan ja joidenkin julkisesti noteerattujen yhtiöiden palkka- ja palkkiopolitiikka sellaisten henkilöstöluokkien osalta, joiden ammatillinen toiminta vaikuttaa olennaisesti yhtiön riskiprofiiliin, on ollut omiaan kannustamaan liiketoimiin, joiden tarkoituksena on ollut nopeiden voittojen tavoittelu, ja että ne ovat siten johtaneet yhä riskialttiimpien liiketoimintamallien kehittämiseen työntekijöiden, säästäjien ja sijoittajien sekä ylipäätään kestävän kasvun vahingoksi, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että rahoitusalan ja joidenkin julkisesti noteerattujen yhtiöiden palkka- ja palkkiopolitiikka sellaisten henkilöstöluokkien osalta, joiden ammatillinen toiminta vaikuttaa olennaisesti yhtiön riskiprofiiliin, on ollut omiaan kannustamaan liiketoimiin, joiden tarkoituksena on ollut nopeiden voittojen tavoittelu, ja että ne ovat siten johtaneet yhä riskialttiimpien liiketoimintamallien kehittämiseen työntekijöiden, säästäjien ja sijoittajien sekä ylipäätään kestävän kasvun vahingoksi,

| B. | ottaa huomioon, että rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä sekä palkka- ja palkkiokäytännöistä annetussa komission vihreässä kirjassa korostetaan, että rahoituslaitosten ylenmääräinen riskinotto johtuu suurelta osin tehokkaiden valvontamekanismien puutteesta ja että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä olisi otettava huomioon rahoitusjärjestelmän vakaus, johon vaikuttaa monien toimijoiden toiminta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä sekä palkka- ja palkkiokäytännöistä annetussa komission vihreässä kirjassa korostetaan, että rahoituslaitosten ylenmääräinen riskinotto johtuu suurelta osin tehokkaiden valvontamekanismien puutteesta ja että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä olisi otettava huomioon rahoitusjärjestelmän vakaus, johon vaikuttaa monien toimijoiden toiminta,

| C. | ottaa huomioon, että joidenkin rahoituslaitosten epäasianmukaiset palkka- ja palkkiorakenteet, jotka kannustavat liialliseen ja varomattomaan riskinottoon, ovat vaikuttaneet riskien kasautumiseen tavalla, joka on johtanut nykyiseen rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisiin, ja ovat siksi merkittävä huolenaihe poliittisille päättäjille ja sääntelijöille, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että joidenkin rahoituslaitosten epäasianmukaiset palkka- ja palkkiorakenteet, jotka kannustavat liialliseen ja varomattomaan riskinottoon, ovat vaikuttaneet riskien kasautumiseen tavalla, joka on johtanut nykyiseen rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisiin, ja ovat siksi merkittävä huolenaihe poliittisille päättäjille ja sääntelijöille,

| D. | katsoo, että rahoituslaitosten on osana yritysten yhteiskuntavastuuta otettava huomioon yhteiskunnallinen tilanne, jossa ne toimivat, sekä yhdennetysti kaikkien osapuolten, kuten asiakkaiden, osakkaiden ja työntekijöiden, edut, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että rahoituslaitosten on osana yritysten yhteiskuntavastuuta otettava huomioon yhteiskunnallinen tilanne, jossa ne toimivat, sekä yhdennetysti kaikkien osapuolten, kuten asiakkaiden, osakkaiden ja työntekijöiden, edut,

| E. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on käynnistetty useita aloitteita ongelmallisten palkka- ja palkkiokäytäntöjen ratkaisemiseksi, ja katsoo, että maailmanlaajuisesti koordinoitu toimintamalli on olennainen paitsi tasavertaisten toimintaedellytysten takaamiseksi myös Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä markkinapaikkojen välisen kestävän ja reilun kilpailun edistämiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on käynnistetty useita aloitteita ongelmallisten palkka- ja palkkiokäytäntöjen ratkaisemiseksi, ja katsoo, että maailmanlaajuisesti koordinoitu toimintamalli on olennainen paitsi tasavertaisten toimintaedellytysten takaamiseksi myös Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä markkinapaikkojen välisen kestävän ja reilun kilpailun edistämiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että moitteettomia palkitsemiskäytäntöjä koskevissa rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen periaatteissa, joita G20-maiden johtajat kannattivat, lueteltiin viisi moitteettomien palkitsemiskäytäntöjen osa-aluetta, ja katsoo, että on tärkeää edistää näiden periaatteiden samanaikaista noudattamista, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että moitteettomia palkitsemiskäytäntöjä koskevissa rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen periaatteissa, joita G20-maiden johtajat kannattivat, lueteltiin viisi moitteettomien palkitsemiskäytäntöjen osa-aluetta, ja katsoo, että on tärkeää edistää näiden periaatteiden samanaikaista noudattamista,

| G. | katsoo, että palkka- ja palkkiopolitiikan alalla jo sovittuja periaatteita ja toteutettuja toimia olisi jatkuvasti tarkistettava ja tarvittaessa mukautettava koko Euroopan kattavien yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi ja EU:n rahoitusalan kansainvälisen kilpailukyvyn varmistamiseksi, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että palkka- ja palkkiopolitiikan alalla jo sovittuja periaatteita ja toteutettuja toimia olisi jatkuvasti tarkistettava ja tarvittaessa mukautettava koko Euroopan kattavien yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi ja EU:n rahoitusalan kansainvälisen kilpailukyvyn varmistamiseksi,

| H. | ottaa huomioon, että useat tieteelliset tutkimukset ja käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevilla vapaaehtoisilla suosituksilla on vain rajallisia vaikutuksia, joten on otettava käyttöön tehokkaampia välineitä periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useat tieteelliset tutkimukset ja käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevilla vapaaehtoisilla suosituksilla on vain rajallisia vaikutuksia, joten on otettava käyttöön tehokkaampia välineitä periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi,

| I. | ottaa huomioon, että komission kertomuksessa todetaan, että vaikka kriisin vuoksi nyt olisi aika toteuttaa merkittäviä uudistuksia palkka- ja palkkiopolitiikan alalla, vain kuusitoista jäsenvaltiota on soveltanut täysin tai osittain komission suositusta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komission kertomuksessa todetaan, että vaikka kriisin vuoksi nyt olisi aika toteuttaa merkittäviä uudistuksia palkka- ja palkkiopolitiikan alalla, vain kuusitoista jäsenvaltiota on soveltanut täysin tai osittain komission suositusta,

Yleisiä huomioita

| 1. | panee tyytyväisenä merkille komission ja rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen aloitteet, jotka koskevat palkka- ja palkkiopolitiikkaa rahoitusalalla ja julkisesti noteeratuissa yhtiöissä yleensä; katsoo kuitenkin, että rahoitusalan yrityksen koko ja samalla sen osuus järjestelmäriskistä olisi otettava huomioon suhteellisesti, kun rahoituslaitoksiin kohdistetaan palkka- ja palkkiopolitiikkaa sekä pääomavaatimuksia koskevaa lisäsääntelyä; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille komission ja rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen aloitteet, jotka koskevat palkka- ja palkkiopolitiikkaa rahoitusalalla ja julkisesti noteeratuissa yhtiöissä yleensä; katsoo kuitenkin, että rahoitusalan yrityksen koko ja samalla sen osuus järjestelmäriskistä olisi otettava huomioon suhteellisesti, kun rahoituslaitoksiin kohdistetaan palkka- ja palkkiopolitiikkaa sekä pääomavaatimuksia koskevaa lisäsääntelyä;

| 2. | ottaa huomioon vakavaraisuusdirektiivejä käsittelevään mietintöön sisältyvät ehdotukset, joissa otetaan käyttöön sitovia periaatteita palkka- ja palkkiopolitiikasta rahoitusalalla; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon vakavaraisuusdirektiivejä käsittelevään mietintöön sisältyvät ehdotukset, joissa otetaan käyttöön sitovia periaatteita palkka- ja palkkiopolitiikasta rahoitusalalla;

Palkitsemisjärjestelmien tehokas hallinta

| 3. | korostaa, että valvontaviranomaisten olisi päätettävä, pitääkö rahoituslaitoksella tai julkisesti noteeratulla yhtiöllä olla palkkiokomitea; katsoo, että päätöksessä olisi otettava huomioon laitoksen koko ja sisäinen organisaatio sekä sen toiminnan luonne, laajuus ja monimutkaisuus; katsoo, että jos valvoja pitää sitä asianmukaisena, palkka- ja palkkiopolitiikasta olisi päätettävä palkkiokomiteassa, jonka on oltava riippumaton ja vastuussa osakkaille ja valvojille ja toimittava kiinteästi yhtiön riskinarviointikomitean kanssa palkitsemisjärjestelmän luomien kannustimien arvioimiseksi; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että valvontaviranomaisten olisi päätettävä, pitääkö rahoituslaitoksella tai julkisesti noteeratulla yhtiöllä olla palkkiokomitea; katsoo, että päätöksessä olisi otettava huomioon laitoksen koko ja sisäinen organisaatio sekä sen toiminnan luonne, laajuus ja monimutkaisuus; katsoo, että jos valvoja pitää sitä asianmukaisena, palkka- ja palkkiopolitiikasta olisi päätettävä palkkiokomiteassa, jonka on oltava riippumaton ja vastuussa osakkaille ja valvojille ja toimittava kiinteästi yhtiön riskinarviointikomitean kanssa palkitsemisjärjestelmän luomien kannustimien arvioimiseksi;

| 4. | korostaa, että palkkiokomitean on voitava tutustua sopimusten sisältöön ja että komitean tarkastelemat sopimukset on laadittava tavalla, joka mahdollistaa vakavasta huolimattomuudesta rankaisemisen palkkioita pienentämällä; katsoo, että kyse on vakavasta huolimattomuudesta, kun erityisesti asianmukaista huolellisuutta ei noudateta, ja että palkkiokomitean on tällöin huolehdittava siitä, että vähennys ei ole pelkästään symbolinen, vaan se muodostaa merkittävän osan vahingosta maksettavasta korvauksesta; katsoo, että rahoituslaitoksia olisi lisäksi kehotettava käyttämään malus-järjestelmää eli palauttamaan tulosperusteinen korvaus heikon tuloksen jälkeen; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että palkkiokomitean on voitava tutustua sopimusten sisältöön ja että komitean tarkastelemat sopimukset on laadittava tavalla, joka mahdollistaa vakavasta huolimattomuudesta rankaisemisen palkkioita pienentämällä; katsoo, että kyse on vakavasta huolimattomuudesta, kun erityisesti asianmukaista huolellisuutta ei noudateta, ja että palkkiokomitean on tällöin huolehdittava siitä, että vähennys ei ole pelkästään symbolinen, vaan se muodostaa merkittävän osan vahingosta maksettavasta korvauksesta; katsoo, että rahoituslaitoksia olisi lisäksi kehotettava käyttämään malus-järjestelmää eli palauttamaan tulosperusteinen korvaus heikon tuloksen jälkeen;

| 5. | katsoo, että palkkiokomitean puheenjohtajan ja äänioikeutettujen jäsenten on oltava hallintoelimen jäseniä, jotka eivät kuulu toimivaan johtoon kyseisessä rahoituslaitoksessa tai julkisesti noteeratussa yhtiössä; katsoo, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten olisi vältettävä samanaikaisesti toimimasta muiden yhtiöiden hallinto- tai valvontaelimissä, jos mahdollisuus eturistiriitoihin on olemassa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että palkkiokomitean puheenjohtajan ja äänioikeutettujen jäsenten on oltava hallintoelimen jäseniä, jotka eivät kuulu toimivaan johtoon kyseisessä rahoituslaitoksessa tai julkisesti noteeratussa yhtiössä; katsoo, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten olisi vältettävä samanaikaisesti toimimasta muiden yhtiöiden hallinto- tai valvontaelimissä, jos mahdollisuus eturistiriitoihin on olemassa;

| 6. | katsoo, että osakkaille olisi tarvittaessa annettava mahdollisuus osallistua kestävän palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelyyn ja että heillä voisi siksi olla mahdollisuus ilmaista kantansa palkka- ja palkkiopolitiikasta yhtiökokouksessa palkka- ja palkkioselvityksestä järjestettävässä ohjeellisessa äänestyksessä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että osakkaille olisi tarvittaessa annettava mahdollisuus osallistua kestävän palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelyyn ja että heillä voisi siksi olla mahdollisuus ilmaista kantansa palkka- ja palkkiopolitiikasta yhtiökokouksessa palkka- ja palkkioselvityksestä järjestettävässä ohjeellisessa äänestyksessä;

| 7. | korostaa, että toimivaan johtoon kuulumattomien hallinto- tai valvontaelinten jäsenten korvauksen olisi koostuttava vain kiinteästä palkkiosta eikä siihen saisi sisältyä tulos- tai osakeperusteista palkkiota; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että toimivaan johtoon kuulumattomien hallinto- tai valvontaelinten jäsenten korvauksen olisi koostuttava vain kiinteästä palkkiosta eikä siihen saisi sisältyä tulos- tai osakeperusteista palkkiota;

| 8. | korostaa, että riskinvalvontaan osallistuvien jäsenten olisi oltava riippumattomia valvonnassaan olevista liiketoimintayksiköistä, heillä olisi oltava asianmukainen määräysvalta ja heidän olisi saatava korvaus riippumatta siitä, millainen on kyseisten liiketoimintayksiköiden tulos; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että riskinvalvontaan osallistuvien jäsenten olisi oltava riippumattomia valvonnassaan olevista liiketoimintayksiköistä, heillä olisi oltava asianmukainen määräysvalta ja heidän olisi saatava korvaus riippumatta siitä, millainen on kyseisten liiketoimintayksiköiden tulos;

Palkitsemisen ja varovaisen riskinoton yhdistäminen

| 9. | korostaa, että palkitseminen olisi mukautettava kaikentyyppisiin riskeihin, että sen olisi vastattava toteutuvia riskejä ja että siinä olisi otettava huomioon yrityksen yleiseen tulokseen ja vakauteen vaikuttavien nykyisten ja mahdollisten riskien aikaperspektiivi; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että palkitseminen olisi mukautettava kaikentyyppisiin riskeihin, että sen olisi vastattava toteutuvia riskejä ja että siinä olisi otettava huomioon yrityksen yleiseen tulokseen ja vakauteen vaikuttavien nykyisten ja mahdollisten riskien aikaperspektiivi;

| 10. | huomauttaa, etteivät hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtaiset taloudelliset edut saisi ohjata heidän toimintaansa julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtamisessa; katsoo, että palkan ja palkkion muuttuviin osiin liittyvä hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtainen taloudellinen etu on usein ristiriidassa yhtiön pitkän aikavälin etujen sekä sen työntekijöiden ja osakkaiden etujen kanssa; |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, etteivät hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtaiset taloudelliset edut saisi ohjata heidän toimintaansa julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtamisessa; katsoo, että palkan ja palkkion muuttuviin osiin liittyvä hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtainen taloudellinen etu on usein ristiriidassa yhtiön pitkän aikavälin etujen sekä sen työntekijöiden ja osakkaiden etujen kanssa;

| 11. | katsoo, että palkitsemisjärjestelmät olisi suhteutettava rahoituslaitosten kokoon, sisäiseen organisaatioon ja monimutkaisuuteen ja että niiden olisi vastattava eroja rahoitusalan eri osien, kuten pankki-, vakuutus- ja rahastonhoitotoiminnan, välillä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että palkitsemisjärjestelmät olisi suhteutettava rahoituslaitosten kokoon, sisäiseen organisaatioon ja monimutkaisuuteen ja että niiden olisi vastattava eroja rahoitusalan eri osien, kuten pankki-, vakuutus- ja rahastonhoitotoiminnan, välillä;

| 12. | korostaa, että valvojan olisi tarkistettava ja perusteellisesti tarkastettava ylemmän johdon, riskinottajien ja valvontatoimen operatiivisten riskien hallintajärjestelyt; katsoo, että tällaisia menettelyjä olisi sovellettava myös työntekijöihin, joille maksettavat kokonaispalkkiot, eläkkeet mukaan luettuina, ovat samantasoisia kuin edellä mainituissa henkilöstöluokissa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että valvojan olisi tarkistettava ja perusteellisesti tarkastettava ylemmän johdon, riskinottajien ja valvontatoimen operatiivisten riskien hallintajärjestelyt; katsoo, että tällaisia menettelyjä olisi sovellettava myös työntekijöihin, joille maksettavat kokonaispalkkiot, eläkkeet mukaan luettuina, ovat samantasoisia kuin edellä mainituissa henkilöstöluokissa;

| 13. | katsoo, että palkan ja palkkion muuttuvien osien määrien olisi perustuttava ennalta määriteltyihin ja mitattavissa oleviin tulosperusteisiin, joilla olisi edistettävä yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuutta; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että palkan ja palkkion muuttuvien osien määrien olisi perustuttava ennalta määriteltyihin ja mitattavissa oleviin tulosperusteisiin, joilla olisi edistettävä yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuutta;

| 14. | korostaa, että tulospalkoissa ja -palkkioissa bonusrahaston koko olisi kytkettävä yrityksen kokonaistulokseen ja omiin varoihin ja että työntekijän henkilökohtaisen tulospalkan tai -palkkion määrittelyssä olisi otettava samanaikaisesti huomioon henkilön tuloksen, asianomaisen liiketoimintayksikön tuloksen sekä laitoksen kokonaistuloksen arviointi; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että tulospalkoissa ja -palkkioissa bonusrahaston koko olisi kytkettävä yrityksen kokonaistulokseen ja omiin varoihin ja että työntekijän henkilökohtaisen tulospalkan tai -palkkion määrittelyssä olisi otettava samanaikaisesti huomioon henkilön tuloksen, asianomaisen liiketoimintayksikön tuloksen sekä laitoksen kokonaistuloksen arviointi;

| 15. | katsoo, että palkan ja palkkion muuttuviin osiin liittyvä hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtainen taloudellinen etu on usein ristiriidassa yhtiön pitkän aikavälin etujen kanssa; korostaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäseniä ja muita riskialttiista päätöksistä vastuussa olevia työntekijöitä koskevan palkka- ja palkkiopolitiikan olisi oltava sopusoinnussa tasapainoisen ja toimivan riskinhallintajärjestelmän kanssa ja että palkan ja palkkion kiinteiden ja muuttuvien osien välisen suhteen olisi oltava tarkoituksenmukainen; vaatii kiireellisesti ottamaan kautta linjan käyttöön keinoja, joilla voidaan vähentää tai jopa peruuttaa palkan ja palkkion muuttuvia osia työntekijöiltä, joiden suoritukset ovat johtaneet kyseisen yhtiön tuloksen heikentymiseen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että palkan ja palkkion muuttuviin osiin liittyvä hallinto- tai valvontaelinten jäsenten henkilökohtainen taloudellinen etu on usein ristiriidassa yhtiön pitkän aikavälin etujen kanssa; korostaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäseniä ja muita riskialttiista päätöksistä vastuussa olevia työntekijöitä koskevan palkka- ja palkkiopolitiikan olisi oltava sopusoinnussa tasapainoisen ja toimivan riskinhallintajärjestelmän kanssa ja että palkan ja palkkion kiinteiden ja muuttuvien osien välisen suhteen olisi oltava tarkoituksenmukainen; vaatii kiireellisesti ottamaan kautta linjan käyttöön keinoja, joilla voidaan vähentää tai jopa peruuttaa palkan ja palkkion muuttuvia osia työntekijöiltä, joiden suoritukset ovat johtaneet kyseisen yhtiön tuloksen heikentymiseen;

| 16. | katsoo, että määrällisten tekijöiden ohella on otettava huomioon myös laatuun liittyvät tulosperusteet ja ihmisten suorittama arviointi palkan ja palkkion muuttuvien osien tason määrittelyssä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että määrällisten tekijöiden ohella on otettava huomioon myös laatuun liittyvät tulosperusteet ja ihmisten suorittama arviointi palkan ja palkkion muuttuvien osien tason määrittelyssä;

| 17. | katsoo, ettei taattujen bonusten pidä kuulua palkitsemisjärjestelmiin; |
| --- | --- |

17.

katsoo, ettei taattujen bonusten pidä kuulua palkitsemisjärjestelmiin;

| 18. | katsoo, ei vain eettisistä syistä vaan myös sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja talouden kestävyyden takia, että yhtiön korkeimpien ja matalimpien palkkojen ja palkkioiden välisten erojen olisi oltava kohtuullisia; |
| --- | --- |

18.

katsoo, ei vain eettisistä syistä vaan myös sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja talouden kestävyyden takia, että yhtiön korkeimpien ja matalimpien palkkojen ja palkkioiden välisten erojen olisi oltava kohtuullisia;

| 19. | korostaa, että yritysten olisi otettava käyttöön valvojan hyväksymä sisäinen menettely käsitelläkseen riskinhallintayksikön ja operatiivisen yksikön välisiä mahdollisia kiistoja; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että yritysten olisi otettava käyttöön valvojan hyväksymä sisäinen menettely käsitelläkseen riskinhallintayksikön ja operatiivisen yksikön välisiä mahdollisia kiistoja;

| 20. | korostaa, että näitä periaatteita olisi sovellettava kaikkien sellaisten työntekijöiden palkitsemiseen, joiden ammatillinen toiminta vaikuttaa olennaisesti yhtiön riskiprofiiliin, mukaan luettuina ylempi johto, riskinottajat, valvontatoimi sekä työntekijät, joille maksettavat kokonaispalkkiot, eläkkeet mukaan luettuina, ovat samantasoisia; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että näitä periaatteita olisi sovellettava kaikkien sellaisten työntekijöiden palkitsemiseen, joiden ammatillinen toiminta vaikuttaa olennaisesti yhtiön riskiprofiiliin, mukaan luettuina ylempi johto, riskinottajat, valvontatoimi sekä työntekijät, joille maksettavat kokonaispalkkiot, eläkkeet mukaan luettuina, ovat samantasoisia;

| 21. | korostaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten ja toimihenkilöiden vastuuvakuutus, jolla pyritään suojaamaan yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäseniä, toimihenkilöitä ja ylempää johtoa vaateilta, jotka johtuvat riskialttiista tai huolimattomasti tehdyistä päätöksistä ja toimista liiketoiminnan johtamisen yhteydessä, eivät vastaa palkkoihin ja palkkioihin liittyvää kestävää riskinhallintaa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten ja toimihenkilöiden vastuuvakuutus, jolla pyritään suojaamaan yhtiöiden hallinto- tai valvontaelinten jäseniä, toimihenkilöitä ja ylempää johtoa vaateilta, jotka johtuvat riskialttiista tai huolimattomasti tehdyistä päätöksistä ja toimista liiketoiminnan johtamisen yhteydessä, eivät vastaa palkkoihin ja palkkioihin liittyvää kestävää riskinhallintaa;

Palkitsemisjärjestelyjen tasapainoinen rakenne

| 22. | korostaa, että palkan ja palkkion kiinteiden ja muuttuvien osien välille olisi luotava tarkoituksenmukainen tasapaino; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että palkan ja palkkion kiinteiden ja muuttuvien osien välille olisi luotava tarkoituksenmukainen tasapaino;

| 23. | ehdottaa, että palkan ja palkkion muuttuva osa olisi maksettava vain, jos se on kestävää laitoksen taloudellisen tilanteen ja omien varojen kannalta ja perusteltua yrityksen pitkän aikavälin tuloksen kannalta; katsoo, että rahoituslaitosten osalta toimivaltaisella valvontaviranomaisella olisi oltava oikeus rajoittaa palkan ja palkkion muuttuvien osien kokonaismäärää oman pääoman vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että palkan ja palkkion muuttuva osa olisi maksettava vain, jos se on kestävää laitoksen taloudellisen tilanteen ja omien varojen kannalta ja perusteltua yrityksen pitkän aikavälin tuloksen kannalta; katsoo, että rahoituslaitosten osalta toimivaltaisella valvontaviranomaisella olisi oltava oikeus rajoittaa palkan ja palkkion muuttuvien osien kokonaismäärää oman pääoman vahvistamiseksi;

| 24. | korostaa, että palkan ja palkkion muuttuvan osan huomattavan osuuden maksu olisi jaksotettava riittävän pitkäksi katsotulle ajalle; katsoo, että osuuden koko ja jaksotusajan pituus olisi määriteltävä liiketoimintasyklin, liiketoiminnan luonteen, riskien ja kyseessä olevan henkilöstön jäsenen toimenkuvan mukaisesti; toteaa, ettei jaksotusjärjestelyssä maksettavasta palkkiosta saisi tulla saavutettua oikeutta nopeammin kuin pro rata -perusteisesti maksettavasta palkkiosta; toteaa, että palkan ja palkkion muuttuvan osan vähintään 40 prosentin osuuden maksu olisi jaksotettava; katsoo, että kun palkan ja palkkion muuttuva osa on erityisen suuri, vähintään 60 prosentin osuuden maksu olisi jaksotettava ja että jaksotusajan olisi oltava vähintään viisi vuotta; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että palkan ja palkkion muuttuvan osan huomattavan osuuden maksu olisi jaksotettava riittävän pitkäksi katsotulle ajalle; katsoo, että osuuden koko ja jaksotusajan pituus olisi määriteltävä liiketoimintasyklin, liiketoiminnan luonteen, riskien ja kyseessä olevan henkilöstön jäsenen toimenkuvan mukaisesti; toteaa, ettei jaksotusjärjestelyssä maksettavasta palkkiosta saisi tulla saavutettua oikeutta nopeammin kuin pro rata -perusteisesti maksettavasta palkkiosta; toteaa, että palkan ja palkkion muuttuvan osan vähintään 40 prosentin osuuden maksu olisi jaksotettava; katsoo, että kun palkan ja palkkion muuttuva osa on erityisen suuri, vähintään 60 prosentin osuuden maksu olisi jaksotettava ja että jaksotusajan olisi oltava vähintään viisi vuotta;

| 25. | katsoo, että huomattava osuus palkan ja palkkion muuttuvasta osasta olisi maksettava käyttäen muita välineitä kuin käteistä, esimerkiksi etuoikeusasemaltaan huonommassa olevaa lainaa, ehdollista pääomajärjestelyä, osakkeita tai osakkeisiin liittyviä välineitä, kunhan tällaiset välineet luovat kannustimia, joissa otetaan huomioon pitkäaikainen arvonmuodostus ja riskien aikaperspektiivi; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että huomattava osuus palkan ja palkkion muuttuvasta osasta olisi maksettava käyttäen muita välineitä kuin käteistä, esimerkiksi etuoikeusasemaltaan huonommassa olevaa lainaa, ehdollista pääomajärjestelyä, osakkeita tai osakkeisiin liittyviä välineitä, kunhan tällaiset välineet luovat kannustimia, joissa otetaan huomioon pitkäaikainen arvonmuodostus ja riskien aikaperspektiivi;

| 26. | katsoo, että palkka- ja palkkiopolitiikkaa olisi sovellettava kokonaispalkkioihin, eläkkeet ja palkat mukaan luettuina, jotta voidaan välttää parhaan bonusmallin metsästys; katsoo lisäksi, että ”eläkebonuksia” olisi maksettava käyttäen muita välineitä kuin käteistä, esimerkiksi etuoikeusasemaltaan huonommassa olevaa lainaa, ehdollista pääomajärjestelyä, osakkeita tai osakkeisiin liittyviä välineitä, jotta voidaan ottaa huomioon pitkän aikavälin kannustimet; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että palkka- ja palkkiopolitiikkaa olisi sovellettava kokonaispalkkioihin, eläkkeet ja palkat mukaan luettuina, jotta voidaan välttää parhaan bonusmallin metsästys; katsoo lisäksi, että ”eläkebonuksia” olisi maksettava käyttäen muita välineitä kuin käteistä, esimerkiksi etuoikeusasemaltaan huonommassa olevaa lainaa, ehdollista pääomajärjestelyä, osakkeita tai osakkeisiin liittyviä välineitä, jotta voidaan ottaa huomioon pitkän aikavälin kannustimet;

| 27. | ehdottaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten erorahoille (”kultaiset kädenpuristukset”) määritetään yläraja, joka vastaa kahdelta vuodelta maksettavaa palkan kiinteää osaa siinä tapauksessa, että työsopimus sanotaan irti ennen sen voimassaolon päättymistä, ja että erorahat kielletään, jos irtisanominen johtuu epätyydyttävästä suorituksesta tai jos hallinto- tai valvontaelimen jäsen eroaa vapaaehtoisesti; |
| --- | --- |

27.

ehdottaa, että hallinto- tai valvontaelinten jäsenten erorahoille (”kultaiset kädenpuristukset”) määritetään yläraja, joka vastaa kahdelta vuodelta maksettavaa palkan kiinteää osaa siinä tapauksessa, että työsopimus sanotaan irti ennen sen voimassaolon päättymistä, ja että erorahat kielletään, jos irtisanominen johtuu epätyydyttävästä suorituksesta tai jos hallinto- tai valvontaelimen jäsen eroaa vapaaehtoisesti;

| 28. | vaatii ottamaan naisten ja miesten tasa-arvon huomioon palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelyssä; |
| --- | --- |

28.

vaatii ottamaan naisten ja miesten tasa-arvon huomioon palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelyssä;

| 29. | toistaa, että kaikenlaisesta syrjinnästä yrityksissä on rangaistava, erityisesti kun on kyse palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelystä, urakehityksestä ja hallinto- tai valvontaelinten jäsenten rekrytoinnista; |
| --- | --- |

29.

toistaa, että kaikenlaisesta syrjinnästä yrityksissä on rangaistava, erityisesti kun on kyse palkka- ja palkkiopolitiikan määrittelystä, urakehityksestä ja hallinto- tai valvontaelinten jäsenten rekrytoinnista;

Tehokas valvonta ja sidosryhmien osallistuminen

| 30. | katsoo, että yritysten olisi annettava selkeää, kattavaa ja oikea-aikaista tietoa palkitsemiskäytännöistään ja että valvontaviranomaisten olisi saatava kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat arvioidakseen sovellettavien periaatteiden noudattamista; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että yritysten olisi annettava selkeää, kattavaa ja oikea-aikaista tietoa palkitsemiskäytännöistään ja että valvontaviranomaisten olisi saatava kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat arvioidakseen sovellettavien periaatteiden noudattamista;

| 31. | vaatii muiden yhtiöiden tapaan myös valtionyhtiöiltä täydellistä avoimuutta yhtiön harjoittamassa palkka- ja bonuspolitiikassa; |
| --- | --- |

31.

vaatii muiden yhtiöiden tapaan myös valtionyhtiöiltä täydellistä avoimuutta yhtiön harjoittamassa palkka- ja bonuspolitiikassa;

| 32. | vaatii lisäksi julkistamaan tiedot yhtiöiden, myös valtionyhtiöiden, eläke- ja lisäeläkejärjestelyistä; |
| --- | --- |

32.

vaatii lisäksi julkistamaan tiedot yhtiöiden, myös valtionyhtiöiden, eläke- ja lisäeläkejärjestelyistä;

| 33. | pyytää komissiota tiukentamaan 30. huhtikuuta 2009 palkka- ja palkkiorakenteesta sekä riskien sovittamisesta antamiaan suosituksia rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen laatimien ja G20-maiden syyskuussa 2009 hyväksymien periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

33.

pyytää komissiota tiukentamaan 30. huhtikuuta 2009 palkka- ja palkkiorakenteesta sekä riskien sovittamisesta antamiaan suosituksia rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen laatimien ja G20-maiden syyskuussa 2009 hyväksymien periaatteiden mukaisesti;

| 34. | kehottaa komissiota hyväksymään tehokkaita ja sitovia periaatteita palkka- ja palkkiopolitiikasta rahoitusalalla ja hyödyntämään tässä pankkialaa koskevia ehdotuksia, jotka esitettiin vakavaraisuusdirektiivejä koskevassa mietinnössä, sekä tietojen antamiseen perustuvan järjestelmän, johon liittyy perusteluvelvollisuus, julkisesti noteeratuille yhtiöille, jotka eivät noudata näitä periaatteita; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota hyväksymään tehokkaita ja sitovia periaatteita palkka- ja palkkiopolitiikasta rahoitusalalla ja hyödyntämään tässä pankkialaa koskevia ehdotuksia, jotka esitettiin vakavaraisuusdirektiivejä koskevassa mietinnössä, sekä tietojen antamiseen perustuvan järjestelmän, johon liittyy perusteluvelvollisuus, julkisesti noteeratuille yhtiöille, jotka eivät noudata näitä periaatteita;

| 35. | kehottaa rahoitusalan valvojia noudattamaan Baselin pankkivalvontakomitean tammikuussa 2010 ehdottamia palkitsemisperiaatteiden ja -standardien arviointimenetelmiä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa rahoitusalan valvojia noudattamaan Baselin pankkivalvontakomitean tammikuussa 2010 ehdottamia palkitsemisperiaatteiden ja -standardien arviointimenetelmiä;

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisen kansainvälisen rakenteen luomista sellaisten henkilöiden määrän ilmoittamiseksi, jotka kuuluvat vähintään miljoona euroa ansaitsevien palkkaryhmään, kun otetaan huomioon palkan päätekijät, bonukset, pitkän aikavälin palkkiot ja eläkemaksut; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisen kansainvälisen rakenteen luomista sellaisten henkilöiden määrän ilmoittamiseksi, jotka kuuluvat vähintään miljoona euroa ansaitsevien palkkaryhmään, kun otetaan huomioon palkan päätekijät, bonukset, pitkän aikavälin palkkiot ja eläkemaksut;

| 37. | kehottaa komissiota arvioimaan sekä sisäisten että ulkoisten tilintarkastajien merkitystä, jotta voidaan taata tehokas omistajaohjaus kaikilta osin; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota arvioimaan sekä sisäisten että ulkoisten tilintarkastajien merkitystä, jotta voidaan taata tehokas omistajaohjaus kaikilta osin;

| 38. | kehottaa komissiota tarkastelemaan toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten aseman lujittamista ja myös takaamaan, että yritykset tarjoavat jatkuvaa koulutusta ja riippumattomia palkitsemisjärjestelmiä, jotka vastaavat toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten riippumatonta asemaa, sekä antamaan valvojille valtuudet tehdä ”hyväksyttyjen henkilöiden” haastatteluja; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota tarkastelemaan toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten aseman lujittamista ja myös takaamaan, että yritykset tarjoavat jatkuvaa koulutusta ja riippumattomia palkitsemisjärjestelmiä, jotka vastaavat toimivaan johtoon kuulumattomien jäsenten riippumatonta asemaa, sekä antamaan valvojille valtuudet tehdä ”hyväksyttyjen henkilöiden” haastatteluja;

| 39. | kehottaa komissiota selventämään lainsäädäntöaloitteissaan valvontaviranomaisten asemaa palkka- ja palkkiopolitiikassa; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota selventämään lainsäädäntöaloitteissaan valvontaviranomaisten asemaa palkka- ja palkkiopolitiikassa;

| 40. | korostaa, ettei palkan ja palkkion muuttuvaa osaa pitäisi maksaa sellaisten välineiden tai menetelmien avulla, joilla vältetään tuloveron maksaminen kyseisestä osasta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, ettei palkan ja palkkion muuttuvaa osaa pitäisi maksaa sellaisten välineiden tai menetelmien avulla, joilla vältetään tuloveron maksaminen kyseisestä osasta;

| 41. | kehottaa varmistamaan palkkojen ja palkkioiden sääntelyn yhteydessä, ettei sääntely heikennä perussopimuksissa taattuja perusoikeuksia eikä erityisesti työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

kehottaa varmistamaan palkkojen ja palkkioiden sääntelyn yhteydessä, ettei sääntely heikennä perussopimuksissa taattuja perusoikeuksia eikä erityisesti työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti;

| 42. | pyytää komissiota uuden rahoituskriisin välttämiseksi ottamaan käyttöön EU:n kriisinhallintakehyksen, jonka yhteydessä otetaan huomioon kansainvälisten elinten, kuten G20-ryhmän ja IMF:n, tekemät aloitteet; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota uuden rahoituskriisin välttämiseksi ottamaan käyttöön EU:n kriisinhallintakehyksen, jonka yhteydessä otetaan huomioon kansainvälisten elinten, kuten G20-ryhmän ja IMF:n, tekemät aloitteet;

| 43. | pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita muistuttamaan julkisesti noteerattuja yhtiöitä ja rahoituspalveluyrityksiä niiden yhteiskunnallisesta vastuusta ja niiden imagon vahingoittumisesta sekä siitä, että niiden on toimittava esimerkillisesti kansainvälisessä hyvinvointiyhteiskunnassa; |
| --- | --- |

43.

pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita muistuttamaan julkisesti noteerattuja yhtiöitä ja rahoituspalveluyrityksiä niiden yhteiskunnallisesta vastuusta ja niiden imagon vahingoittumisesta sekä siitä, että niiden on toimittava esimerkillisesti kansainvälisessä hyvinvointiyhteiskunnassa;

| 44. | katsoo, että toiminnan jatkaminen tai tytäryhtiöiden säilyttäminen maissa, jotka eivät ole yhteistyöhaluisia, on ristiriidassa yritysten pitkän aikavälin etujen kanssa, ja pyytää laatimaan veroparatiisien vastaisen EU:n strategian G20-maiden Lontoossa ja Pittsburghissa tekemien sitoumusten konkretisoimiseksi; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että toiminnan jatkaminen tai tytäryhtiöiden säilyttäminen maissa, jotka eivät ole yhteistyöhaluisia, on ristiriidassa yritysten pitkän aikavälin etujen kanssa, ja pyytää laatimaan veroparatiisien vastaisen EU:n strategian G20-maiden Lontoossa ja Pittsburghissa tekemien sitoumusten konkretisoimiseksi;

*

* *

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä EU:n ja jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisille. |
| --- | --- |

45.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä EU:n ja jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0165.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/61

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Rajatylittävä kriisinhallinta pankkialalla

P7_TA(2010)0276

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ja komissiolle annettavat suositukset rajatylittävästä kriisinhallinnasta pankkialalla (2010/2006(INI))

2011/C 351 E/09

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2000 antamansa päätöslauselman (1) komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma,

ottaa huomioon komission 20. lokakuuta 2009 antaman tiedonannon ”EU:n kehys rajatylittävälle kriisinhallinnalle pankkialalla” (KOM(2009)0561),

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2009 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (KOM(2009)0499),

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2009 annetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (KOM(2009)0500),

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2009 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0501),

ottaa huomioon luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (2),

ottaa huomioon sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY (3),

ottaa huomioon talletusten vakuusjärjestelmistä 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/19/EY (4),

ottaa huomioon luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta 4. huhtikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY (5),

ottaa huomioon niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksessa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa, 13. joulukuuta 1976 annetun toisen neuvoston direktiivin 77/91/ETY (6), osakeyhtiöiden sulautumista koskevan 9. lokakuuta 1978 annetun kolmannen neuvoston direktiivin 78/855/ETY (7) ja osakeyhtiöiden jakautumista koskevan 17. joulukuuta 1982 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 82/891/ETY (8),

ottaa huomioon Euroopan unionin rahoitustarkastusviranomaisten, keskuspankkien ja valtionvarainministeriöiden välisen, 1. kesäkuuta 2008 tehdyn yhteistoimintapöytäkirjan rajatylittävästä rahoitusalan vakaudesta,

ottaa huomioon puheenjohtaja Barrosolle 25. helmikuuta 2009 toimitetun rahoitusalan valvontaa koskevan selonteon, jonka on laatinut Jacques de Larosièren johtama korkean tason työryhmä ja jonka 13. suosituksessa todettiin työryhmän edellyttävän, että EU:hun luodaan johdonmukainen ja toimiva kriisinhallintajärjestelmä,

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0213/2010),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa toimivat pankkipalvelujen sisämarkkinat keskenään riippumattomien palveluiden yhdistelmän sijasta, ja katsoo, että nämä sisämarkkinat ovat välttämättömiä unionin globaalille kilpailukyvylle, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa toimivat pankkipalvelujen sisämarkkinat keskenään riippumattomien palveluiden yhdistelmän sijasta, ja katsoo, että nämä sisämarkkinat ovat välttämättömiä unionin globaalille kilpailukyvylle,

| B. | katsoo, että pankkialan kriisinhallintaa ei säännellä nykyisin riittävästi kansainvälisesti, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että pankkialan kriisinhallintaa ei säännellä nykyisin riittävästi kansainvälisesti,

| C. | toteaa, että niin EU:n nykyiset rahoitusalan valvontamekanismit kuin kansainväliset valvontamekanismit ovat osoittautuneet tehottomiksi kriisin ehkäisemisessä tai sen leviämisen estämisessä riittävästi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että niin EU:n nykyiset rahoitusalan valvontamekanismit kuin kansainväliset valvontamekanismit ovat osoittautuneet tehottomiksi kriisin ehkäisemisessä tai sen leviämisen estämisessä riittävästi,

| D. | toteaa, että kriisinhallinnan kustannukset olivat liian tuntuvia veronmaksajien, kasvun ja työpaikkojen kannalta, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kriisinhallinnan kustannukset olivat liian tuntuvia veronmaksajien, kasvun ja työpaikkojen kannalta,

| E. | katsoo, että osakkaiden ja myöhemmin velkojien osallistuminen taakan jakamiseen on ratkaisevaa, jotta rahoitusmarkkinoiden ja -laitosten kriisistä veronmaksajille aiheutuvat kustannukset voidaan minimoida, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että osakkaiden ja myöhemmin velkojien osallistuminen taakan jakamiseen on ratkaisevaa, jotta rahoitusmarkkinoiden ja -laitosten kriisistä veronmaksajille aiheutuvat kustannukset voidaan minimoida,

| F. | katsoo, että unionin säädösten ja valvonnan puuttuminen tai heikkous on johtanut kansallisten viranomaisten koordinoimattomiin toimiin ja lisännyt protektionistisen toiminnan ja muun muassa valtion tukiin perustuvan kilpailun vääristymisen riskiä ja vaarantanut rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden luomisen, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että unionin säädösten ja valvonnan puuttuminen tai heikkous on johtanut kansallisten viranomaisten koordinoimattomiin toimiin ja lisännyt protektionistisen toiminnan ja muun muassa valtion tukiin perustuvan kilpailun vääristymisen riskiä ja vaarantanut rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden luomisen,

| G. | katsoo, että yhdenmukainen suhtautuminen pankkiryhmittymien vararikkojen estämiseen soveltuisi paremmin sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että yhdenmukainen suhtautuminen pankkiryhmittymien vararikkojen estämiseen soveltuisi paremmin sisämarkkinoille,

| H. | katsoo, että rahoituspalvelujen vahvat sisämarkkinat ovat välttämättömiä unionin globaalille kilpailukyvylle, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että rahoituspalvelujen vahvat sisämarkkinat ovat välttämättömiä unionin globaalille kilpailukyvylle,

| I. | katsoo, että tarvittavalla pankkialan toimijoiden vastuuseen asettamisella olisi edistettävä ensisijaisen tavoitteen saavuttamista eli rahoituspalvelumarkkinoiden uudelleen järjestämistä talouden rahoittamista varten, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tarvittavalla pankkialan toimijoiden vastuuseen asettamisella olisi edistettävä ensisijaisen tavoitteen saavuttamista eli rahoituspalvelumarkkinoiden uudelleen järjestämistä talouden rahoittamista varten,

| J. | katsoo, että kriisin seurauksena tarvitaan kansalaisten odotusten mukaisesti sitä, että EU:n toimielimet käyvät vuoropuhelua G20-maiden ja muiden kansainvälisten foorumien kanssa ja luovat pikaisesti asianmukaisen järjestelmän, jolla huolehditaan kriisin ilmetessä rahoituksen vakaudesta, minimoidaan veronmaksajille aiheutuvat kustannukset, säilytetään perusluonteiset pankkipalvelut ja suojellaan tallettajia, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kriisin seurauksena tarvitaan kansalaisten odotusten mukaisesti sitä, että EU:n toimielimet käyvät vuoropuhelua G20-maiden ja muiden kansainvälisten foorumien kanssa ja luovat pikaisesti asianmukaisen järjestelmän, jolla huolehditaan kriisin ilmetessä rahoituksen vakaudesta, minimoidaan veronmaksajille aiheutuvat kustannukset, säilytetään perusluonteiset pankkipalvelut ja suojellaan tallettajia,

| K. | katsoo, että rahoitusalan vakaus ja integroidut rahoitusmarkkinat edellyttävät rajojen yli toimivien ja systeemisesti merkittävien finanssilaitosten rajatylittävää valvontaa, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että rahoitusalan vakaus ja integroidut rahoitusmarkkinat edellyttävät rajojen yli toimivien ja systeemisesti merkittävien finanssilaitosten rajatylittävää valvontaa,

| L. | katsoo, että EU:n rajatylittävän kriisinhallinnan lainsäädännöllisellä kehyksellä pyritään antamaan viranomaisille valtuudet ryhtyä toimiin, joihin kuuluu tarvittaessa puuttuminen pankkiryhmittymien johdon toimintaan (ja erityisesti, mutta ei pelkästään talletuspankeissa, joissa on järjestelmäriskin mahdollisuus), |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n rajatylittävän kriisinhallinnan lainsäädännöllisellä kehyksellä pyritään antamaan viranomaisille valtuudet ryhtyä toimiin, joihin kuuluu tarvittaessa puuttuminen pankkiryhmittymien johdon toimintaan (ja erityisesti, mutta ei pelkästään talletuspankeissa, joissa on järjestelmäriskin mahdollisuus),

| M. | katsoo, että EU:n rajatylittävän kriisinhallinnan lainsäädännöllisellä kehyksellä pyritään myös sääntelemään rajatylittäviä pankkiryhmittymiä ja yksittäisiä pankkeja, jotka suorittavat rajatylittäviä liiketoimia ainoastaan sivuliikkeidensä kautta; katsoo myös, että rajatylittäviä pankkiryhmittymiä varten tarvitaan yhdenmukaista sääntelyä, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että EU:n rajatylittävän kriisinhallinnan lainsäädännöllisellä kehyksellä pyritään myös sääntelemään rajatylittäviä pankkiryhmittymiä ja yksittäisiä pankkeja, jotka suorittavat rajatylittäviä liiketoimia ainoastaan sivuliikkeidensä kautta; katsoo myös, että rajatylittäviä pankkiryhmittymiä varten tarvitaan yhdenmukaista sääntelyä,

| N. | katsoo, että päättäväinen kriisiin reagoiminen edellyttää johdonmukaisia ja kattavia toimia, kuten valvonnan parantamista (EU:n uusien valvontarakenteiden käyttöön ottaminen), sääntelyn parantamista (käynnissä olevat aloitteet, kuten direktiivejä 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 94/19/EY sekä johdon palkitsemista koskevat aloitteet) ja EU:n tehokasta kriisinhallintakehystä finanssilaitoksille, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että päättäväinen kriisiin reagoiminen edellyttää johdonmukaisia ja kattavia toimia, kuten valvonnan parantamista (EU:n uusien valvontarakenteiden käyttöön ottaminen), sääntelyn parantamista (käynnissä olevat aloitteet, kuten direktiivejä 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 94/19/EY sekä johdon palkitsemista koskevat aloitteet) ja EU:n tehokasta kriisinhallintakehystä finanssilaitoksille,

| O. | katsoo, että aiheuttamisperiaate olisi laajennettava rahoitusalalle, koska epäonnistumisten vaikutukset näkyvät tuhoisina eri maissa ja aloilla ja yleisesti ottaen koko taloudessa, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että aiheuttamisperiaate olisi laajennettava rahoitusalalle, koska epäonnistumisten vaikutukset näkyvät tuhoisina eri maissa ja aloilla ja yleisesti ottaen koko taloudessa,

| P. | katsoo, että pankkikriiseissä varhainen puuttuminen ja ratkaiseminen olisi aloitettava selvästi määriteltyjen kriteerien pohjalta, joita ovat vähäinen pörssiarvo, heikentynyt maksuvalmius sekä osakkeiden laadun ja arvon heikkeneminen; katsoo, että puuttuminen olisi kytkettävä talletusten vakuusjärjestelmiin, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että pankkikriiseissä varhainen puuttuminen ja ratkaiseminen olisi aloitettava selvästi määriteltyjen kriteerien pohjalta, joita ovat vähäinen pörssiarvo, heikentynyt maksuvalmius sekä osakkeiden laadun ja arvon heikkeneminen; katsoo, että puuttuminen olisi kytkettävä talletusten vakuusjärjestelmiin,

| Q. | katsoo, että EU:ssa tarvitaan tiukat johdon käytännesäännöt ja mekanismeja epäasianmukaisten toimintatapojen ehkäisemiseksi ja että niitä olisi kehitettävä samantapaisten kansainvälisten aloitteiden myötä, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että EU:ssa tarvitaan tiukat johdon käytännesäännöt ja mekanismeja epäasianmukaisten toimintatapojen ehkäisemiseksi ja että niitä olisi kehitettävä samantapaisten kansainvälisten aloitteiden myötä,

| R. | pitää tärkeänä, että komissio teettää täydellisen vaikutustenarvioinnin kaikista skenaarioista, jotka koskevat yhtiön johdolle annettavien uusien ohjeiden asianmukaisuutta, |
| --- | --- |

R.

pitää tärkeänä, että komissio teettää täydellisen vaikutustenarvioinnin kaikista skenaarioista, jotka koskevat yhtiön johdolle annettavien uusien ohjeiden asianmukaisuutta,

| S. | katsoo, että kolmen vuoden kuluttua Euroopan pankkiviranomaisen, EU:n pankkikriisien ratkaisujärjestelmän, EU:n rahoitusalan vakautusrahaston ja kriisinratkaisuyksikön toiminnan käynnistymisestä komission olisi tutkittava, voidaanko kriisinhallintajärjestelmän soveltamisalaa laajentaa kattamaan muun muassa, muttei yksinomaan, sellaiset muut rahoituslaitokset kuin pankit kuten vakuutusyhtiöt ja varainhoitajat ja rahastonhoitajat, ja että komission olisi lisäksi selvitettävä, voidaanko perustaa kansallisten vakautusrahastojen verkosto kaikkia sellaisia laitoksia varten, jotka eivät osallistu EU:n rahoitusalan vakautusrahastoon, kuten liitteessä olevassa 3. suosituksessa ehdotetaan, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kolmen vuoden kuluttua Euroopan pankkiviranomaisen, EU:n pankkikriisien ratkaisujärjestelmän, EU:n rahoitusalan vakautusrahaston ja kriisinratkaisuyksikön toiminnan käynnistymisestä komission olisi tutkittava, voidaanko kriisinhallintajärjestelmän soveltamisalaa laajentaa kattamaan muun muassa, muttei yksinomaan, sellaiset muut rahoituslaitokset kuin pankit kuten vakuutusyhtiöt ja varainhoitajat ja rahastonhoitajat, ja että komission olisi lisäksi selvitettävä, voidaanko perustaa kansallisten vakautusrahastojen verkosto kaikkia sellaisia laitoksia varten, jotka eivät osallistu EU:n rahoitusalan vakautusrahastoon, kuten liitteessä olevassa 3. suosituksessa ehdotetaan,

| T. | katsoo, että moraalikatoa olisi vältettävä, jotta liiallinen riskinotto voidaan välttää, ja että tarvitaan järjestelmää ja syyttömiä suojelevaa kehystä ja erityisesti, että mitään kriisinratkaisurahastoa ei pitäisi käyttää pankkien osakkaiden pelastamiseen tai johdon oman kyvyttömyyden palkitsemiseen; toteaa, että EU:n pankkialan kriisinratkaisurahastoa tässä yhteydessä hyödyntävien laitosten olisi vastattava seurauksista ja toteutettava esimerkiksi hallinnollisia ja oikaisevia toimia; katsoo, että tulevan finanssivalvonnan ohjaavana periaatteena olisi siten oltava moraalikadon kitkeminen, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että moraalikatoa olisi vältettävä, jotta liiallinen riskinotto voidaan välttää, ja että tarvitaan järjestelmää ja syyttömiä suojelevaa kehystä ja erityisesti, että mitään kriisinratkaisurahastoa ei pitäisi käyttää pankkien osakkaiden pelastamiseen tai johdon oman kyvyttömyyden palkitsemiseen; toteaa, että EU:n pankkialan kriisinratkaisurahastoa tässä yhteydessä hyödyntävien laitosten olisi vastattava seurauksista ja toteutettava esimerkiksi hallinnollisia ja oikaisevia toimia; katsoo, että tulevan finanssivalvonnan ohjaavana periaatteena olisi siten oltava moraalikadon kitkeminen,

| U. | toteaa, että nykyiset talous- ja rahoitusongelmat ja yhteiskunnalliset ongelmat sekä uudet monitahoiset pankkeja koskevat sääntelyvaatimukset edellyttävät vaiheittaista ja järkevää lähestymistapaa, mutta sen ei pitäisi estää laatimasta kunnianhimoista ja kiireellistä ohjelmaa, |
| --- | --- |

U.

toteaa, että nykyiset talous- ja rahoitusongelmat ja yhteiskunnalliset ongelmat sekä uudet monitahoiset pankkeja koskevat sääntelyvaatimukset edellyttävät vaiheittaista ja järkevää lähestymistapaa, mutta sen ei pitäisi estää laatimasta kunnianhimoista ja kiireellistä ohjelmaa,

| V. | katsoo, että pankkiryhmittymän sisällä tehtävä omaisuuserien siirto ei saisi missään tapauksessa vaarantaa siirtäjän rahoituksen vakautta tai maksuvalmiutta ja että se olisi aina toteutettava oikeudenmukaisen markkina-arvostuksen tai hinnan mukaisesti; katsoo, että olisi luotava selvät kriteerit arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvottamiselle ja vastaanottajamaissa kotipaikkaansa pitävien tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden kohtelulle, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että pankkiryhmittymän sisällä tehtävä omaisuuserien siirto ei saisi missään tapauksessa vaarantaa siirtäjän rahoituksen vakautta tai maksuvalmiutta ja että se olisi aina toteutettava oikeudenmukaisen markkina-arvostuksen tai hinnan mukaisesti; katsoo, että olisi luotava selvät kriteerit arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvottamiselle ja vastaanottajamaissa kotipaikkaansa pitävien tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden kohtelulle,

| W. | katsoo, että unionin olisi päästävä yhteisymmärrykseen siitä, kenen olisi tehtävä mitä, milloin ja kuinka rahoituslaitosten joutuessa kriisiin, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että unionin olisi päästävä yhteisymmärrykseen siitä, kenen olisi tehtävä mitä, milloin ja kuinka rahoituslaitosten joutuessa kriisiin,

| X. | katsoo, että pankkialalla sovellettavilla toimilla olisi edistettävä reaalitalouden lyhyen ja pitkän aikavälin rahoitus- ja investointitarpeiden tyydyttämistä, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että pankkialalla sovellettavilla toimilla olisi edistettävä reaalitalouden lyhyen ja pitkän aikavälin rahoitus- ja investointitarpeiden tyydyttämistä,

| Y. | katsoo, että kansallisten sääntely- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien suuret erot olisi kurottava umpeen luomalla yhdenmukaistettu järjestelmä ja tehostamalla vuoropuhelua kansallisten valvojien ja rajatylittävää vakautta käsittelevien työryhmien viranomaisten välillä, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että kansallisten sääntely- ja maksukyvyttömyysjärjestelmien suuret erot olisi kurottava umpeen luomalla yhdenmukaistettu järjestelmä ja tehostamalla vuoropuhelua kansallisten valvojien ja rajatylittävää vakautta käsittelevien työryhmien viranomaisten välillä,

| Z. | toteaa, että alueellisen tason ja globaalin tason kasvaneet koot, monimutkaisuus ja keskinäisten yhteyksien lisääntyminen ovat osoittaneet, että laitosten epäonnistuminen saattaa niiden koosta riippumatta heijastua koko rahoitusjärjestelmään, mikä edellyttää, että kaikkiin pankkeihin aletaan vaiheittain soveltaa tehokasta kriisinratkaisujärjestelmää, ja suosittelee, että aluksi keskitytään laitoksiin, joiden riskikeskittymä on suurin; katsoo, että tällaisessa kriisinratkaisujärjestelmässä olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon kansainvälisillä foorumeilla jo toteutetut vastaavat toimet, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että alueellisen tason ja globaalin tason kasvaneet koot, monimutkaisuus ja keskinäisten yhteyksien lisääntyminen ovat osoittaneet, että laitosten epäonnistuminen saattaa niiden koosta riippumatta heijastua koko rahoitusjärjestelmään, mikä edellyttää, että kaikkiin pankkeihin aletaan vaiheittain soveltaa tehokasta kriisinratkaisujärjestelmää, ja suosittelee, että aluksi keskitytään laitoksiin, joiden riskikeskittymä on suurin; katsoo, että tällaisessa kriisinratkaisujärjestelmässä olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon kansainvälisillä foorumeilla jo toteutetut vastaavat toimet,

| AA. | toteaa, että pieni määrä pankkeja (rajojen yli toimivat systeemisesti merkittävät pankit) merkitsevät kokonsa, monitahoisuutensa ja koko unionin kattavien yhteyksiensä vuoksi erittäin suurta järjestelmäriskiä, joten niille tarvitaan pikaisesti kohdennettuja erityisjärjestelyjä, ja että muille rajojen yli toimiville rahoituslaitoksille tarvitaan yleisluontoisempia kriisinratkaisujärjestelmiä, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että pieni määrä pankkeja (rajojen yli toimivat systeemisesti merkittävät pankit) merkitsevät kokonsa, monitahoisuutensa ja koko unionin kattavien yhteyksiensä vuoksi erittäin suurta järjestelmäriskiä, joten niille tarvitaan pikaisesti kohdennettuja erityisjärjestelyjä, ja että muille rajojen yli toimiville rahoituslaitoksille tarvitaan yleisluontoisempia kriisinratkaisujärjestelmiä,

| AB. | katsoo, että rajojen yli toimivia pankkeja koskeviin erityisjärjestelyihin tarvitaan yhteinen säännöstö, soveltuva asiantuntemus ja asianmukainen rahoitus, jotta järjestelyillä voidaan tukea asioihin puuttumista, ja että näiden tekijöiden olisi oltava myös rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille ehdotetun prioriteettijärjestelmän tärkeimmät pilarit, |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että rajojen yli toimivia pankkeja koskeviin erityisjärjestelyihin tarvitaan yhteinen säännöstö, soveltuva asiantuntemus ja asianmukainen rahoitus, jotta järjestelyillä voidaan tukea asioihin puuttumista, ja että näiden tekijöiden olisi oltava myös rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille ehdotetun prioriteettijärjestelmän tärkeimmät pilarit,

| AC. | katsoo, että yhteisen järjestelmän kolmena toisiinsa kytkeytyvänä tekijänä olisi pidettävä valvontaa, varhaisen vaiheen toimia ja kriisin ratkaisemista koskevia toimia, |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että yhteisen järjestelmän kolmena toisiinsa kytkeytyvänä tekijänä olisi pidettävä valvontaa, varhaisen vaiheen toimia ja kriisin ratkaisemista koskevia toimia,

| AD. | katsoo, että rajojen yli toimivia systeemisesti merkittäviä pankkeja koskevat pikaiset erityisjärjestelyt olisi kehitettävä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä kaikki rajojen yli toimivat unionin pankit kattavaksi yleiseksi järjestelmäksi, johon olisi sisällytettävä yhdenmukaistettu EU:n maksukyvyttömyysjärjestelmä, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että rajojen yli toimivia systeemisesti merkittäviä pankkeja koskevat pikaiset erityisjärjestelyt olisi kehitettävä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä kaikki rajojen yli toimivat unionin pankit kattavaksi yleiseksi järjestelmäksi, johon olisi sisällytettävä yhdenmukaistettu EU:n maksukyvyttömyysjärjestelmä,

| AE. | katsoo, että yleiseurooppalaiselta pohjalta kehitetty vakausrahasto olisi rajattava pelkästään tulevien kriisien ratkaisemiseen ja että sitä ei pidä käyttää aiempien toimien tai vuosien 2007 ja 2008 rahoituskriisistä aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseen, |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että yleiseurooppalaiselta pohjalta kehitetty vakausrahasto olisi rajattava pelkästään tulevien kriisien ratkaisemiseen ja että sitä ei pidä käyttää aiempien toimien tai vuosien 2007 ja 2008 rahoituskriisistä aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseen,

| 1. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille 31. joulukuuta 2010 mennessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 ja 114 artiklan nojalla yhden tai useamman lainsäädäntöehdotuksen EU:n kriisinhallintakehyksestä, EU:n rahoitusvakausrahastosta (rahasto) ja kriisinratkaisuyksiköstä liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti ja ottamaan tällöin yhtäläisten lähtökohtien varmistamiseksi huomioon G-20-maiden ja Kansainvälisen valuuttarahaston kaltaisten kansainvälisten instanssien tekemät aloitteet ja käyttämään perusteena kaikkien tarjolla olevien vaihtoehtojen perusteellista analysointia, vaikutusten arviointi mukaan luettuna; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille 31. joulukuuta 2010 mennessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 ja 114 artiklan nojalla yhden tai useamman lainsäädäntöehdotuksen EU:n kriisinhallintakehyksestä, EU:n rahoitusvakausrahastosta (rahasto) ja kriisinratkaisuyksiköstä liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti ja ottamaan tällöin yhtäläisten lähtökohtien varmistamiseksi huomioon G-20-maiden ja Kansainvälisen valuuttarahaston kaltaisten kansainvälisten instanssien tekemät aloitteet ja käyttämään perusteena kaikkien tarjolla olevien vaihtoehtojen perusteellista analysointia, vaikutusten arviointi mukaan luettuna;

| 2. | vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu kansalaisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu kansalaisten perusoikeuksia;

| 3. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava riittävillä budjettivaroilla (lukuun ottamatta rahaston maksuosuuksia, jotka ovat osallistuvien pankkien vastuulla); |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava riittävillä budjettivaroilla (lukuun ottamatta rahaston maksuosuuksia, jotka ovat osallistuvien pankkien vastuulla);

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja siihen liittyvät yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja siihen liittyvät yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(2)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

(4)  EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5.

(5)  EYVL L 125, 5.5.2001, s. 15.

(6)  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1.

(7)  EYVL L 295, 20.10.1978, s. 36.

(8)  EYVL L 378, 31.12.1982, s. 47.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Suositus 1 —   EU:n yhteisestä kriisinhallintakehyksestä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavia:

| 1. | Luodaan EU:n kriisinhallintakehys, jossa on yhteinen vähimmäissäännöstö ja lopulta yhteinen kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyysjärjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin unionissa toimiviin pankkilaitoksiin seuraavin tavoittein:






  — | edistetään rahoitusjärjestelmän vakautta; |
| --- | --- | --- |

1.

Luodaan EU:n kriisinhallintakehys, jossa on yhteinen vähimmäissäännöstö ja lopulta yhteinen kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyysjärjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin unionissa toimiviin pankkilaitoksiin seuraavin tavoittein:

—

edistetään rahoitusjärjestelmän vakautta;

| — | rajoitetaan rahoitusalan kriisin leviämistä tai estetään se; |
| --- | --- |

—

rajoitetaan rahoitusalan kriisin leviämistä tai estetään se;

| — | rajoitetaan toimenpiteistä aiheutuvia julkisia kustannuksia; |
| --- | --- |

—

rajoitetaan toimenpiteistä aiheutuvia julkisia kustannuksia;

| — | optimoidaan tallettajien asema ja taataan heille yhdenvertainen kohtelu koko unionissa; |
| --- | --- |

—

optimoidaan tallettajien asema ja taataan heille yhdenvertainen kohtelu koko unionissa;

| — | turvataan keskeisten pankkipalvelujen tarjoaminen; |
| --- | --- |

—

turvataan keskeisten pankkipalvelujen tarjoaminen;

| — | peritään moraalikadon välttämiseksi kustannukset alalta ja osakkailta ja otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden ja finanssilaitosten kielteiset ulkoiset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

peritään moraalikadon välttämiseksi kustannukset alalta ja osakkailta ja otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden ja finanssilaitosten kielteiset ulkoiset vaikutukset;

| — | varmistetaan, että unionin kutakin velkojaluokkaa kohdellaan yhdenvertaisesti ja että saman rajojen yli toimivan laitoksen kaikkia tytäryhtiöitä ja haaraliikkeitä kohdellaan oikeudenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että unionin kutakin velkojaluokkaa kohdellaan yhdenvertaisesti ja että saman rajojen yli toimivan laitoksen kaikkia tytäryhtiöitä ja haaraliikkeitä kohdellaan oikeudenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa;

| — | varmistetaan työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

—

varmistetaan työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen;

| — | vahvistetaan rahoituspalvelujen sisämarkkinoita ja niiden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

vahvistetaan rahoituspalvelujen sisämarkkinoita ja niiden kilpailukykyä.

| 2. | Lähennetään progressiivisesti nykyisiä kansallisia kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyyslakeja ja valvontavaltuuksia ja kehitetään kohtuullisessa aikataulussa yksi ainoa ja tehokas EU-järjestelmä. |
| --- | --- |

2.

Lähennetään progressiivisesti nykyisiä kansallisia kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyyslakeja ja valvontavaltuuksia ja kehitetään kohtuullisessa aikataulussa yksi ainoa ja tehokas EU-järjestelmä.

| 3. | Kun maksukyvyttömyyttä ja valvontaa koskevien määräysten yhdenmukaistaminen on viety siirtymäkauden loppuessa päätökseen, luodaan EU:lle yksi ainoa kriisinratkaisuviranomainen joko erillisenä laitoksena tai Euroopan pankkiviranomaiseen kuuluvana yksikkönä. |
| --- | --- |

3.

Kun maksukyvyttömyyttä ja valvontaa koskevien määräysten yhdenmukaistaminen on viety siirtymäkauden loppuessa päätökseen, luodaan EU:lle yksi ainoa kriisinratkaisuviranomainen joko erillisenä laitoksena tai Euroopan pankkiviranomaiseen kuuluvana yksikkönä.

| 4. | Valvojia koskevat vertaisarvioinnit olisi yhteistyön ja avoimuuden parantamiseksi toteutettava säännöllisesti Euroopan pankkiviranomaisen alaisuudessa ja edeltävään itsearviointiin tukeutuen. |
| --- | --- |

4.

Valvojia koskevat vertaisarvioinnit olisi yhteistyön ja avoimuuden parantamiseksi toteutettava säännöllisesti Euroopan pankkiviranomaisen alaisuudessa ja edeltävään itsearviointiin tukeutuen.

| 5. | Jos on tarvetta rajojen yli toimivan laitoksen kriisinratkaisuun tai likvidaatioon, teetetään perusteellinen selvitys (Euroopan pankkiviranomaisen nimittämillä riippumattomilla asiantuntijoilla) syiden ja vastuunkannon selvittämiseksi. Varmistetaan, että parlamentille ilmoitetaan kyseisen selvityksen tuloksista. |
| --- | --- |

5.

Jos on tarvetta rajojen yli toimivan laitoksen kriisinratkaisuun tai likvidaatioon, teetetään perusteellinen selvitys (Euroopan pankkiviranomaisen nimittämillä riippumattomilla asiantuntijoilla) syiden ja vastuunkannon selvittämiseksi. Varmistetaan, että parlamentille ilmoitetaan kyseisen selvityksen tuloksista.

| 6. | Asetetaan relevantti valvoja vastuuseen kriisinhallinnasta (varhaisia toimia koskevat valtuudet mukaan lukien) ja kunkin pankin varautumissuunnitelman hyväksymisestä seuraavasti:






  — | rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille: Euroopan pankkiviranomainen tiiviissä yhteistyössä kansallisten valvojien kollegion ja rajatylittävää vakautta käsittelevien työryhmien kanssa (kuten 1. kesäkuuta 2008 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa on määritelty); |
| --- | --- | --- |

6.

Asetetaan relevantti valvoja vastuuseen kriisinhallinnasta (varhaisia toimia koskevat valtuudet mukaan lukien) ja kunkin pankin varautumissuunnitelman hyväksymisestä seuraavasti:

—

rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille: Euroopan pankkiviranomainen tiiviissä yhteistyössä kansallisten valvojien kollegion ja rajatylittävää vakautta käsittelevien työryhmien kanssa (kuten 1. kesäkuuta 2008 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa on määritelty);

| — | kaikille muille rajojen yli toimiville muille kuin systeemisesti merkittäville pankeille: konsolidoitu valvoja kollegiossa (sovitun hallinnoinnin mukaisesti) Euroopan pankkiviranomaisen koordinoimana ja kuullen rajatylittävää vakautta käsitteleviä työryhmiä; |
| --- | --- |

—

kaikille muille rajojen yli toimiville muille kuin systeemisesti merkittäville pankeille: konsolidoitu valvoja kollegiossa (sovitun hallinnoinnin mukaisesti) Euroopan pankkiviranomaisen koordinoimana ja kuullen rajatylittävää vakautta käsitteleviä työryhmiä;

| — | paikallisille pankeille: paikallinen valvoja. |
| --- | --- |

—

paikallisille pankeille: paikallinen valvoja.

| 7. | Suunnitellaan yhteinen säännöstö kriisinhallintaa ja yhteisiä menetelmiä, määritelmiä ja termistöä varten ja relevantit kriteerit rajojen yli toimivien pankkien stressitestausta varten. |
| --- | --- |

7.

Suunnitellaan yhteinen säännöstö kriisinhallintaa ja yhteisiä menetelmiä, määritelmiä ja termistöä varten ja relevantit kriteerit rajojen yli toimivien pankkien stressitestausta varten.

| 8. | Varmistetaan, että kriisinratkaisusuunnitelmista tulee pakollinen sääntelyväline. Kriisinratkaisusuunnitelmiin olisi kuuluttava laitoksen perusteellinen itsearviointi, ja niihin on sisällytettävä yksityiskohtaisia tietoja varojen ja pääoman oikeudenmukaisesta jakamisesta ja siirtojen asianmukaisesta takaisinperinnästä sivupisteistä ja haaroista muihin yksiköihin ja sellaisten pilkkomissuunnitelmien tunnistaminen, jotka mahdollistavat itsenäisten moduulien erottelemisen, ja etenkin sellaisten moduulien erottelemisen, jotka huolehtivat maksupalvelujen kaltaisesta tärkeästä infrastruktuurista. Suunnitelmien sisältöä koskeva vaatimus on suhteutettava pankin kokoon, toimintoihin ja maantieteelliseen levinneisyyteen. Varmistetaan, että kriisinratkaisusuunnitelmat päivitetään säännöllisesti. |
| --- | --- |

8.

Varmistetaan, että kriisinratkaisusuunnitelmista tulee pakollinen sääntelyväline. Kriisinratkaisusuunnitelmiin olisi kuuluttava laitoksen perusteellinen itsearviointi, ja niihin on sisällytettävä yksityiskohtaisia tietoja varojen ja pääoman oikeudenmukaisesta jakamisesta ja siirtojen asianmukaisesta takaisinperinnästä sivupisteistä ja haaroista muihin yksiköihin ja sellaisten pilkkomissuunnitelmien tunnistaminen, jotka mahdollistavat itsenäisten moduulien erottelemisen, ja etenkin sellaisten moduulien erottelemisen, jotka huolehtivat maksupalvelujen kaltaisesta tärkeästä infrastruktuurista. Suunnitelmien sisältöä koskeva vaatimus on suhteutettava pankin kokoon, toimintoihin ja maantieteelliseen levinneisyyteen. Varmistetaan, että kriisinratkaisusuunnitelmat päivitetään säännöllisesti.

| 9. | Suunnitellaan pankeille ennen joulukuuta 2011 eurooppalainen valvontaluokitus (ns. riskikojelauta), joka perustuu yhteisiin laatua ja määrää koskeviin ilmaisimiin. Riskikojelautaa koskevia ilmaisimia olisi arvioitava kyseisen laitoksen luonteen, koon ja monitahoisuuden perusteella ja luottamuksellisuudesta huolehtien. Riskikojelaudassa olisi oltava vähintään:






  — | pääoma; |
| --- | --- | --- |

9.

Suunnitellaan pankeille ennen joulukuuta 2011 eurooppalainen valvontaluokitus (ns. riskikojelauta), joka perustuu yhteisiin laatua ja määrää koskeviin ilmaisimiin. Riskikojelautaa koskevia ilmaisimia olisi arvioitava kyseisen laitoksen luonteen, koon ja monitahoisuuden perusteella ja luottamuksellisuudesta huolehtien. Riskikojelaudassa olisi oltava vähintään:

—

pääoma;

| — | velkaantumisaste; |
| --- | --- |

—

velkaantumisaste;

| — | maksuvalmius; |
| --- | --- |

—

maksuvalmius;

| — | juoksuajan, korkoasteen ja eri valuuttojen suhde; |
| --- | --- |

—

juoksuajan, korkoasteen ja eri valuuttojen suhde;

| — | varojen likviditeetti; |
| --- | --- |

—

varojen likviditeetti;

| — | suuret vastuut ja riskikeskittymät; |
| --- | --- |

—

suuret vastuut ja riskikeskittymät;

| — | odotettavissa olevat tappiot; |
| --- | --- |

—

odotettavissa olevat tappiot;

| — | markkinahintoja, korkoastetta ja vaihtokursseja koskeva herkkyys; |
| --- | --- |

—

markkinahintoja, korkoastetta ja vaihtokursseja koskeva herkkyys;

| — | rahoituksen saatavuus; |
| --- | --- |

—

rahoituksen saatavuus;

| — | stressitestausten tulokset; |
| --- | --- |

—

stressitestausten tulokset;

| — | sisäisen valvonnan tehokkuus; |
| --- | --- |

—

sisäisen valvonnan tehokkuus;

| — | johtamisen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän laatu; |
| --- | --- |

—

johtamisen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän laatu;

| — | monimuotoisuus ja epäselvyys; |
| --- | --- |

—

monimuotoisuus ja epäselvyys;

| — | riskiennuste; |
| --- | --- |

—

riskiennuste;

| — | laissa tai sääntelyssä asetettujen vaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

—

laissa tai sääntelyssä asetettujen vaatimusten noudattaminen.

| 10. | Valtuutetaan valvojat puuttumaan asioihin valvontaluokituksen kynnysarvojen perusteella oikeasuhteisuuden periaatetta täysipainoisesti noudattaen, ja suodaan laitoksille kohtuullisesti aikaa heikkouksien itsenäiseen korjaamiseen. |
| --- | --- |

10.

Valtuutetaan valvojat puuttumaan asioihin valvontaluokituksen kynnysarvojen perusteella oikeasuhteisuuden periaatetta täysipainoisesti noudattaen, ja suodaan laitoksille kohtuullisesti aikaa heikkouksien itsenäiseen korjaamiseen.

| 11. | Annetaan valvojien käyttöön soveltuvat juridiset välineet tarkistamalla asiasta annettua alakohtaista lainsäädäntöä tai antamalla uutta alakohtaista lainsäädäntöä, jossa:






  — | edellytetään (edellä mainittujen vähimmäissääntelyvaatimusten ohella) pääoman tai maksuvalmiuden mukauttamista ja liiketoimintakokonaisuuden ja sisäisten prosessien muuttamista; |
| --- | --- | --- |

11.

Annetaan valvojien käyttöön soveltuvat juridiset välineet tarkistamalla asiasta annettua alakohtaista lainsäädäntöä tai antamalla uutta alakohtaista lainsäädäntöä, jossa:

—

edellytetään (edellä mainittujen vähimmäissääntelyvaatimusten ohella) pääoman tai maksuvalmiuden mukauttamista ja liiketoimintakokonaisuuden ja sisäisten prosessien muuttamista;

| — | suositellaan muutoksia johdossa tai määrätään johdon muutoksista; |
| --- | --- |

—

suositellaan muutoksia johdossa tai määrätään johdon muutoksista;

| — | määrätään osinkojen pidättämisestä ja rajoittamisesta pääomavaatimusten vakiinnuttamiseksi; rajoitetaan pankkitoimiluvan ehtoja; |
| --- | --- |

—

määrätään osinkojen pidättämisestä ja rajoittamisesta pääomavaatimusten vakiinnuttamiseksi; rajoitetaan pankkitoimiluvan ehtoja;

| — | suodaan valvojille valtuudet erotella sekä konkurssiin menneet että menestyksekkäät itsenäiset moduulit laitoksesta, jotta ydintoimintoja voidaan jatkaa; |
| --- | --- |

—

suodaan valvojille valtuudet erotella sekä konkurssiin menneet että menestyksekkäät itsenäiset moduulit laitoksesta, jotta ydintoimintoja voidaan jatkaa;

| — | vaaditaan täysmyyntiä tai osittaista myyntiä, |
| --- | --- |

—

vaaditaan täysmyyntiä tai osittaista myyntiä,

| — | siirretään varoja ja vastuita muille laitoksille, jotta kyetään varmistamaan systeemisesti merkittävien toimintojen jatkuminen; |
| --- | --- |

—

siirretään varoja ja vastuita muille laitoksille, jotta kyetään varmistamaan systeemisesti merkittävien toimintojen jatkuminen;

| — | luodaan omaisuudenhoitoyhtiö tai kannattava pankki / kannattamaton pankki; |
| --- | --- |

—

luodaan omaisuudenhoitoyhtiö tai kannattava pankki / kannattamaton pankki;

| — | edellytetään velan muuntamista osakkeiksi tai muuksi vaihdettavaksi pääomaksi laitoksen luonteesta riippuen ja sopivalla aliarvostuksella; |
| --- | --- |

—

edellytetään velan muuntamista osakkeiksi tai muuksi vaihdettavaksi pääomaksi laitoksen luonteesta riippuen ja sopivalla aliarvostuksella;

| — | otetaan väliaikaisesti julkiseen hallintaan; |
| --- | --- |

—

otetaan väliaikaisesti julkiseen hallintaan;

| — | määrätään tiettyjen pankille esitettyjen vaateiden väliaikaisesta lykkäämisestä (täytäntöön panematta jättäminen); |
| --- | --- |

—

määrätään tiettyjen pankille esitettyjen vaateiden väliaikaisesta lykkäämisestä (täytäntöön panematta jättäminen);

| — | valvotaan ryhmittymän sisäisiä varainsiirtoja; |
| --- | --- |

—

valvotaan ryhmittymän sisäisiä varainsiirtoja;

| — | nimitetään ryhmittymätason erityinen hallintoviranomainen; |
| --- | --- |

—

nimitetään ryhmittymätason erityinen hallintoviranomainen;

| — | säännellään likvidaatiota; |
| --- | --- |

—

säännellään likvidaatiota;

| — | annetaan Euroopan pankkiviranomaiselle valtuudet EU:n rahoitusalan vakautta koskevan rahaston toimien toteuttamiseen, mukaan luettuina keskipitkän aikavälin hätärahoitus, pääomasijoitukset ja vakuudet; |
| --- | --- |

—

annetaan Euroopan pankkiviranomaiselle valtuudet EU:n rahoitusalan vakautta koskevan rahaston toimien toteuttamiseen, mukaan luettuina keskipitkän aikavälin hätärahoitus, pääomasijoitukset ja vakuudet;

| — | toteutetaan rahaston varoja käyttäviä laitoksia koskevia hallinnollisia toimia ja oikaisutoimia. |
| --- | --- |

—

toteutetaan rahaston varoja käyttäviä laitoksia koskevia hallinnollisia toimia ja oikaisutoimia.

| 12. | Kaikkia 11 kohdassa tarkoitettuja keinoja käytettäessä noudatetaan täydellisesti EU:n kilpailusääntöjä ja varmistetaan velkojien ja tallettajien yhdenvertainen kohtelu jäsenvaltiosta riippumatta. |
| --- | --- |

12.

Kaikkia 11 kohdassa tarkoitettuja keinoja käytettäessä noudatetaan täydellisesti EU:n kilpailusääntöjä ja varmistetaan velkojien ja tallettajien yhdenvertainen kohtelu jäsenvaltiosta riippumatta.

Suositus 2 —   Rajojen yli toimivista systeemisesti merkittävistä pankeista

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| 1. | Rajojen yli toimivia systeemisesti merkittäviä pankkeja varten tarvitaan niiden rahoituspalvelujen sisämarkkinoilla olevan erityisaseman vuoksi pikaisesti uusi erityisjärjestely (Euroopan pankkiyhtiösäädös), joka on laadittava vuoden 2011 loppuun mennessä. Lisäksi on ehdotettava yleisempää kaikkia muita rajojen yli toimivia pankkeja koskevaa järjestelyä. |
| --- | --- |

1.

Rajojen yli toimivia systeemisesti merkittäviä pankkeja varten tarvitaan niiden rahoituspalvelujen sisämarkkinoilla olevan erityisaseman vuoksi pikaisesti uusi erityisjärjestely (Euroopan pankkiyhtiösäädös), joka on laadittava vuoden 2011 loppuun mennessä. Lisäksi on ehdotettava yleisempää kaikkia muita rajojen yli toimivia pankkeja koskevaa järjestelyä.

| 2. | Uuteen tehostettuun erityisjärjestelyyn olisi otettava rajojen yli toimivat systeemisesti merkittävät pankit; järjestelyn avulla selvitään rajojen yli tehtävien tehokkaiden toimien oikeudellisista esteistä samalla kun varmistetaan osakkaiden, tallettajien, velkojien, työntekijöiden ja muiden sidosryhmien selvä, yhdenvertainen ja ennakoitavissa oleva kohtelu etenkin ryhmittymän sisäisten varainsiirtojen yhteydessä. Tähän kuuluu erityinen ”28-järjestely” rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien maksukyvyttömyysmenettelyjä varten, ja sen piiriin voidaan ottaa myöhemmässä vaiheessa kaikki rajojen yli toimivat pankit. |
| --- | --- |

2.

Uuteen tehostettuun erityisjärjestelyyn olisi otettava rajojen yli toimivat systeemisesti merkittävät pankit; järjestelyn avulla selvitään rajojen yli tehtävien tehokkaiden toimien oikeudellisista esteistä samalla kun varmistetaan osakkaiden, tallettajien, velkojien, työntekijöiden ja muiden sidosryhmien selvä, yhdenvertainen ja ennakoitavissa oleva kohtelu etenkin ryhmittymän sisäisten varainsiirtojen yhteydessä. Tähän kuuluu erityinen ”28-järjestely” rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien maksukyvyttömyysmenettelyjä varten, ja sen piiriin voidaan ottaa myöhemmässä vaiheessa kaikki rajojen yli toimivat pankit.

| 3. | Komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla perustetaan ennen huhtikuuta 2011 kriteerit rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien määritelmälle. Valvojien johtokunta yksilöi säännöllisesti kyseiset pankit edellä mainittujen kriteerien perusteella kuultuaan Euroopan järjestelmäriskikomiteaa (ks. talous- ja raha-asioiden valiokunnan 17. toukokuuta 2010 antaman, Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta annettavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotusta koskevan mietinnön 12 b artiklaa koskeva kohta (EPV-mietintö). |
| --- | --- |

3.

Komissio hyväksyy toimenpiteen, jolla perustetaan ennen huhtikuuta 2011 kriteerit rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien määritelmälle. Valvojien johtokunta yksilöi säännöllisesti kyseiset pankit edellä mainittujen kriteerien perusteella kuultuaan Euroopan järjestelmäriskikomiteaa (ks. talous- ja raha-asioiden valiokunnan 17. toukokuuta 2010 antaman, Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta annettavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotusta koskevan mietinnön 12 b artiklaa koskeva kohta (EPV-mietintö).

| 4. | Euroopan pankkiviranomainen valvoo kutakin rajojen yli toimivaa systeemisesti merkittävää pankkia ja toimii toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välityksellä (EPV-mietinnön mukaisesti). |
| --- | --- |

4.

Euroopan pankkiviranomainen valvoo kutakin rajojen yli toimivaa systeemisesti merkittävää pankkia ja toimii toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välityksellä (EPV-mietinnön mukaisesti).

| 5. | Komissio hyväksyy toimen, jossa ehdotetaan rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien varojen siirtämisjärjestelmää ja jossa otetaan asianmukaisesti huomioon, että vastaanottavien jäsenvaltioiden oikeuksia on suojeltava. |
| --- | --- |

5.

Komissio hyväksyy toimen, jossa ehdotetaan rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien varojen siirtämisjärjestelmää ja jossa otetaan asianmukaisesti huomioon, että vastaanottavien jäsenvaltioiden oikeuksia on suojeltava.

| 6. | EU:n rahoitusalan vakautta koskeva rahasto ja kriisinratkaisuyksikkö tukevat Euroopan pankkiviranomaisen johtamia kriisinhallintaa ja -ratkaisua tai maksukyvyttömyyttä koskevia toimia, kun on kyse rajojen yli toimivista systeemisesti merkittävistä pankeista. |
| --- | --- |

6.

EU:n rahoitusalan vakautta koskeva rahasto ja kriisinratkaisuyksikkö tukevat Euroopan pankkiviranomaisen johtamia kriisinhallintaa ja -ratkaisua tai maksukyvyttömyyttä koskevia toimia, kun on kyse rajojen yli toimivista systeemisesti merkittävistä pankeista.

Suositus 3 —   EU:n rahoitusalan vakautta koskevasta rahastosta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| 1. | Perustetaan Euroopan pankkiviranomaisen vastuulla oleva EU:n rahoitusalan vakautta koskeva rahasto, jäljempänä ’rahasto’, joka rahoittaa toimia (kuntouttaminen tai asianmukainen likvidaatio), joilla pyritään säilyttämään järjestelmän vakaus ja rajoittamaan kaatuvista pankeista aiheutuvaa kriisin leviämistä. Komissio esittää huhtikuuhun 2011 mennessä parlamentille ehdotuksen, jossa on yksityiskohtaisia tietoja rahaston säännöistä, rakenteesta, hallinnosta, koosta, toimintamallista ja tarkasta muodostamisaikataulusta (jäljempänä 2 ja 3 kohdan mukaisesti). |
| --- | --- |

1.

Perustetaan Euroopan pankkiviranomaisen vastuulla oleva EU:n rahoitusalan vakautta koskeva rahasto, jäljempänä ’rahasto’, joka rahoittaa toimia (kuntouttaminen tai asianmukainen likvidaatio), joilla pyritään säilyttämään järjestelmän vakaus ja rajoittamaan kaatuvista pankeista aiheutuvaa kriisin leviämistä. Komissio esittää huhtikuuhun 2011 mennessä parlamentille ehdotuksen, jossa on yksityiskohtaisia tietoja rahaston säännöistä, rakenteesta, hallinnosta, koosta, toimintamallista ja tarkasta muodostamisaikataulusta (jäljempänä 2 ja 3 kohdan mukaisesti).

| 2. | Rahaston on oltava:






  — | yleiseurooppalainen; |
| --- | --- | --- |

2.

Rahaston on oltava:

—

yleiseurooppalainen;

| — | pankkialan ennakkoon rahoittama riskiin perustuvien ja vastasyklisten kriteereiden perusteella, ja siinä on otettava huomioon yksittäiseen pankkiin kohdistuva järjestelmäriski. Rahaston toimintaa tukevia pankkeja ei saa velvoittaa vastaavien vakautusalan rahastojen tai kriisinratkaisuyksikköjen tukemiseen omissa maissaan; |
| --- | --- |

—

pankkialan ennakkoon rahoittama riskiin perustuvien ja vastasyklisten kriteereiden perusteella, ja siinä on otettava huomioon yksittäiseen pankkiin kohdistuva järjestelmäriski. Rahaston toimintaa tukevia pankkeja ei saa velvoittaa vastaavien vakautusalan rahastojen tai kriisinratkaisuyksikköjen tukemiseen omissa maissaan;

| — | erillään ja riippumaton talletusten vakuusjärjestelmistä; |
| --- | --- |

—

erillään ja riippumaton talletusten vakuusjärjestelmistä;

| — | kooltaan sopiva tukemaan väliaikaisia toimia (kuten lainoja, omaisuuserien ostoja ja pääomasijoituksia) ja kattamaan kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyn kustannukset; |
| --- | --- |

—

kooltaan sopiva tukemaan väliaikaisia toimia (kuten lainoja, omaisuuserien ostoja ja pääomasijoituksia) ja kattamaan kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyn kustannukset;

| — | vaiheittain luotu kun otetaan huomioon nykyinen talousympäristö; |
| --- | --- |

—

vaiheittain luotu kun otetaan huomioon nykyinen talousympäristö;

| — | siten suunniteltu, että moraalikatoa ei pääse syntymään ja että rahastoa ei käytetä pankin osakkaiden pelastamiseen tai johdon palkitsemiseen tilanteessa, joka johtuu johdon omasta kyvyttömyydestä. |
| --- | --- |

—

siten suunniteltu, että moraalikatoa ei pääse syntymään ja että rahastoa ei käytetä pankin osakkaiden pelastamiseen tai johdon palkitsemiseen tilanteessa, joka johtuu johdon omasta kyvyttömyydestä.

| 3. | Komission on myös käsiteltävä:






  — | rahaston omaisuutta koskevia sijoitusohjeita (riski, likviditeetti, yhdenmukaisuus EU:n tavoitteiden kanssa); |
| --- | --- | --- |

3.

Komission on myös käsiteltävä:

—

rahaston omaisuutta koskevia sijoitusohjeita (riski, likviditeetti, yhdenmukaisuus EU:n tavoitteiden kanssa);

| — | rahaston varainhoitajan valintaperusteita (sisäinen valinta vai yksityisen tai julkisen kolmannen osapuolen, kuten Euroopan investointipankin, avulla); |
| --- | --- |

—

rahaston varainhoitajan valintaperusteita (sisäinen valinta vai yksityisen tai julkisen kolmannen osapuolen, kuten Euroopan investointipankin, avulla);

| — | mahdollisuutta maksuosuuksiin, jotka voidaan ottaa huomioon sääntöjenmukaisten vakavaraisuussuhteiden laskennassa; |
| --- | --- |

—

mahdollisuutta maksuosuuksiin, jotka voidaan ottaa huomioon sääntöjenmukaisten vakavaraisuussuhteiden laskennassa;

| — | hallinnollisia toimenpiteitä (seuraamukset tai korvaukset) rahastoa hyödyntäville rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille; |
| --- | --- |

—

hallinnollisia toimenpiteitä (seuraamukset tai korvaukset) rahastoa hyödyntäville rajojen yli toimiville systeemisesti merkittäville pankeille;

| — | edellytyksiä sille, että rahaston soveltamisalaa mahdollisesti laajennetaan kattamaan rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien ohella kaikki rajojen yli toimivat pankit; |
| --- | --- |

—

edellytyksiä sille, että rahaston soveltamisalaa mahdollisesti laajennetaan kattamaan rajojen yli toimivien systeemisesti merkittävien pankkien ohella kaikki rajojen yli toimivat pankit;

| — | sellaisen kansallisista rahastoista koostuvan verkoston mittakaavaa (ja asianmukaisuutta), joka kattaisi kaikki rahastoon osallistumattomat laitokset. Tällöin olisi luotava nykyisiä ja tulevia rahastoja säätelevä EU:n järjestelmä, jossa noudatetaan yhdenmukaisia ja sitovia määräyksiä. |
| --- | --- |

—

sellaisen kansallisista rahastoista koostuvan verkoston mittakaavaa (ja asianmukaisuutta), joka kattaisi kaikki rahastoon osallistumattomat laitokset. Tällöin olisi luotava nykyisiä ja tulevia rahastoja säätelevä EU:n järjestelmä, jossa noudatetaan yhdenmukaisia ja sitovia määräyksiä.

Suositus 4 —   Kriisinratkaisuyksiköstä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädöksessä olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

Euroopan pankkiviranomaisen yhteyteen perustetaan riippumaton kriisinratkaisuyksikkö, joka johtaa rajojen yli toimivia systeemisesti merkittäviä pankkeja koskevia kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyysmenettelyjä. Tämä yksikkö:

| — | toimii oikeudellisen kehyksen ja Euroopan pankkiviranomaisen toimivallan mukaisissa tiukoissa rajoissa; |
| --- | --- |

—

toimii oikeudellisen kehyksen ja Euroopan pankkiviranomaisen toimivallan mukaisissa tiukoissa rajoissa;

| — | toimii oikeudellista ja rahoitusta koskevan asiantuntemuksen poolina, joka on erikoistunut pankkeja koskeviin uudelleenjärjestelyihin, toiminnan kääntämiseen voitolliseksi ja likvidaatioon; |
| --- | --- |

—

toimii oikeudellista ja rahoitusta koskevan asiantuntemuksen poolina, joka on erikoistunut pankkeja koskeviin uudelleenjärjestelyihin, toiminnan kääntämiseen voitolliseksi ja likvidaatioon;

| — | tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa toteuttamisen, teknisen tuen ja yhteisen henkilöstön käyttämisen saralla; |
| --- | --- |

—

tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa toteuttamisen, teknisen tuen ja yhteisen henkilöstön käyttämisen saralla;

| — | ehdottaa maksujen suorittamista rahastosta; |
| --- | --- |

—

ehdottaa maksujen suorittamista rahastosta;

| — | jos on tarvetta rajojen yli toimivan laitoksen kriisinratkaisuun tai likvidaatioon, Euroopan pankkiviranomaisen nimittämät riippumattomat asiantuntijat tekevät perusteellisen tutkinnan syiden ja vastuunkannon selvittämiseksi. Parlamentille olisi tiedotettava tutkinnan tuloksista. |
| --- | --- |

—

jos on tarvetta rajojen yli toimivan laitoksen kriisinratkaisuun tai likvidaatioon, Euroopan pankkiviranomaisen nimittämät riippumattomat asiantuntijat tekevät perusteellisen tutkinnan syiden ja vastuunkannon selvittämiseksi. Parlamentille olisi tiedotettava tutkinnan tuloksista.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/69

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan unionin rahoitusvakausväline ja rahoitusvakausmekanismi ja tulevat toimet

P7_TA(2010)0277

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Euroopan rahoitusvakausvälineestä ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista sekä tulevista toimista

2011/C 351 E/10

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 122 artiklan ja 143 artiklan,

ottaa huomioon euroryhmän 7. kesäkuuta 2010 vahvistamat Euroopan rahoitusvakausvälineen toimintapuitteet,

ottaa huomioon euroalueen 16 jäsenvaltion 7. kesäkuuta 2010 tekemän päätöksen,

ottaa huomioon 12. toukokuutta 2010 annetun komission tiedonannon talouspolitiikan koordinoinnin tehostamisesta (KOM(2010)0250),

ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11. toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010,

ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18. helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002,

ottaa huomioon euroalueen valtion- ja hallitusten päämiesten 7. toukokuuta 2010 antaman julkilausuman,

ottaa huomioon 9.–10.toukokuuta 2010 kokoontuneen ECOFIN-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon euroalueen valtion- ja hallitusten päämiesten 25. maaliskuuta 2010 antaman julkilausuman,

ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon euroalueen jäsenvaltioiden 11. huhtikuuta 2010 antaman julkilausuman Kreikalle annettavasta euroalueen jäsenvaltioiden tuesta,

ottaa huomioon komissiolle 24. kesäkuuta 2010 esitetyn kysymyksen Euroopan unionin rahoitusvakausvälineestä ja rahoitusvakausmekanismista ja tulevista toimista (O-0095/2010 – B7-0318/2010),

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Maastrichtin sopimuksen laatijat eivät varautuneet julkisen talouden velkakriisiin euroalueella, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Maastrichtin sopimuksen laatijat eivät varautuneet julkisen talouden velkakriisiin euroalueella,

| B. | toteaa, että euroalueen jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen osto- ja myyntihinnan erotukset kasvoivat nopeammin syksyllä 2009, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että euroalueen jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen osto- ja myyntihinnan erotukset kasvoivat nopeammin syksyllä 2009,

| C. | ottaa huomioon, että kevään 2010 aikana tiettyjen jäsenvaltioiden asema joukkovelkakirjamarkkinoilla huononi merkittävästi ja oli toukokuussa 2010 kriittinen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kevään 2010 aikana tiettyjen jäsenvaltioiden asema joukkovelkakirjamarkkinoilla huononi merkittävästi ja oli toukokuussa 2010 kriittinen,

| D. | ottaa huomioon, että joukkovelkakirjamarkkinat ovat kehittyneet tavalla, jota on pyrittävä ymmärtämään paremmin, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että joukkovelkakirjamarkkinat ovat kehittyneet tavalla, jota on pyrittävä ymmärtämään paremmin,

| E. | toteaa, että 11. toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 nojalla annettava Euroopan unionin rahoitustuki rajoitetaan asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan; ottaa huomioon, että asetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan komissio ja apua saava jäsenvaltio laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määrätään yksityiskohtaisesti unionin rahoitustuelle asetetuista yleisistä talouspoliittisista ehdoista ja jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 11. toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 nojalla annettava Euroopan unionin rahoitustuki rajoitetaan asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan; ottaa huomioon, että asetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan komissio ja apua saava jäsenvaltio laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määrätään yksityiskohtaisesti unionin rahoitustuelle asetetuista yleisistä talouspoliittisista ehdoista ja jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle,

| F. | ottaa huomioon, että 7. kesäkuuta 2010 euroalueen jäsenvaltiot perustivat 9.–10. toukokuuta 2010 kokoontuneen ECOFIN-neuvoston päätelmien mukaisesti Euroopan rahoitusvakausvälineen Luxemburgin lainsäädännön mukaisena osakeyhtiönä (société anonyme), jonka liikkeeseen laskemat asiakirjat euroalueen jäsenvaltiot takaavat määräsuhteessa 440 miljardiin euroon asti, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 7. kesäkuuta 2010 euroalueen jäsenvaltiot perustivat 9.–10. toukokuuta 2010 kokoontuneen ECOFIN-neuvoston päätelmien mukaisesti Euroopan rahoitusvakausvälineen Luxemburgin lainsäädännön mukaisena osakeyhtiönä (société anonyme), jonka liikkeeseen laskemat asiakirjat euroalueen jäsenvaltiot takaavat määräsuhteessa 440 miljardiin euroon asti,

| 1. | pitää tervetulleina viimeaikaisia EU:n ja kansallisen tason toimia euron vakauden turvaamiseksi; pitää valitettavana, että Euroopan poliittiset päättäjät eivät ryhtyneet jo aiemmin päättäväisiin toimiin, vaikka rahoituskriisi paheni tasaiseen tahtiin; |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleina viimeaikaisia EU:n ja kansallisen tason toimia euron vakauden turvaamiseksi; pitää valitettavana, että Euroopan poliittiset päättäjät eivät ryhtyneet jo aiemmin päättäväisiin toimiin, vaikka rahoituskriisi paheni tasaiseen tahtiin;

| 2. | painottaa näiden toimien väliaikaista luonnetta ja tarvetta saavuttaa todellista edistystä yksittäisten jäsenvaltioiden finanssi- ja rakennepolitiikassa, perustaa uusi, vankempi talouden ohjausjärjestelmä, jolla estetään vastaavanlaisten kriisien toistuminen, sekä lisätä kasvupotentiaalia ja kestävää makrotaloudellista tasapainottamista EU:ssa; |
| --- | --- |

2.

painottaa näiden toimien väliaikaista luonnetta ja tarvetta saavuttaa todellista edistystä yksittäisten jäsenvaltioiden finanssi- ja rakennepolitiikassa, perustaa uusi, vankempi talouden ohjausjärjestelmä, jolla estetään vastaavanlaisten kriisien toistuminen, sekä lisätä kasvupotentiaalia ja kestävää makrotaloudellista tasapainottamista EU:ssa;

| 3. | katsoo, ettei nykyistä kriisiä voida ratkaista pysyvästi vain syytämällä uutta velkapääomaa jo valmiiksi voimakkaasti velkaantuneisiin maihin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, ettei nykyistä kriisiä voida ratkaista pysyvästi vain syytämällä uutta velkapääomaa jo valmiiksi voimakkaasti velkaantuneisiin maihin;

| 4. | katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden ja eritoten niiden, jotka kuuluvat talous- ja rahaliittoon (EMU), olisi talouspolitiikkaansa kehittäessään otettava huomioon kyseisen politiikan vaikutukset sekä kotimaassa että unionissa, eritoten EMU-jäsenvaltioissa; pitää jäsenvaltioiden talouspolitiikkaa yhteistä etua koskevana asiana ja katsoo, että ne olisi sovitettava yhteen neuvostossa SEUT-sopimuksessa määriteltyjen menettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden ja eritoten niiden, jotka kuuluvat talous- ja rahaliittoon (EMU), olisi talouspolitiikkaansa kehittäessään otettava huomioon kyseisen politiikan vaikutukset sekä kotimaassa että unionissa, eritoten EMU-jäsenvaltioissa; pitää jäsenvaltioiden talouspolitiikkaa yhteistä etua koskevana asiana ja katsoo, että ne olisi sovitettava yhteen neuvostossa SEUT-sopimuksessa määriteltyjen menettelyjen mukaisesti;

| 5. | uskoo, että huolimatta 11. toukokuuta 2010 annetusta neuvoston asetuksesta (EU) N:o 407/2010 ja 18. helmikuuta 2002 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 332/2002 perustettua ns. erityisrahoitusyhtiötä (special purpose vehicle, SPV) koskevissa säännöissä olisi määrättävä euroalueeseen kuulumattomien maiden mahdollisuudesta osallistua SPV-välineeseen; |
| --- | --- |

5.

uskoo, että huolimatta 11. toukokuuta 2010 annetusta neuvoston asetuksesta (EU) N:o 407/2010 ja 18. helmikuuta 2002 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 332/2002 perustettua ns. erityisrahoitusyhtiötä (special purpose vehicle, SPV) koskevissa säännöissä olisi määrättävä euroalueeseen kuulumattomien maiden mahdollisuudesta osallistua SPV-välineeseen;

| 6. | katsoo komission tiedonannon KOM(2010)0250 talouspolitiikan koordinoinnin tehostamisesta edistävän merkittävästi talouspolitiikan koordinoinnin parantamista EU:ssa; katsoo, että talouden seurannan tehostamista koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin olisi sisällyttävä SEUT-sopimuksen 121 artiklan 6 kohdan nojalla annettavaa uutta sekundaarilainsäädäntöä; katsoo, että tulevissa seurantapuitteissa olisi pyrittävä kestävään julkiseen talouteen ja talouskasvuun, kilpailukykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kauppataseen epätasapainon vähentämiseen; |
| --- | --- |

6.

katsoo komission tiedonannon KOM(2010)0250 talouspolitiikan koordinoinnin tehostamisesta edistävän merkittävästi talouspolitiikan koordinoinnin parantamista EU:ssa; katsoo, että talouden seurannan tehostamista koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin olisi sisällyttävä SEUT-sopimuksen 121 artiklan 6 kohdan nojalla annettavaa uutta sekundaarilainsäädäntöä; katsoo, että tulevissa seurantapuitteissa olisi pyrittävä kestävään julkiseen talouteen ja talouskasvuun, kilpailukykyyn, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kauppataseen epätasapainon vähentämiseen;

| 7. | katsoo, että uusia EU:n välineitä ja menettelyjä perustettaessa on otettava huomioon kunkin unionin toimielimen rooli, muun muassa Euroopan parlamentin tehtävä lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjänä sekä Euroopan keskuspankin (EKP) riippumaton tehtävä rahapolitiikan päätöksentekijänä; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että uusia EU:n välineitä ja menettelyjä perustettaessa on otettava huomioon kunkin unionin toimielimen rooli, muun muassa Euroopan parlamentin tehtävä lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjänä sekä Euroopan keskuspankin (EKP) riippumaton tehtävä rahapolitiikan päätöksentekijänä;

| 8. | pyytää komissiota laatimaan arvion Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin vaikutuksista eritoten EU:n talousarvioon sekä EU:n muihin rahoitusvälineisiin ja Euroopan investointipankin lainoihin; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota laatimaan arvion Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin vaikutuksista eritoten EU:n talousarvioon sekä EU:n muihin rahoitusvälineisiin ja Euroopan investointipankin lainoihin;

| 9. | pyytää komissiota laatimaan arvion Euroopan rahoitusvakausvälineen vaikutuksista eritoten euro-obligaatiomarkkinoiden toimintaan ja kurssieroihin; pyytää komissiota lisäksi arvioimaan perustettua erityisrahoitusyhtiötä koskevan päätöksentekomenettelyn käyttökelpoisuutta ja vastuullisuutta pitemmän aikavälin ratkaisua silmällä pitäen; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota laatimaan arvion Euroopan rahoitusvakausvälineen vaikutuksista eritoten euro-obligaatiomarkkinoiden toimintaan ja kurssieroihin; pyytää komissiota lisäksi arvioimaan perustettua erityisrahoitusyhtiötä koskevan päätöksentekomenettelyn käyttökelpoisuutta ja vastuullisuutta pitemmän aikavälin ratkaisua silmällä pitäen;

| 10. | pyytää yksityiskohtaisempaa tietoa Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) keskinäisestä koordinoinnista sekä siitä, määräytyykö varojen keskinäinen jakosuhde vastaavalla perusteella säilyttämällä suhde 2:1, aiotaanko korko sovittaa millään tavalla yhteen IMF:n koron kanssa, olettaen että IMF:n korko vahvistetaan yleisen käytännön mukaisesti, minkälaista korkoa lainoille on kaavailtu, ylittääkö se Saksan Bund-futuurien koron ja onko se todennäköisesti 1 prosentin tuntumassa; kysyy, ovatko IMF:n ja Euroopan rahoitusvakausvälineen lainat tasavertaisia, koska tämä antaisi automaattisesti Euroopan rahoitusvakausvälineen etuoikeuden, jonka perusteella sitä ei sisällytettäisi lainanottajien velvoitteiden mahdolliseen uudelleenjärjestelyyn – koska muutoin Euroopan rahoitusvakausvälineellä olisi itse asiassa suuririskisin riskikeskittymä; |
| --- | --- |

10.

pyytää yksityiskohtaisempaa tietoa Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) keskinäisestä koordinoinnista sekä siitä, määräytyykö varojen keskinäinen jakosuhde vastaavalla perusteella säilyttämällä suhde 2:1, aiotaanko korko sovittaa millään tavalla yhteen IMF:n koron kanssa, olettaen että IMF:n korko vahvistetaan yleisen käytännön mukaisesti, minkälaista korkoa lainoille on kaavailtu, ylittääkö se Saksan Bund-futuurien koron ja onko se todennäköisesti 1 prosentin tuntumassa; kysyy, ovatko IMF:n ja Euroopan rahoitusvakausvälineen lainat tasavertaisia, koska tämä antaisi automaattisesti Euroopan rahoitusvakausvälineen etuoikeuden, jonka perusteella sitä ei sisällytettäisi lainanottajien velvoitteiden mahdolliseen uudelleenjärjestelyyn – koska muutoin Euroopan rahoitusvakausvälineellä olisi itse asiassa suuririskisin riskikeskittymä;

| 11. | kysyy, onko suunnitteilla toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasaveroinen kohtelu; panee esimerkiksi merkille, että Euroopan rahoitusvakausvälineen korko vaikuttaa erilaiselta kuin mitä Kreikan tukipaketissa sovittiin, koska Euroopan rahoitusvakausvälineen lainanottajat tulevat maksamaan erityisrahoitusyhtiön varainhankinnan lopulliset kokonaiskustannukset; kysyy lisäksi, miten voidaan turvata EMUun kuulumattomien jäsenvaltioiden oikeudenmukainen kohtelu, jos Euroopan rahoitusvakausväline otetaan käyttöön vasta, kun mekanismin 60 miljardia euroa on käytetty loppuun; |
| --- | --- |

11.

kysyy, onko suunnitteilla toimenpiteitä, joilla varmistetaan tasaveroinen kohtelu; panee esimerkiksi merkille, että Euroopan rahoitusvakausvälineen korko vaikuttaa erilaiselta kuin mitä Kreikan tukipaketissa sovittiin, koska Euroopan rahoitusvakausvälineen lainanottajat tulevat maksamaan erityisrahoitusyhtiön varainhankinnan lopulliset kokonaiskustannukset; kysyy lisäksi, miten voidaan turvata EMUun kuulumattomien jäsenvaltioiden oikeudenmukainen kohtelu, jos Euroopan rahoitusvakausväline otetaan käyttöön vasta, kun mekanismin 60 miljardia euroa on käytetty loppuun;

| 12. | huomauttaa, että vaikka vakavaraisuusdirektiivissä oletetaan, että euroalueen valtioiden velkaan ei liity lainkaan nimellisriskiä, näin ei välttämättä ole, ja että viimeaikaiset tapahtumat ovat lisänneet jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien pitkäaikaisten luottojen luottoriskiä; katsoo, että Euroopan pankkiviranomaisen ja Euroopan järjestelmäriskikomitean olisi ratkaistava ongelma; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että vaikka vakavaraisuusdirektiivissä oletetaan, että euroalueen valtioiden velkaan ei liity lainkaan nimellisriskiä, näin ei välttämättä ole, ja että viimeaikaiset tapahtumat ovat lisänneet jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien pitkäaikaisten luottojen luottoriskiä; katsoo, että Euroopan pankkiviranomaisen ja Euroopan järjestelmäriskikomitean olisi ratkaistava ongelma;

| 13. | panee merkille, että vakavaraisuusdirektiivin mukaan valtion joukkovelkakirjalainaan sovellettava riskipainotus on nolla prosenttia; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että vakavaraisuusdirektiivin mukaan valtion joukkovelkakirjalainaan sovellettava riskipainotus on nolla prosenttia;

| 14. | pyytää EKP:tä selventämään yksityiskohtaisesti äskettäisiä päätöksiään ostaa valtion joukkovelkakirjoja jälkimarkkinoilta ja katsoo, että EKP:n olisi laadittava irtaantumisstrategia ja selkeä aikataulu tästä käytännöstä luopumiseksi; |
| --- | --- |

14.

pyytää EKP:tä selventämään yksityiskohtaisesti äskettäisiä päätöksiään ostaa valtion joukkovelkakirjoja jälkimarkkinoilta ja katsoo, että EKP:n olisi laadittava irtaantumisstrategia ja selkeä aikataulu tästä käytännöstä luopumiseksi;

| 15. | uskoo, että pitkän aikavälin ratkaisu edellyttää sisäisen epätasapainon ongelman ja kestämättömän velkatilanteen ratkaisemista, sillä ne ovat nykyisen kriisin rakenteellinen perusta; katsoo, että pitemmän aikavälin visio edellyttää euroalueen ja EU:n sisäisen makrotaloudellisen epätasapainon korjaamista ja siten myös jäsenvaltioiden huomattavien kilpailukykyerojen poistamista; |
| --- | --- |

15.

uskoo, että pitkän aikavälin ratkaisu edellyttää sisäisen epätasapainon ongelman ja kestämättömän velkatilanteen ratkaisemista, sillä ne ovat nykyisen kriisin rakenteellinen perusta; katsoo, että pitemmän aikavälin visio edellyttää euroalueen ja EU:n sisäisen makrotaloudellisen epätasapainon korjaamista ja siten myös jäsenvaltioiden huomattavien kilpailukykyerojen poistamista;

| 16. | katsoo, että EU:n vankempiin talouden ohjausjärjestelmän puitteisiin on sisällytettävä pysyvä EU:n julkisen velan kriisinhallintajärjestely, jollainen voisi olla Euroopan valuuttarahasto, makrotaloudellisen vakauttamisen koordinoitu toimintamalli ja EU:n talousarvion ja jäsenvaltioiden talousarvioiden välisen yhteisvaikutuksen tehostaminen kestävän julkisen talouden vakauttamisen lisäksi; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että EU:n vankempiin talouden ohjausjärjestelmän puitteisiin on sisällytettävä pysyvä EU:n julkisen velan kriisinhallintajärjestely, jollainen voisi olla Euroopan valuuttarahasto, makrotaloudellisen vakauttamisen koordinoitu toimintamalli ja EU:n talousarvion ja jäsenvaltioiden talousarvioiden välisen yhteisvaikutuksen tehostaminen kestävän julkisen talouden vakauttamisen lisäksi;

| 17. | panee merkille, että huolimatta tämän mekanismin mahdollisesti merkittävästä vaikutuksesta EU:n talousarvioon Euroopan parlamentille ei suotu minkäänlaista roolia päätöksenteossa, koska väline perustettiin neuvoston asetuksella SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla; pitää tarpeellisena varmistaa, että Euroopan parlamentti voi budjettivallan käyttäjänä osallistua päätöksentekoon asiasta, jonka talousarviovaikutukset ovat mahdollisesti hyvin kauaskantoisia; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että huolimatta tämän mekanismin mahdollisesti merkittävästä vaikutuksesta EU:n talousarvioon Euroopan parlamentille ei suotu minkäänlaista roolia päätöksenteossa, koska väline perustettiin neuvoston asetuksella SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla; pitää tarpeellisena varmistaa, että Euroopan parlamentti voi budjettivallan käyttäjänä osallistua päätöksentekoon asiasta, jonka talousarviovaikutukset ovat mahdollisesti hyvin kauaskantoisia;

| 18. | kehottaa komissiota teettämään vuoden 2010 loppuun mennessä riippumattoman toteutettavuustutkimuksen innovoivista rahoitusvälineistä, kuten euro-obligaatioiden yhteisestä liikkeeseen laskemisesta keinona vähentää kurssieroja ja lisätä likviditeettiä euron hallitsemilla velkamarkkinoilla; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota teettämään vuoden 2010 loppuun mennessä riippumattoman toteutettavuustutkimuksen innovoivista rahoitusvälineistä, kuten euro-obligaatioiden yhteisestä liikkeeseen laskemisesta keinona vähentää kurssieroja ja lisätä likviditeettiä euron hallitsemilla velkamarkkinoilla;

| 19. | huomauttaa, että euro-obligaatioiden liikkeeseen laskeminen EU:n kannalta tärkeää infrastruktuuria varten olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että euro-obligaatioiden liikkeeseen laskeminen EU:n kannalta tärkeää infrastruktuuria varten olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista;

| 20. | pyytää komissiota arvioimaan eri vaihtoehtoja pitkän aikavälin järjestelmäksi, jolla ehkäistään ja ratkaistaan mahdolliset valtion velkaongelmat tehokkaalla ja kestävällä tavalla ja otetaan samalla kaikki hyöty irti yhteisestä rahasta; katsoo, että arvioinnissa olisi huomioitava se tosiseikka, että valtion joukkovelkakirjojen luottoriski voi vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, mikä olisi kenties otettava paremmin huomioon luottolaitosten vakavaraisuussuhteessa; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota arvioimaan eri vaihtoehtoja pitkän aikavälin järjestelmäksi, jolla ehkäistään ja ratkaistaan mahdolliset valtion velkaongelmat tehokkaalla ja kestävällä tavalla ja otetaan samalla kaikki hyöty irti yhteisestä rahasta; katsoo, että arvioinnissa olisi huomioitava se tosiseikka, että valtion joukkovelkakirjojen luottoriski voi vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, mikä olisi kenties otettava paremmin huomioon luottolaitosten vakavaraisuussuhteessa;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle, euroryhmän puheenjohtajalle ja Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle, euroryhmän puheenjohtajalle ja Euroopan keskuspankille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/73

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Islannin hakemus liittymisestä Euroopan unionin jäseneksi

P7_TA(2010)0278

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 Islannin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi

2011/C 351 E/11

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 540/2010, jossa Islanti on lisätty niiden maiden luetteloon, jotka ovat oikeutettuja EU:n liittymistä edeltävään tukeen, jonka tarkoituksena on auttaa hakijamaita yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään yhteisön säännöstön kanssa,

ottaa huomioon komission lausunnon Islannin esittämästä Euroopan unionin jäsenhakemuksesta (SEC(2010)0153),

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 tekemän päätöksen aloittaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa,

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Länsi-Balkanin maita, Islantia ja Turkkia koskevasta komission vuoden 2009 laajentumisstrategia-asiakirjasta (1),

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 muuttamisesta (KOM(2009)0588 – C7-0279/2009 – 2009/0163(COD)) (2),

ottaa huomioon neuvoston ja komission lausunnot Islannin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi,

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan ”jokainen Euroopan valtio [...] voi hakea unionin jäsenyyttä”, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan ”jokainen Euroopan valtio [...] voi hakea unionin jäsenyyttä”,

| B. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenyysprosessi etenee kunkin valtion saavutusten ja liittymisperusteiden täyttämisen perusteella ja että samalla on otettava huomioon EU:n laajentumisvalmiudet, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenyysprosessi etenee kunkin valtion saavutusten ja liittymisperusteiden täyttämisen perusteella ja että samalla on otettava huomioon EU:n laajentumisvalmiudet,

| C. | ottaa huomioon, että Islanti esitti 17. heinäkuuta 2009 hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Islanti esitti 17. heinäkuuta 2009 hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi,

| D. | ottaa huomioon, että komissio esitti 24. helmikuuta 2010 lausunnon, jossa suositellaan jäsenyysneuvottelujen aloittamista Islannin kanssa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio esitti 24. helmikuuta 2010 lausunnon, jossa suositellaan jäsenyysneuvottelujen aloittamista Islannin kanssa,

| E. | katsoo, että koska aikaisemmat laajentumiset ovat epäilemättä olleet menestyksellisiä sekä EU:n että siihen liittyneiden jäsenvaltioiden näkökulmasta ja edistäneet koko Euroopan vakautta, kehittymistä ja vaurautta, on hyvin tärkeää luoda tarvittavat edellytykset myös Islannin liittymiselle ja sen onnistumisen takaamiseksi Kööpenhaminan arviointiperusteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että koska aikaisemmat laajentumiset ovat epäilemättä olleet menestyksellisiä sekä EU:n että siihen liittyneiden jäsenvaltioiden näkökulmasta ja edistäneet koko Euroopan vakautta, kehittymistä ja vaurautta, on hyvin tärkeää luoda tarvittavat edellytykset myös Islannin liittymiselle ja sen onnistumisen takaamiseksi Kööpenhaminan arviointiperusteiden mukaisesti,

| F. | ottaa huomioon, että Islannin ja EU:n suhteet luotiin vuonna 1973, kun ne allekirjoittivat kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Islannin ja EU:n suhteet luotiin vuonna 1973, kun ne allekirjoittivat kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen,

| G. | ottaa huomioon, että Islanti tekee jo läheistä yhteistyötä EU:n kanssa Euroopan talousalueen (ETA) jäsenenä sekä Schengenin sopimusten ja Dublinin asetuksen osapuolena ja että se on siksi omaksunut jo merkittävän osan yhteisön säännöstöä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Islanti tekee jo läheistä yhteistyötä EU:n kanssa Euroopan talousalueen (ETA) jäsenenä sekä Schengenin sopimusten ja Dublinin asetuksen osapuolena ja että se on siksi omaksunut jo merkittävän osan yhteisön säännöstöä,

| H. | ottaa huomioon, että Islannissa on vakiintuneet demokraattiset perinteet ja että sen lainsäädäntö on jo laajalti yhteisön säännöstön mukaista, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Islannissa on vakiintuneet demokraattiset perinteet ja että sen lainsäädäntö on jo laajalti yhteisön säännöstön mukaista,

| I. | ottaa huomioon, että Islanti on vuodesta 1994 alkaen edistänyt merkittävästi yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta Euroopassa ETA:n rahoitusjärjestelmän kautta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Islanti on vuodesta 1994 alkaen edistänyt merkittävästi yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta Euroopassa ETA:n rahoitusjärjestelmän kautta,

| J. | ottaa huomioon, että Islanti, jolla ei ole sotilaallisia perinteitä, osallistuu EU:n rauhanturvaoperaatioihin siviilitehtävissä ja yhdenmukaistaa toimintansa usein EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaiseksi, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Islanti, jolla ei ole sotilaallisia perinteitä, osallistuu EU:n rauhanturvaoperaatioihin siviilitehtävissä ja yhdenmukaistaa toimintansa usein EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaiseksi,

| K. | ottaa huomioon, että Islanti ja sen väestö ovat kärsineet suuresti maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä, joka kaatoi Islannin pankkijärjestelmän vuonna 2008, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Islanti ja sen väestö ovat kärsineet suuresti maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä, joka kaatoi Islannin pankkijärjestelmän vuonna 2008,

| L. | ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden hallitukset allekirjoittivat Islannin hallituksen kanssa vuoden 2009 kesäkuussa ja lokakuussa kaksi sopimusta, jotka koskivat Alankomailta saadun 1,3 miljardin euron ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saadun 2,4 miljardin punnan lainan takaisinmaksun ehtoja; ottaa huomioon, että 6. maaliskuuta 2010 järjestetyn kansanäänestyksen perusteella lokakuun sopimus hylättiin ja osapuolilta odotetaan uutta sopimusta niistä maksuista, jotka kuuluivat Islannin talletusten vakuusjärjestelmään, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden hallitukset allekirjoittivat Islannin hallituksen kanssa vuoden 2009 kesäkuussa ja lokakuussa kaksi sopimusta, jotka koskivat Alankomailta saadun 1,3 miljardin euron ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saadun 2,4 miljardin punnan lainan takaisinmaksun ehtoja; ottaa huomioon, että 6. maaliskuuta 2010 järjestetyn kansanäänestyksen perusteella lokakuun sopimus hylättiin ja osapuolilta odotetaan uutta sopimusta niistä maksuista, jotka kuuluivat Islannin talletusten vakuusjärjestelmään,

| M. | ottaa huomioon, että EFTA:n valvontaviranomainen totesi 26. toukokuuta 2010 päivätyssä virallisessa ilmoituksessaan, että Islannin on taattava vähimmäiskorvaus Icesave-pankin talletusasiakkaille Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EFTA:n valvontaviranomainen totesi 26. toukokuuta 2010 päivätyssä virallisessa ilmoituksessaan, että Islannin on taattava vähimmäiskorvaus Icesave-pankin talletusasiakkaille Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa,

| N. | ottaa huomioon, että Islannissa yleinen mielipide ja poliittisten puolueiden kannat EU:n jäsenyydestä ovat eriäviä; ottaa myös huomioon, että yleinen mielipide EU-jäsenyydestä on poliittisen kriisin ja talouskriisin myötä selvästi muuttunut kielteisemmäksi kesän 2009 jälkeen, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Islannissa yleinen mielipide ja poliittisten puolueiden kannat EU:n jäsenyydestä ovat eriäviä; ottaa myös huomioon, että yleinen mielipide EU-jäsenyydestä on poliittisen kriisin ja talouskriisin myötä selvästi muuttunut kielteisemmäksi kesän 2009 jälkeen,

Poliittiset kriteerit

| 1. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä aloittaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä aloittaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa;

| 2. | pitää myönteisenä sitä, että EU:n mahdollisella uudella jäsenvaltiolla on vahva demokraattinen tausta; tähdentää, että Islannin liittyminen voi hyödyttää sekä maata itseään että EU:ta ja vahvistaa entisestään Euroopan unionin asemaa maailmanlaajuisena ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edustajana ja puolustajana; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä sitä, että EU:n mahdollisella uudella jäsenvaltiolla on vahva demokraattinen tausta; tähdentää, että Islannin liittyminen voi hyödyttää sekä maata itseään että EU:ta ja vahvistaa entisestään Euroopan unionin asemaa maailmanlaajuisena ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edustajana ja puolustajana;

| 3. | korostaa erinomaista yhteistyötä Euroopan parlamentin jäsenten ja Althingin jäsenten välillä ETA:n parlamentaarisessa sekakomiteassa ja odottaa yhtä hedelmällistä yhteistyötä uudelta EU:n ja Islannin parlamentaariselta sekavaliokunnalta; |
| --- | --- |

3.

korostaa erinomaista yhteistyötä Euroopan parlamentin jäsenten ja Althingin jäsenten välillä ETA:n parlamentaarisessa sekakomiteassa ja odottaa yhtä hedelmällistä yhteistyötä uudelta EU:n ja Islannin parlamentaariselta sekavaliokunnalta;

| 4. | pitää erityisen ilahduttavana Icelandic Modern Media -aloitetta, jonka avulla sekä Islanti että EU voivat painokkaasti määritellä asemansa ilmaisun- ja tiedonvälityksen vapauden laillisen suojelun suhteen; |
| --- | --- |

4.

pitää erityisen ilahduttavana Icelandic Modern Media -aloitetta, jonka avulla sekä Islanti että EU voivat painokkaasti määritellä asemansa ilmaisun- ja tiedonvälityksen vapauden laillisen suojelun suhteen;

| 5. | pyytää Islannin viranomaisia puuttumaan nykyiseen EU:n kansalaisten erotteluun, joka liittyy heidän äänioikeuteensa ja oikeuteensa asettua ehdokkaaksi Islannin paikallisvaaleissa; |
| --- | --- |

5.

pyytää Islannin viranomaisia puuttumaan nykyiseen EU:n kansalaisten erotteluun, joka liittyy heidän äänioikeuteensa ja oikeuteensa asettua ehdokkaaksi Islannin paikallisvaaleissa;

| 6. | huomauttaa, että EU:n uuden laajentumisstrategian mukaan oikeusjärjestelmä kuuluu niihin aloihin, joihin EU kiinnittää erityistä huomiota jo varhaisessa liittymistä edeltävässä vaiheessa; katsoo, että Islannin hallituksen pitäisi ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet, joiden avulla voidaan taata oikeuslaitoksen itsenäisyys Venetsian komission suositusten mukaisesti; luottaa siihen, että Islannin viranomaiset toteuttavat tarvittavat muutokset; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että EU:n uuden laajentumisstrategian mukaan oikeusjärjestelmä kuuluu niihin aloihin, joihin EU kiinnittää erityistä huomiota jo varhaisessa liittymistä edeltävässä vaiheessa; katsoo, että Islannin hallituksen pitäisi ottaa käyttöön tarvittavat toimenpiteet, joiden avulla voidaan taata oikeuslaitoksen itsenäisyys Venetsian komission suositusten mukaisesti; luottaa siihen, että Islannin viranomaiset toteuttavat tarvittavat muutokset;

| 7. | kehottaa Islantia ratifioimaan korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan siviilioikeudellisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Islantia ratifioimaan korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan siviilioikeudellisen yleissopimuksen;

| 8. | ilmaisee tyytyväisyytensä Islannin hyvään ihmisoikeustilanteeseen; kehottaa kuitenkin Islannin viranomaisia ratifioimaan Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen sekä YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista; |
| --- | --- |

8.

ilmaisee tyytyväisyytensä Islannin hyvään ihmisoikeustilanteeseen; kehottaa kuitenkin Islannin viranomaisia ratifioimaan Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen sekä YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista;

| 9. | kehottaa Islantia noudattamaan ETYJ:n ODIHR-yksikön vuoden 2008 suosituksia viharikosten torjunnasta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Islantia noudattamaan ETYJ:n ODIHR-yksikön vuoden 2008 suosituksia viharikosten torjunnasta;

Taloudelliset kriteerit

| 10. | panee merkille, että Islanti on yleensä menestyksekkäästi täyttänyt ETA:n velvoitteensa ja selviytynyt kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa; panee kuitenkin merkille, että yleisten periaatteiden yhdenmukaistamiseksi tarvitaan lisätoimia, joilla myös varmistetaan täydellinen yhdenmukaisuus yhteisön säännöstön kanssa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla sekä akkreditoinnin ja markkinoiden valvonnan aloilla; panee merkille EFTA:n valvontaviranomaisen 26. toukokuuta 2010 lähettämän ilmoituskirjeen Islannin hallitukselle – ensimmäinen vaihe ETA-sopimuksen velvoitteiden mukaisen EU:n talletusten vakuusjärjestelmästä annetun direktiivin (94/19/EY) noudattamatta jättämisestä aiheutuvassa rikkomismenettelyssä – ja pitää myönteisenä sitä, että Islannin hallitus on osoittanut valmiutensa saattaa Icesave-pankkia koskevat neuvottelut päätökseen mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että Islanti on yleensä menestyksekkäästi täyttänyt ETA:n velvoitteensa ja selviytynyt kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa; panee kuitenkin merkille, että yleisten periaatteiden yhdenmukaistamiseksi tarvitaan lisätoimia, joilla myös varmistetaan täydellinen yhdenmukaisuus yhteisön säännöstön kanssa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla sekä akkreditoinnin ja markkinoiden valvonnan aloilla; panee merkille EFTA:n valvontaviranomaisen 26. toukokuuta 2010 lähettämän ilmoituskirjeen Islannin hallitukselle – ensimmäinen vaihe ETA-sopimuksen velvoitteiden mukaisen EU:n talletusten vakuusjärjestelmästä annetun direktiivin (94/19/EY) noudattamatta jättämisestä aiheutuvassa rikkomismenettelyssä – ja pitää myönteisenä sitä, että Islannin hallitus on osoittanut valmiutensa saattaa Icesave-pankkia koskevat neuvottelut päätökseen mahdollisimman nopeasti;

| 11. | pitää myönteisinä toimenpiteitä Islannin talouden monipuolistamiseksi ja pitää niitä tärkeänä edistysaskeleena maan pitkän aikavälin taloudellisen hyvinvoinnin kannalta; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisinä toimenpiteitä Islannin talouden monipuolistamiseksi ja pitää niitä tärkeänä edistysaskeleena maan pitkän aikavälin taloudellisen hyvinvoinnin kannalta;

| 12. | huomauttaa, että ympäristöasiat ovat EU:lle ensisijaisen tärkeitä ja pitää myönteisenä Islannin vahvaa osallistumista ympäristöpoliittisiin toimiin; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että ympäristöasiat ovat EU:lle ensisijaisen tärkeitä ja pitää myönteisenä Islannin vahvaa osallistumista ympäristöpoliittisiin toimiin;

| 13. | panee merkille, että vaikka julkisen talouden tervehdyttäminen on edelleen suuri haaste, Islanti on osoittanut myönteisiä merkkejä talouden vakautumisesta; katsoo, että rahapolitiikan alalla toistaiseksi toteutetut toimenpiteet ovat askel oikeaan suuntaan ja vakauttavat rahoitusalaa ja taloutta; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että vaikka julkisen talouden tervehdyttäminen on edelleen suuri haaste, Islanti on osoittanut myönteisiä merkkejä talouden vakautumisesta; katsoo, että rahapolitiikan alalla toistaiseksi toteutetut toimenpiteet ovat askel oikeaan suuntaan ja vakauttavat rahoitusalaa ja taloutta;

| 14. | pitää myönteisenä erityisen tutkintakomitean selontekoa, joka saattaa edistää kansallisen luottamuksen palauttamista; kehottaa toteuttamaan kyseisen komitean työhön liittyviä jatkotoimia, joilla voidaan puuttua selonteossa esitettyihin kiireellisiin poliittisiin, taloudellisiin ja institutionaalisiin puutteisiin; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä erityisen tutkintakomitean selontekoa, joka saattaa edistää kansallisen luottamuksen palauttamista; kehottaa toteuttamaan kyseisen komitean työhön liittyviä jatkotoimia, joilla voidaan puuttua selonteossa esitettyihin kiireellisiin poliittisiin, taloudellisiin ja institutionaalisiin puutteisiin;

| 15. | pitää myönteisenä sitä, että Islannin eläkesäätiöyhdistys on lupautunut järjestämään riippumattoman tutkinnan eläkejärjestelmiä koskevista työskentely- ja investointimenetelmistä talouden romahtamista edeltäneellä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä sitä, että Islannin eläkesäätiöyhdistys on lupautunut järjestämään riippumattoman tutkinnan eläkejärjestelmiä koskevista työskentely- ja investointimenetelmistä talouden romahtamista edeltäneellä ajanjaksolla;

| 16. | kehottaa tekemään kahdenvälisen sopimuksen 3,9 miljardin euron lainan takaisinmaksujärjestelyistä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden hallitusten kanssa; korostaa, että kaikkia osapuolia tyydyttävään sopimukseen pääseminen palauttaa luottamuksen Islannin kykyyn noudattaa sitoumuksiaan, mukaan lukien ETA-sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattaminen, ja vahvistaa yleisön tukea Islannin liittymisprosessille sekä Islannissa että EU:ssa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa tekemään kahdenvälisen sopimuksen 3,9 miljardin euron lainan takaisinmaksujärjestelyistä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden hallitusten kanssa; korostaa, että kaikkia osapuolia tyydyttävään sopimukseen pääseminen palauttaa luottamuksen Islannin kykyyn noudattaa sitoumuksiaan, mukaan lukien ETA-sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattaminen, ja vahvistaa yleisön tukea Islannin liittymisprosessille sekä Islannissa että EU:ssa;

| 17. | panee merkille, että Islannin pyrkimyksenä on liittyä euroalueeseen, mikä on mahdollista sen jälkeen, kun Islanti on liittynyt EU:hun ja kun kaikki vaadittavat ehdot on täytetty; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että Islannin pyrkimyksenä on liittyä euroalueeseen, mikä on mahdollista sen jälkeen, kun Islanti on liittynyt EU:hun ja kun kaikki vaadittavat ehdot on täytetty;

| 18. | pitää myönteisenä valuutan vakauttamiseen, pankkien rakennemuutokseen ja julkisen talouden tervehdyttämiseen kohdentuvan IMF:n valmiusluottojärjestelmän toisen tarkastelun hyväksymistä; |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisenä valuutan vakauttamiseen, pankkien rakennemuutokseen ja julkisen talouden tervehdyttämiseen kohdentuvan IMF:n valmiusluottojärjestelmän toisen tarkastelun hyväksymistä;

| 19. | on huolissaan Islannin korkeasta työttömyydestä ja inflaatiosta, mutta panee myös merkille viimeaikaiset merkit tilanteen kohentumisesta; |
| --- | --- |

19.

on huolissaan Islannin korkeasta työttömyydestä ja inflaatiosta, mutta panee myös merkille viimeaikaiset merkit tilanteen kohentumisesta;

| 20. | ilmaisee tyytyväisyytensä Islannin suuriin investointeihin koulutuksen, tutkimuksen ja kehittämisen aloilla; |
| --- | --- |

20.

ilmaisee tyytyväisyytensä Islannin suuriin investointeihin koulutuksen, tutkimuksen ja kehittämisen aloilla;

Edellytykset täyttää jäsenyysvelvoitteet

| 21. | panee merkille, että ETA:n jäsenenä Islanti täyttää jo hyvin laajalti kymmenen neuvotteluluvun ja osittain 11 luvun edellytykset, ja näin ollen ainoastaan kahdestatoista muihin asioihin kuin ETA:an liittyvistä luvuista on neuvoteltava kokonaisuudessaan; korostaa, että komissio on painottanut, että Islannin on vakavasti pyrittävä saattamaan lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön mukaiseksi monilla osa-alueilla ja panemaan täytäntöön ja soveltamaan sitä tehokkaasti keskipitkällä aikavälillä, jotta liittymisperusteet täyttyvät; tähdentää, että ETA:n velvoitteiden täyttäminen sekä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen liittyvien sopimusten noudattaminen ovat tärkeitä Islannille liittymisneuvotteluissa esitettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että ETA:n jäsenenä Islanti täyttää jo hyvin laajalti kymmenen neuvotteluluvun ja osittain 11 luvun edellytykset, ja näin ollen ainoastaan kahdestatoista muihin asioihin kuin ETA:an liittyvistä luvuista on neuvoteltava kokonaisuudessaan; korostaa, että komissio on painottanut, että Islannin on vakavasti pyrittävä saattamaan lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön mukaiseksi monilla osa-alueilla ja panemaan täytäntöön ja soveltamaan sitä tehokkaasti keskipitkällä aikavälillä, jotta liittymisperusteet täyttyvät; tähdentää, että ETA:n velvoitteiden täyttäminen sekä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen liittyvien sopimusten noudattaminen ovat tärkeitä Islannille liittymisneuvotteluissa esitettyjä vaatimuksia;

| 22. | kehottaa Islannin viranomaisia etsimään ratkaisuja maan talouden merkittävimpiin institutionaalisiin heikkouksiin, jotka koskevat erityisesti rahoitusvalvontajärjestelmän ja talletussuojajärjestelmän organisointia ja toimintaa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa Islannin viranomaisia etsimään ratkaisuja maan talouden merkittävimpiin institutionaalisiin heikkouksiin, jotka koskevat erityisesti rahoitusvalvontajärjestelmän ja talletussuojajärjestelmän organisointia ja toimintaa;

| 23. | kehottaa Islantia yhdenmukaistamaan maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikkaansa EU:n toimintatapojen kanssa sekä ottamaan käyttöön tarvittavat hallinnolliset rakenteet kyseisten politiikkojen täytäntöönpanoa varten; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n toimintalinjoissa on otettava huomioon Islannin ympäristön, kasviston ja eläimistön erityisluonne sekä sen maantieteellinen etäisyys Euroopan mannermaasta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Islantia yhdenmukaistamaan maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikkaansa EU:n toimintatapojen kanssa sekä ottamaan käyttöön tarvittavat hallinnolliset rakenteet kyseisten politiikkojen täytäntöönpanoa varten; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n toimintalinjoissa on otettava huomioon Islannin ympäristön, kasviston ja eläimistön erityisluonne sekä sen maantieteellinen etäisyys Euroopan mannermaasta;

| 24. | kehottaa komissiota ottamaan Islannin viranomaiset mukaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta parhaillaan käytäviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ottamaan Islannin viranomaiset mukaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta parhaillaan käytäviin keskusteluihin;

| 25. | toteaa, että Islanti on hoitanut meren luonnonvarojaan vastuullisesti ja kestävästi ja otaksuu, että sekä EU:n että Islannin viranomaiset neuvottelevat rakentavassa hengessä Islannin velvoitteesta hyväksyä yhteinen kalastuspolitiikka (YKP), jotta tulokseksi saadaan parhaisiin käytänteisiin perustuva molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu, jonka avulla suojellaan sekä EU:n että Islannin kalastajien ja kuluttajien etuja; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Islanti on hoitanut meren luonnonvarojaan vastuullisesti ja kestävästi ja otaksuu, että sekä EU:n että Islannin viranomaiset neuvottelevat rakentavassa hengessä Islannin velvoitteesta hyväksyä yhteinen kalastuspolitiikka (YKP), jotta tulokseksi saadaan parhaisiin käytänteisiin perustuva molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu, jonka avulla suojellaan sekä EU:n että Islannin kalastajien ja kuluttajien etuja;

| 26. | kehottaa Islantia toteuttamaan kalastuspoliittisia toimenpiteitä, joiden avulla se voi siirtyä soveltamaan YKP:tä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa Islantia toteuttamaan kalastuspoliittisia toimenpiteitä, joiden avulla se voi siirtyä soveltamaan YKP:tä;

| 27. | vaatii, että Islanti lopettaa kokonaan valaiden pyynnin ja luopuu kaikista kansainväliselle valaanpyyntikomitealle esittämistään ehdoista; |
| --- | --- |

27.

vaatii, että Islanti lopettaa kokonaan valaiden pyynnin ja luopuu kaikista kansainväliselle valaanpyyntikomitealle esittämistään ehdoista;

| 28. | panee merkille, että Islanti voi merkittävällä tavalla myötävaikuttaa EU:n ympäristö- ja energiapoliittisiin toimintalinjoihin, koska sillä on kokemusta uusiutuvista energialähteistä, erityisesti maalämmöstä, ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksen torjumisesta; |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että Islanti voi merkittävällä tavalla myötävaikuttaa EU:n ympäristö- ja energiapoliittisiin toimintalinjoihin, koska sillä on kokemusta uusiutuvista energialähteistä, erityisesti maalämmöstä, ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksen torjumisesta;

Alueellinen yhteistyö

| 29. | katsoo, että Islannin EU-jäsenyys tarjoaa EU:lle strategisen tilaisuuden ottaa aktiivisemman ja rakentavamman roolin ja myös vaikuttaa arktisen alueen monenkeskiseen hallintoon, koska EU:n asema Arktisessa neuvostossa vahvistunee entisestään Islannin EU-jäsenyyden myötä; panee merkille, että tämä tukee yhteistä etua koskevien ympäristökysymysten ratkaisemista ja saattaa lisätä EU:n kiinnostusta arktiseen alueeseen ja sen suojeluun alueellisesti ja kansainvälisesti; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että Islannin EU-jäsenyys tarjoaa EU:lle strategisen tilaisuuden ottaa aktiivisemman ja rakentavamman roolin ja myös vaikuttaa arktisen alueen monenkeskiseen hallintoon, koska EU:n asema Arktisessa neuvostossa vahvistunee entisestään Islannin EU-jäsenyyden myötä; panee merkille, että tämä tukee yhteistä etua koskevien ympäristökysymysten ratkaisemista ja saattaa lisätä EU:n kiinnostusta arktiseen alueeseen ja sen suojeluun alueellisesti ja kansainvälisesti;

| 30. | pitää myönteisenä sitä, että Islannin EU-jäsenyys vahvistaisi Pohjois-Atlantin ulottuvuuden osuutta EU:n ulkopolitiikassa; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä sitä, että Islannin EU-jäsenyys vahvistaisi Pohjois-Atlantin ulottuvuuden osuutta EU:n ulkopolitiikassa;

Julkinen mielipide ja tuki laajentumiselle

| 31. | kannustaa Islannin viranomaisia käynnistämään laajamittaisen julkisen keskustelun EU:hun liittymisestä siten, että kansalaisyhteiskunta otetaan prosessiin mukaan alusta alkaen ja Islannin kansalaisten EU-jäsenyyteen liittyviin huolenaiheisiin vastataan ottaen huomioon, että neuvottelujen onnistumiseksi tarvitaan lujaa sitoumusta; kehottaa komissiota myöntämään aineellista ja teknistä tukea, jos Islannin viranomaiset pyytävät sitä, auttaakseen niitä lisäämään liittymisprosessin avoimuutta ja vastuullisuutta ja järjestämään perinpohjaisen maanlaajuisen tiedotuskampanjan EU-jäsenyyden vaikutuksista, jotta Islannin kansalaiset voivat tehdä tiedostavan valinnan tulevassa laajentumista koskevassa kansanäänestyksessä; |
| --- | --- |

31.

kannustaa Islannin viranomaisia käynnistämään laajamittaisen julkisen keskustelun EU:hun liittymisestä siten, että kansalaisyhteiskunta otetaan prosessiin mukaan alusta alkaen ja Islannin kansalaisten EU-jäsenyyteen liittyviin huolenaiheisiin vastataan ottaen huomioon, että neuvottelujen onnistumiseksi tarvitaan lujaa sitoumusta; kehottaa komissiota myöntämään aineellista ja teknistä tukea, jos Islannin viranomaiset pyytävät sitä, auttaakseen niitä lisäämään liittymisprosessin avoimuutta ja vastuullisuutta ja järjestämään perinpohjaisen maanlaajuisen tiedotuskampanjan EU-jäsenyyden vaikutuksista, jotta Islannin kansalaiset voivat tehdä tiedostavan valinnan tulevassa laajentumista koskevassa kansanäänestyksessä;

| 32. | katsoo, että EU:n kansalaisille on annettava selkeää ja kattavaa tietoa Islannin EU-jäsenyyden vaikutuksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tätä tavoitetta ja katsoo, että on yhtä tärkeää kuunnella kansalaisia ja vastata heidän huolenaiheisiinsa ja kysymyksiinsä; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että EU:n kansalaisille on annettava selkeää ja kattavaa tietoa Islannin EU-jäsenyyden vaikutuksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tätä tavoitetta ja katsoo, että on yhtä tärkeää kuunnella kansalaisia ja vastata heidän huolenaiheisiinsa ja kysymyksiinsä;

*

* *

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Althingin puhemiehelle ja Islannin hallitukselle. |
| --- | --- |

33.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Althingin puhemiehelle ja Islannin hallitukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2009)0097.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0026.

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/78

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Kosovo

P7_TA(2010)0281

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kosovon yhdentymisestä Euroopan unioniin

2011/C 351 E/12

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa kaikille Länsi-Balkanin valtioille luvattiin Euroopan unionin jäsenyys,

ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 7. joulukuuta 2009 pitämän kokouksen päätelmät, joissa korostettiin, että Kosovon tulisi myös hyötyä mahdollisuudesta luopua viisumivelvoitteesta heti, kun kaikki ehdot on täytetty, oli jäsenvaltioiden kanta Kosovon asemaan mikä tahansa, ja pyytää komissiota etenemään käyttäen suunnitelmallista lähestymistapaa, jonka avulla Kosovon kansaa lähennetään EU:hun,

ottaa huomioon Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO, 4. helmikuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP sellaisena kuin se on muutettuna 9. kesäkuuta 2009 hyväksytyllä neuvoston yhteisellä toiminnalla 2009/445/YUTP,

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/123/YUTP ja 25. helmikuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/118/YUTP Euroopan unionin Kosovon erityisedustajan mandaatin pidentämisestä,

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia sekä vuosien 2009 ja 2010 tärkeimmät haasteet” (KOM(2009)0533) sekä siihen liittyvän Kosovon edistymistä koskevan vuoden 2009 kertomuksen ”Kosovon Eurooppa-perspektiivin toteuttaminen” (KOM(2009)0534) (1),

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2009 pidetyn toisen Euroopan parlamentin ja Kosovon parlamentin välisen kokouksen suositukset ja 23. kesäkuuta 2010 pidetyn Euroopan parlamentin ja Kosovon parlamentin välisen kolmannen kokouksen suositukset,

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Kosovon tulevaisuudesta ja EU:n roolista (2) sekä 5. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Kosovosta ja EU:n roolista (3),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999),

ottaa huomioon luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1244/2009 ja erityisesti sen liitteen I, jossa oikeudellisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi viitataan Kosovossa asuviin henkilöihin (Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselma UNSCR 1244 (1999) (4),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 8. lokakuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman (A/RES/63/3), jossa Kansainvälistä tuomioistuinta pyydettiin antamaan neuvoa-antava lausunto siitä, onko Kosovon itsehallinnon väliaikaisten elinten antama yksipuolinen itsenäisyysjulistus kansainvälisen oikeuden mukainen,

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Länsi-Balkanin maita, Islantia ja Turkkia koskevasta komission vuoden 2009 laajentumisstrategia-asiakirjasta (5),

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2007 annetun YK:n erityislähettilään loppuraportin Kosovon tulevasta asemasta ja kokonaisvaltaisen ehdotuksen Kosovon aseman ratkaisemisesta,

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni pitää Länsi-Balkanin alueen vakautta ja kyseisten maiden integrointia EU:hun ensisijaisena asiana; katsoo, että ensisijaisuuden säilyminen on mahdollista vain, jos EU:n jäsenyys on todellinen tulevaisuudennäkymä kaikille alueen maille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni pitää Länsi-Balkanin alueen vakautta ja kyseisten maiden integrointia EU:hun ensisijaisena asiana; katsoo, että ensisijaisuuden säilyminen on mahdollista vain, jos EU:n jäsenyys on todellinen tulevaisuudennäkymä kaikille alueen maille,

| B. | ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on aina puolustanut Länsi-Balkanin monikansaisten ja -uskontoisten valtioiden stabiiliutta, jonka perustana ovat demokraattiset arvot, avarakatseisuus ja monikulttuurisuus, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on aina puolustanut Länsi-Balkanin monikansaisten ja -uskontoisten valtioiden stabiiliutta, jonka perustana ovat demokraattiset arvot, avarakatseisuus ja monikulttuurisuus,

| C. | ottaa huomioon, että Serbian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Montenegron kansalaiset ovat voineet matkustaa EU:ssa ilman viisumia 19. joulukuuta 2009 alkaen ja että sama mahdollistuu lähiaikoina myös Albanialle ja Bosnia ja Hertsegovinalle; katsoo, ettei Kosovon kansalaisia saa jättää tämän kehityksen ulkopuolelle ja eristää muiden alueen maiden kansalaisista ja tästä syystä viisumivelvoitteesta luopumismenettely olisi käynnistettävä viipymättä Kosovon kanssa, kun vain kaikki välttämättömät ehdot täyttyvät, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Serbian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Montenegron kansalaiset ovat voineet matkustaa EU:ssa ilman viisumia 19. joulukuuta 2009 alkaen ja että sama mahdollistuu lähiaikoina myös Albanialle ja Bosnia ja Hertsegovinalle; katsoo, ettei Kosovon kansalaisia saa jättää tämän kehityksen ulkopuolelle ja eristää muiden alueen maiden kansalaisista ja tästä syystä viisumivelvoitteesta luopumismenettely olisi käynnistettävä viipymättä Kosovon kanssa, kun vain kaikki välttämättömät ehdot täyttyvät,

| D. | ottaa huomioon, että Kansainvälistä tuomioistuinta on pyydetty antamaan neuvoa-antava lausunto siitä, onko Kosovon itsehallinnon väliaikaisten elinten antama yksipuolinen itsenäisyysjulistus kansainvälisen oikeuden mukainen, mutta se ei ole vielä esittänyt päätelmiään, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kansainvälistä tuomioistuinta on pyydetty antamaan neuvoa-antava lausunto siitä, onko Kosovon itsehallinnon väliaikaisten elinten antama yksipuolinen itsenäisyysjulistus kansainvälisen oikeuden mukainen, mutta se ei ole vielä esittänyt päätelmiään,

| E. | ottaa huomioon, että päätös jättää Kosovo viisumivapauden ulkopuolelle osoittaa EU:n Kosovo-strategian syvää ristiriitaisuutta: toisaalta maata tuetaan valtavasti taloudellisin ja inhimillisin voimavaroin ja toisaalta rajat pidetään suljettuina kaikille niille, jotka voisivat työllään viedä kehitystä eteenpäin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että päätös jättää Kosovo viisumivapauden ulkopuolelle osoittaa EU:n Kosovo-strategian syvää ristiriitaisuutta: toisaalta maata tuetaan valtavasti taloudellisin ja inhimillisin voimavaroin ja toisaalta rajat pidetään suljettuina kaikille niille, jotka voisivat työllään viedä kehitystä eteenpäin,

| 1. | panee merkille Kosovon 17. helmikuuta 2008 antaman itsenäisyysjulistuksen, jonka 69 maata on tunnustanut; toteaa, että 22 EU:n jäsenvaltiota on tunnustanut Kosovon itsenäisenä valtiona ja viisi ei ole tehnyt niin; kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistä lähestymistapaansa Kosovoon, jotta EU:n politiikka vaikuttaisi tehokkaammin kaikkiin kosovolaisiin ja jotta Kosovo voitaisiin integroida EU:hun; pitää myönteisenä puheenjohtajavaltio Espanjan rakentavaa suhtautumista Kosovoon huolimatta siitä, ettei Espanja ole tunnustanut kyseistä maata; näkisi mielellään, että kaikki jäsenvaltiot tunnustaisivat Kosovon itsenäisyyden; |
| --- | --- |

1.

panee merkille Kosovon 17. helmikuuta 2008 antaman itsenäisyysjulistuksen, jonka 69 maata on tunnustanut; toteaa, että 22 EU:n jäsenvaltiota on tunnustanut Kosovon itsenäisenä valtiona ja viisi ei ole tehnyt niin; kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistä lähestymistapaansa Kosovoon, jotta EU:n politiikka vaikuttaisi tehokkaammin kaikkiin kosovolaisiin ja jotta Kosovo voitaisiin integroida EU:hun; pitää myönteisenä puheenjohtajavaltio Espanjan rakentavaa suhtautumista Kosovoon huolimatta siitä, ettei Espanja ole tunnustanut kyseistä maata; näkisi mielellään, että kaikki jäsenvaltiot tunnustaisivat Kosovon itsenäisyyden;

| 2. | tähdentää kaikkien alueen maiden EU:hun integroitumisen prosessin erittäin suurta merkitystä alueen vakauden kannalta; korostaa, että eurooppalainen ulottuvuus on voimakas kannuste Kosovon välttämättömiä uudistuksia ajatellen ja kehottaa käytännön toimiin, jotta tämä ulottuvuus konkretisoituu sekä hallitukselle että kansalaisille; kehottaa siksi komissiota sisällyttämään Kosovon alkuvuodesta 2011 käynnistyvään arviointiprosessiin, jolla pyritään valmistelemaan maata vakaus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseen ja tiedottamaan viipymättä Kosovon viranomaisille, mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä, ennen kuin komissio laatii viisumivelvoitteesta luopumista koskevan etenemissuunnitelman, sekä laatimaan etenemissuunnitelman heti, kun näihin toimiin on ryhdytty; |
| --- | --- |

2.

tähdentää kaikkien alueen maiden EU:hun integroitumisen prosessin erittäin suurta merkitystä alueen vakauden kannalta; korostaa, että eurooppalainen ulottuvuus on voimakas kannuste Kosovon välttämättömiä uudistuksia ajatellen ja kehottaa käytännön toimiin, jotta tämä ulottuvuus konkretisoituu sekä hallitukselle että kansalaisille; kehottaa siksi komissiota sisällyttämään Kosovon alkuvuodesta 2011 käynnistyvään arviointiprosessiin, jolla pyritään valmistelemaan maata vakaus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiseen ja tiedottamaan viipymättä Kosovon viranomaisille, mihin toimiin niiden olisi ryhdyttävä, ennen kuin komissio laatii viisumivelvoitteesta luopumista koskevan etenemissuunnitelman, sekä laatimaan etenemissuunnitelman heti, kun näihin toimiin on ryhdytty;

| 3. | panee merkille, että useimmat naapurimaat ovat tunnustaneet Kosovon itsenäisyyden ja että Kosovolla on hyvät naapuruussuhteet; panee merkille, että Kosovo on hyväksytty Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja muiden kansainvälisten järjestöjen jäseneksi; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että useimmat naapurimaat ovat tunnustaneet Kosovon itsenäisyyden ja että Kosovolla on hyvät naapuruussuhteet; panee merkille, että Kosovo on hyväksytty Maailmanpankin, Kansainvälisen valuuttarahaston ja muiden kansainvälisten järjestöjen jäseneksi;

| 4. | toistaa 29. maaliskuuta 2007 ja 5. helmikuuta 2009 antamissaan päätöslauselmissa ilmaisemansa kannan, jossa torjutaan Kosovon mahdollinen jakaminen; |
| --- | --- |

4.

toistaa 29. maaliskuuta 2007 ja 5. helmikuuta 2009 antamissaan päätöslauselmissa ilmaisemansa kannan, jossa torjutaan Kosovon mahdollinen jakaminen;

| 5. | on huolissaan suhteista Serbiaan ja korostaa, että hyvät naapuruussuhteet ovat olennaisen tärkeä kriteeri ajatellen Serbian sekä Kosovon ja muiden alueen maiden pyrkimyksiä liittyä EU:hun; kehottaa Serbiaa suhtautumaan pragmaattisesti asemaa koskevaan kysymykseen, vaikka ymmärtääkin vuoden 1999 sodan jälkimaininkien vaikutukset sekä sen, ettei Belgradin johto pidä Kosovon virallista tunnustamista tällä hetkellä poliittisesti mahdollisena vaihtoehtona; panee tyytyväisenä merkille, että Serbian viranomaiset allekirjoittivat poliisiyhteistyöpöytäkirjan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa, ja kehottaa Serbiaa lisäämään yhteistyötään EULEXin kanssa edelleen; kehottaa lisäksi Serbiaa olemaan jarruttamatta Kosovon jäsenyyttä kansainvälisissä järjestöissä ja erityisesti sen äskettäistä hakemusta liittyä Maailman terveysjärjestöön; korostaa, että konflikti vaikuttaa myös alueen kaupankäyntiin sekä yhteistyöhön Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA) yhteydessä, mikä vahingoittaa alueen maiden talouksia; kehottaa kaikkia osapuolia suhtautumaan asioihin pragmaattisesti, jotta Kosovon alueellinen integrointi olisi mahdollista; korostaa tässä yhteydessä, että vaikka Kansainväliseltä tuomioistuimelta odotetaan neuvoa-antava lausuntoa siitä, onko Kosovon itsehallinnon väliaikaisten elinten antama itsenäisyysjulistus kansainvälisen oikeuden mukainen, se ei saisi estää kaikkia osapuolia sitoutumasta selkeästi tehokkaaseen rajat ylittävään, alueelliseen ja paikalliseen yhteistyöhön Kosovon ja sen naapurialueiden väestön edun mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

on huolissaan suhteista Serbiaan ja korostaa, että hyvät naapuruussuhteet ovat olennaisen tärkeä kriteeri ajatellen Serbian sekä Kosovon ja muiden alueen maiden pyrkimyksiä liittyä EU:hun; kehottaa Serbiaa suhtautumaan pragmaattisesti asemaa koskevaan kysymykseen, vaikka ymmärtääkin vuoden 1999 sodan jälkimaininkien vaikutukset sekä sen, ettei Belgradin johto pidä Kosovon virallista tunnustamista tällä hetkellä poliittisesti mahdollisena vaihtoehtona; panee tyytyväisenä merkille, että Serbian viranomaiset allekirjoittivat poliisiyhteistyöpöytäkirjan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa, ja kehottaa Serbiaa lisäämään yhteistyötään EULEXin kanssa edelleen; kehottaa lisäksi Serbiaa olemaan jarruttamatta Kosovon jäsenyyttä kansainvälisissä järjestöissä ja erityisesti sen äskettäistä hakemusta liittyä Maailman terveysjärjestöön; korostaa, että konflikti vaikuttaa myös alueen kaupankäyntiin sekä yhteistyöhön Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA) yhteydessä, mikä vahingoittaa alueen maiden talouksia; kehottaa kaikkia osapuolia suhtautumaan asioihin pragmaattisesti, jotta Kosovon alueellinen integrointi olisi mahdollista; korostaa tässä yhteydessä, että vaikka Kansainväliseltä tuomioistuimelta odotetaan neuvoa-antava lausuntoa siitä, onko Kosovon itsehallinnon väliaikaisten elinten antama itsenäisyysjulistus kansainvälisen oikeuden mukainen, se ei saisi estää kaikkia osapuolia sitoutumasta selkeästi tehokkaaseen rajat ylittävään, alueelliseen ja paikalliseen yhteistyöhön Kosovon ja sen naapurialueiden väestön edun mukaisesti;

| 6. | muistuttaa, että kaikkien EU:hun pyrkivien maiden on täytettävä liittymiskriteerit ja että Länsi-Balkanin maiden tapauksessa EU-neuvottelujen kehyksen muodostaa vakautus- ja assosiaatioprosessi; korostaa, että yksi vakautus- ja assosiaatioprosessin kolmesta tärkeästä tavoitteesta on alueellinen yhteistyö; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että kaikkien EU:hun pyrkivien maiden on täytettävä liittymiskriteerit ja että Länsi-Balkanin maiden tapauksessa EU-neuvottelujen kehyksen muodostaa vakautus- ja assosiaatioprosessi; korostaa, että yksi vakautus- ja assosiaatioprosessin kolmesta tärkeästä tavoitteesta on alueellinen yhteistyö;

| 7. | korostaa, että alueellinen integraatio ja yhteistyö ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan turvallisuudelle ja vakaudelle ja auttavat luomaan suotuisan kontekstin Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisoinnille; pitää toivottavana, että päästäisiin sopimukseen paketista, joka koskee Länsi-Balkanin alueen turvallisuutta ja yhteistyötä; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että alueellinen integraatio ja yhteistyö ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan turvallisuudelle ja vakaudelle ja auttavat luomaan suotuisan kontekstin Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisoinnille; pitää toivottavana, että päästäisiin sopimukseen paketista, joka koskee Länsi-Balkanin alueen turvallisuutta ja yhteistyötä;

| 8. | kehottaa lujittamaan Serbian ja Kosovon välistä rajat ylittävää yhteistyötä erityisesti paikallisella tasolla kansalaisten kannalta tärkeissä asioissa, kuten ympäristön, infrastruktuurin ja kaupan aloilla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa lujittamaan Serbian ja Kosovon välistä rajat ylittävää yhteistyötä erityisesti paikallisella tasolla kansalaisten kannalta tärkeissä asioissa, kuten ympäristön, infrastruktuurin ja kaupan aloilla;

| 9. | toteaa, että jotkut jäsenvaltiot soveltavat yksipuolisesti toimia viisuminsaannin helpottamiseksi, kun taas kahdeksan jäsenvaltiota veloittaa edelleen täydet viisumimaksut; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota ponnistelemaan kaikin tavoin, jotta voidaan mahdollisimman pian ottaa käyttöön tilapäisiä viisuminsaantia helpottavia yhdenmukaisia toimia Kosovon kansalaisten matkustamisen helpottamiseksi erityisesti ottaen huomioon uuden viisumisäännöstön tarjoamat mahdollisuudet; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että jotkut jäsenvaltiot soveltavat yksipuolisesti toimia viisuminsaannin helpottamiseksi, kun taas kahdeksan jäsenvaltiota veloittaa edelleen täydet viisumimaksut; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota ponnistelemaan kaikin tavoin, jotta voidaan mahdollisimman pian ottaa käyttöön tilapäisiä viisuminsaantia helpottavia yhdenmukaisia toimia Kosovon kansalaisten matkustamisen helpottamiseksi erityisesti ottaen huomioon uuden viisumisäännöstön tarjoamat mahdollisuudet;

| 10. | panee myönteisinä merkille 15. marraskuuta 2009 järjestetyt paikallisvaalit ensimmäisinä Kosovon hallituksen poliittisen vastuun alaisina järjestettyinä vaaleina; pitää ilahduttavana, että ne sujuivat yleisesti ottaen rauhallisesti ja hyvässä hengessä; korostaa kuitenkin, että vaaleista on raportoitu joitakin säännönvastaisuuksia; kehottaa viranomaisia panemaan nopeasti täytäntöön kansainvälisen yhteisön suositukset, mukaan luettuina tarpeelliset muutokset vaalilainsäädäntöön, jotta selvennetään valituksiin liittyvän lainkäyttövallan tasoja ja jaetaan toimivalta selkeästi keskusvaalilautakunnan ja valituksia käsittelevän lautakunnan välillä, päivitetään äänestäjäluettelot ja varmistetaan johdonmukainen opastus äänestäjille; korostaa tulevia yleisvaaleja ajatellen poliittisen tahdon erittäin suurta merkitystä kyseisten uudistusten edistämisessä ja vaalivilppiin syyllistyneiden henkilöiden saattamisessa vastuuseen; |
| --- | --- |

10.

panee myönteisinä merkille 15. marraskuuta 2009 järjestetyt paikallisvaalit ensimmäisinä Kosovon hallituksen poliittisen vastuun alaisina järjestettyinä vaaleina; pitää ilahduttavana, että ne sujuivat yleisesti ottaen rauhallisesti ja hyvässä hengessä; korostaa kuitenkin, että vaaleista on raportoitu joitakin säännönvastaisuuksia; kehottaa viranomaisia panemaan nopeasti täytäntöön kansainvälisen yhteisön suositukset, mukaan luettuina tarpeelliset muutokset vaalilainsäädäntöön, jotta selvennetään valituksiin liittyvän lainkäyttövallan tasoja ja jaetaan toimivalta selkeästi keskusvaalilautakunnan ja valituksia käsittelevän lautakunnan välillä, päivitetään äänestäjäluettelot ja varmistetaan johdonmukainen opastus äänestäjille; korostaa tulevia yleisvaaleja ajatellen poliittisen tahdon erittäin suurta merkitystä kyseisten uudistusten edistämisessä ja vaalivilppiin syyllistyneiden henkilöiden saattamisessa vastuuseen;

| 11. | pitää valitettavana, että Belgrad edelleen tukee serbien erillisalueiden rinnakkaisia rakenteita, jotka kyseenalaistavat vasta perustettujen kuntien toimivaltuudet ja heikentävät niitä; kehottaa Serbiaa toimimaan rakentavammin ja purkamaan nämä rakenteet; |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana, että Belgrad edelleen tukee serbien erillisalueiden rinnakkaisia rakenteita, jotka kyseenalaistavat vasta perustettujen kuntien toimivaltuudet ja heikentävät niitä; kehottaa Serbiaa toimimaan rakentavammin ja purkamaan nämä rakenteet;

| 12. | korostaa hajauttamisprosessin todellisen täytäntöönpanon merkitystä ja panee ilahtuneena merkille Ibar-joen eteläpuoleisen Kosovon serbien korkean osallistumisasteen viime vaaleissa ja pitää sitä askeleena eteenpäin maan kestävän tulevaisuuden rakentamisessa; kehottaa hallitusta tukemaan täysimääräisesti vastikään valittua johtoa kyseisissä kunnissa antamalla sille tarvittavan taloudellisen ja poliittisen tuen, jotta se voi luoda nopeasti tarvittavat rakenteet tärkeiden palvelujen tarjoamiseksi komission tuella; pitää tehokkaasti toimivia kuntarakenteita välttämättömänä edellytyksenä sille, että Kosovon serbit voivat osallistua Kosovon poliittisiin prosesseihin ja hallintorakenteisiin; kannustaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan vasta perustettujen kuntien kehitys- ja infrastruktuurihankkeita; kannustaa hallitusta laatimaan Euroopan unionin erityisedustajan/kansainvälisen siviiliedustajan tuella rakenteita koskevan strategian, jotta ei synny rinnakkaisten rakenteiden välisiä ristiriitoja erityisesti koulutuksen ja terveyden alalle; |
| --- | --- |

12.

korostaa hajauttamisprosessin todellisen täytäntöönpanon merkitystä ja panee ilahtuneena merkille Ibar-joen eteläpuoleisen Kosovon serbien korkean osallistumisasteen viime vaaleissa ja pitää sitä askeleena eteenpäin maan kestävän tulevaisuuden rakentamisessa; kehottaa hallitusta tukemaan täysimääräisesti vastikään valittua johtoa kyseisissä kunnissa antamalla sille tarvittavan taloudellisen ja poliittisen tuen, jotta se voi luoda nopeasti tarvittavat rakenteet tärkeiden palvelujen tarjoamiseksi komission tuella; pitää tehokkaasti toimivia kuntarakenteita välttämättömänä edellytyksenä sille, että Kosovon serbit voivat osallistua Kosovon poliittisiin prosesseihin ja hallintorakenteisiin; kannustaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan vasta perustettujen kuntien kehitys- ja infrastruktuurihankkeita; kannustaa hallitusta laatimaan Euroopan unionin erityisedustajan/kansainvälisen siviiliedustajan tuella rakenteita koskevan strategian, jotta ei synny rinnakkaisten rakenteiden välisiä ristiriitoja erityisesti koulutuksen ja terveyden alalle;

| 13. | pitää myönteisenä EU:n toimipisteen (EU House) perustamista Pohjois-Kosovoon, mutta on huolissaan tilanteesta Pohjois-Kosovossa, joka kärsii edelleen oikeusvaltion huomattavasta vajavaisuudesta, radikaaliryhmien kasvavasta painostuksesta ja häirinnästä kansalaisyhteiskuntaa kohtaan sekä järjestäytyneestä rikollisuudesta; korostaa sen tähden, että neuvoston on toimittava siten, että oikeusvaltio-operaatio toteutuu koko Kosovon alueella, ja kehottaa komissiota parantamaan pohjoisen serbiyhteisöjen hyväksi toteuttamiensa toimien näkyvyyttä samalla, kun kaikille paikan päällä toimiville korostetaan, että paikallinen, alueellinen ja rajat ylittävä yhteistyö koituu koko väestön hyväksi; panee tähän liittyen myönteisenä merkille kauppatavaroiden rekisteröinnin rajaporteilla 1 ja 31, mikä auttanut vähentämään salakuljetusta alueella, ja kehottaa lisätoimiin tullimaksujen keräämisen aloittamiseksi uudelleen; on huolissaan oikeuslaitoksen tämänhetkiseen toimintaan liittyvistä ongelmista Mitrovican alueella ja kehottaa Serbiaa ja Kosovoa saattamaan päätökseen sopimuksen siitä, että Pohjois-Mitrovican tuomioistuimeen saadaan tuomareita ja syyttäjä, jotka ovat Kosovon serbejä; kannattaa suunnitelmaa pohjoisen integroimisesta uudelleen Kosovon poliittisiin ja hallinnollisiin rakenteisiin ja kehottaa rakenteiden luomiseen siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon serbivähemmistön herkkätunteisuus, parannetaan ja lisätään alueen hallintopalveluja sekä parannetaan kansalaisten elinolosuhteista alueella tavalla, joka takaa laajan itsehallinnon; kehottaa EULEXia ponnistelemaan toimiensa lisäämiseksi pohjoisessa ja etenkin vahvistamaan hyviä kansojen välisiä suhteita samalla, kun paikallisväestölle tiedotetaan EU:n toimista ja meneillään olevasta oikeusvaltio-operaatiosta; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä EU:n toimipisteen (EU House) perustamista Pohjois-Kosovoon, mutta on huolissaan tilanteesta Pohjois-Kosovossa, joka kärsii edelleen oikeusvaltion huomattavasta vajavaisuudesta, radikaaliryhmien kasvavasta painostuksesta ja häirinnästä kansalaisyhteiskuntaa kohtaan sekä järjestäytyneestä rikollisuudesta; korostaa sen tähden, että neuvoston on toimittava siten, että oikeusvaltio-operaatio toteutuu koko Kosovon alueella, ja kehottaa komissiota parantamaan pohjoisen serbiyhteisöjen hyväksi toteuttamiensa toimien näkyvyyttä samalla, kun kaikille paikan päällä toimiville korostetaan, että paikallinen, alueellinen ja rajat ylittävä yhteistyö koituu koko väestön hyväksi; panee tähän liittyen myönteisenä merkille kauppatavaroiden rekisteröinnin rajaporteilla 1 ja 31, mikä auttanut vähentämään salakuljetusta alueella, ja kehottaa lisätoimiin tullimaksujen keräämisen aloittamiseksi uudelleen; on huolissaan oikeuslaitoksen tämänhetkiseen toimintaan liittyvistä ongelmista Mitrovican alueella ja kehottaa Serbiaa ja Kosovoa saattamaan päätökseen sopimuksen siitä, että Pohjois-Mitrovican tuomioistuimeen saadaan tuomareita ja syyttäjä, jotka ovat Kosovon serbejä; kannattaa suunnitelmaa pohjoisen integroimisesta uudelleen Kosovon poliittisiin ja hallinnollisiin rakenteisiin ja kehottaa rakenteiden luomiseen siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon serbivähemmistön herkkätunteisuus, parannetaan ja lisätään alueen hallintopalveluja sekä parannetaan kansalaisten elinolosuhteista alueella tavalla, joka takaa laajan itsehallinnon; kehottaa EULEXia ponnistelemaan toimiensa lisäämiseksi pohjoisessa ja etenkin vahvistamaan hyviä kansojen välisiä suhteita samalla, kun paikallisväestölle tiedotetaan EU:n toimista ja meneillään olevasta oikeusvaltio-operaatiosta;

| 14. | pitää erittäin huolestuttavana räjähdystä, joka surmasi yhden henkilön ja haavoitti kymmentä Pohjois-Mitrovicassa 2. heinäkuuta 2010 hallintokeskuksen avaamista vastustaneessa mielenosoituksessa, ja 5. heinäkuuta 2010 tapahtunutta hyökkäystä Kosovon parlamentin etnistä serbijäsentä vastaan; tuomitsee jyrkästi kaikki väkivallanteot ja kehottaa osapulia toimimaan vastuullisesti; kehottaa EULEXia tekemään kaikkensa jännitteiden purkamiseksi ja enemmän väkivallan estämiseksi ja Kosovon poliisia aloittamaan välittömästi EULEXin avustuksella näiden tapahtumien perusteelliset ja puolueettomat tutkimukset tekijöiden saattamiseksi oikeuden eteen; |
| --- | --- |

14.

pitää erittäin huolestuttavana räjähdystä, joka surmasi yhden henkilön ja haavoitti kymmentä Pohjois-Mitrovicassa 2. heinäkuuta 2010 hallintokeskuksen avaamista vastustaneessa mielenosoituksessa, ja 5. heinäkuuta 2010 tapahtunutta hyökkäystä Kosovon parlamentin etnistä serbijäsentä vastaan; tuomitsee jyrkästi kaikki väkivallanteot ja kehottaa osapulia toimimaan vastuullisesti; kehottaa EULEXia tekemään kaikkensa jännitteiden purkamiseksi ja enemmän väkivallan estämiseksi ja Kosovon poliisia aloittamaan välittömästi EULEXin avustuksella näiden tapahtumien perusteelliset ja puolueettomat tutkimukset tekijöiden saattamiseksi oikeuden eteen;

| 15. | korostaa EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) onnistumisen merkitystä sekä kestävälle kehitykselle, toimielinten lujittamiselle ja Kosovon vakaudelle että EU:n pyrkimyksille toimia globaalisti rauhan rakentamisessa; korostaa EULEXin vastuuta toimeenpanovaltaansa kuuluvista tehtävistä ja sille on annettua tehtävää valvoa, ohjata ja neuvoa; rohkaisee tässä suhteessa EULEXia käytännön toimiin, jotta korkean tason korruptiotapausten käsittelyssä voitaisiin edistyä; tunnustaa joillakin aloilla, kuten poliisi- ja tulliasioissa, saavutetun edistyksen, mutta korostaa, että työskentelyä olisi tehostettava, jotta operaatiosta saadaan vihdoin käytännön tuloksia muilla aloilla, kuten korkean tason korruptiotapausten, järjestäytyneen rikollisuuden ja sotarikosten aloilla; pitää siksi tervetulleena tapaa, jolla EULEX on viime aikoina käsitellyt mahdollisia korruptiotapauksia ottaen ne esille myös mahdollisimman korkealla valtiollisella ja hallinnollisella tasolla, ja korostaa, että näin on syytä jatkaa, jotta taataan EULEXin toimien luotettavuus ja näkyvyys; tähdentää, että erityistä huomiota on tässä mielessä kiinnitettävä julkisiin hankintoihin ja että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa EULEXin on jatkettava pyrkimyksiään konkreettisiin ruohonjuuritason tuloksiin; on tässä yhteydessä huolissaan käsiteltävien tapausten valtavasta sumasta, joka johtuu sellaisten tapausten odottamattoman suuresta määrästä, jotka on siirretty EULEXille YK:n Kosovon väliaikaishallinnolta (UNMIK); tähdentää EULEXin käyttöön annettujen tuomareiden ja syyttäjien riittämätöntä määrää ja kehottaa jäsenvaltioita lähettämään tarvittavan määrän asiantuntijoita tai huolehtimaan heidän palkkaamisestaan; korostaa, että on tärkeää vähentää EULEXin byrokratiaa; korostaa tässä suhteessa, että operaation toteutusta on parannettava tehokkaan sisäisen hallinnon, koordinaation ja yhteistyön avulla; korostaa EULEXin työskentelyn avoimuuden ja tilintekovelvollisuuden tarvetta sekä sitä, että on osoitettava varovaisuutta liittyen toiminnan poliittiseen kontekstiin, jotta voidaan parantaa sen legitimiteettiä kansalaisten silmissä; korostaa lisäksi, että on tärkeätä ylläpitää tiivistä viestintää Kosovon hallituksen, kansalaisten ja tiedotusvälineiden välillä; kannustaa EULEXia tiedottamaan operaationsa tuloksista Kosovon kansalaisille ja lisäksi toimimaan siten, että luottamus operaatioon kasvaa ja että kansalaisten odotukset otetaan huomioon; panee tyytyväisenä merkille äskettäin perustetun ihmisoikeuksien arviointilautakunnan, joka vastaa sellaisten henkilöiden esittämien valitusten tutkimisesta, jotka väittävät, että EULEX on loukannut heidän ihmisoikeuksiaan tehtäviään hoitaessaan; |
| --- | --- |

15.

korostaa EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) onnistumisen merkitystä sekä kestävälle kehitykselle, toimielinten lujittamiselle ja Kosovon vakaudelle että EU:n pyrkimyksille toimia globaalisti rauhan rakentamisessa; korostaa EULEXin vastuuta toimeenpanovaltaansa kuuluvista tehtävistä ja sille on annettua tehtävää valvoa, ohjata ja neuvoa; rohkaisee tässä suhteessa EULEXia käytännön toimiin, jotta korkean tason korruptiotapausten käsittelyssä voitaisiin edistyä; tunnustaa joillakin aloilla, kuten poliisi- ja tulliasioissa, saavutetun edistyksen, mutta korostaa, että työskentelyä olisi tehostettava, jotta operaatiosta saadaan vihdoin käytännön tuloksia muilla aloilla, kuten korkean tason korruptiotapausten, järjestäytyneen rikollisuuden ja sotarikosten aloilla; pitää siksi tervetulleena tapaa, jolla EULEX on viime aikoina käsitellyt mahdollisia korruptiotapauksia ottaen ne esille myös mahdollisimman korkealla valtiollisella ja hallinnollisella tasolla, ja korostaa, että näin on syytä jatkaa, jotta taataan EULEXin toimien luotettavuus ja näkyvyys; tähdentää, että erityistä huomiota on tässä mielessä kiinnitettävä julkisiin hankintoihin ja että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa EULEXin on jatkettava pyrkimyksiään konkreettisiin ruohonjuuritason tuloksiin; on tässä yhteydessä huolissaan käsiteltävien tapausten valtavasta sumasta, joka johtuu sellaisten tapausten odottamattoman suuresta määrästä, jotka on siirretty EULEXille YK:n Kosovon väliaikaishallinnolta (UNMIK); tähdentää EULEXin käyttöön annettujen tuomareiden ja syyttäjien riittämätöntä määrää ja kehottaa jäsenvaltioita lähettämään tarvittavan määrän asiantuntijoita tai huolehtimaan heidän palkkaamisestaan; korostaa, että on tärkeää vähentää EULEXin byrokratiaa; korostaa tässä suhteessa, että operaation toteutusta on parannettava tehokkaan sisäisen hallinnon, koordinaation ja yhteistyön avulla; korostaa EULEXin työskentelyn avoimuuden ja tilintekovelvollisuuden tarvetta sekä sitä, että on osoitettava varovaisuutta liittyen toiminnan poliittiseen kontekstiin, jotta voidaan parantaa sen legitimiteettiä kansalaisten silmissä; korostaa lisäksi, että on tärkeätä ylläpitää tiivistä viestintää Kosovon hallituksen, kansalaisten ja tiedotusvälineiden välillä; kannustaa EULEXia tiedottamaan operaationsa tuloksista Kosovon kansalaisille ja lisäksi toimimaan siten, että luottamus operaatioon kasvaa ja että kansalaisten odotukset otetaan huomioon; panee tyytyväisenä merkille äskettäin perustetun ihmisoikeuksien arviointilautakunnan, joka vastaa sellaisten henkilöiden esittämien valitusten tutkimisesta, jotka väittävät, että EULEX on loukannut heidän ihmisoikeuksiaan tehtäviään hoitaessaan;

| 16. | kehottaa toimivaltaisia elimiään ja etenkin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokuntaa tehostamaan EULEXin valvontaa ja tarkkailua mahdollisesti yhteistyössä Kosovon kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa; kehottaa siksi neuvostoa välittämään kaikki EULEXin säännönmukaiset ja ylimääräiset arviot ja tarkastelukertomukset parlamentille; |
| --- | --- |

16.

kehottaa toimivaltaisia elimiään ja etenkin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokuntaa tehostamaan EULEXin valvontaa ja tarkkailua mahdollisesti yhteistyössä Kosovon kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa; kehottaa siksi neuvostoa välittämään kaikki EULEXin säännönmukaiset ja ylimääräiset arviot ja tarkastelukertomukset parlamentille;

| 17. | panee merkille, että sekä Serbia että Kosovo yrittävät löytää vuosien 1998 ja 1999 konfliktissa kadonneet henkilöt käyttäen apunaan työryhmää, joka tutkii Kosovon tapahtumiin liittyviä katoamisia; pitää asian ratkaisemista tärkeänä, jotta vuosien 1998 ja 1999 konfliktista päästään eteenpäin; panee lisäksi merkille, että arviolta 1 862 henkilöä on edelleen kateissa, ja kehottaa sekä Kosovoa että Serbiaa tekemään kaikin mahdollisin tavoin yhteistyötä toistensa, Punaisen Ristin kansainvälisen komitean, EULEXin ja muiden tahojen kanssa näiden ihmisten löytämiseksi; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että sekä Serbia että Kosovo yrittävät löytää vuosien 1998 ja 1999 konfliktissa kadonneet henkilöt käyttäen apunaan työryhmää, joka tutkii Kosovon tapahtumiin liittyviä katoamisia; pitää asian ratkaisemista tärkeänä, jotta vuosien 1998 ja 1999 konfliktista päästään eteenpäin; panee lisäksi merkille, että arviolta 1 862 henkilöä on edelleen kateissa, ja kehottaa sekä Kosovoa että Serbiaa tekemään kaikin mahdollisin tavoin yhteistyötä toistensa, Punaisen Ristin kansainvälisen komitean, EULEXin ja muiden tahojen kanssa näiden ihmisten löytämiseksi;

| 18. | korostaa, että vuosi 2010 on ratkaiseva sekä Kosovon hallitukselle että viranomaisille kaikilla tasoilla sellaisten tärkeimpien uudistusten edistämiseksi, jotka koskevat korruption torjuntaa, järjestäytynyttä rikollisuutta, hajauttamista ja julkishallinnon uudistusta; korostaa, että onnistuakseen uudistusprosessin on perustuttava laajaan keskusteluun lainsäädäntöesityksistä siten, että kuullaan kaikkia osapuolia kansalaisyhteiskunnan kaikki osapuolet mukaan luettuina; muistuttaa lisäksi hallitusta siitä, että olisi kiinnitettävä erityishuomiota lakien nopeaan ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon, jota ilman lainsäädännön hyväksymisellä ei ole todellista vaikutusta Kosovon tilanteeseen; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että vuosi 2010 on ratkaiseva sekä Kosovon hallitukselle että viranomaisille kaikilla tasoilla sellaisten tärkeimpien uudistusten edistämiseksi, jotka koskevat korruption torjuntaa, järjestäytynyttä rikollisuutta, hajauttamista ja julkishallinnon uudistusta; korostaa, että onnistuakseen uudistusprosessin on perustuttava laajaan keskusteluun lainsäädäntöesityksistä siten, että kuullaan kaikkia osapuolia kansalaisyhteiskunnan kaikki osapuolet mukaan luettuina; muistuttaa lisäksi hallitusta siitä, että olisi kiinnitettävä erityishuomiota lakien nopeaan ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon, jota ilman lainsäädännön hyväksymisellä ei ole todellista vaikutusta Kosovon tilanteeseen;

| 19. | on vakavasti huolissaan laajalle levinneestä korruptiosta, joka on yhdessä järjestäytyneen rikollisuuden kanssa yksi Kosovon suurimmista ongelmista, ja kehottaa kiireisiin toimiin sen torjumiseksi siten, että parannetaan korruption torjuntaa koskevaa lainsäädäntökehystä, otetaan käyttöön korruption vastainen strategia ja tehostetaan yhteistyötä alueen kaikkien maiden poliisi- ja oikeusviranomaisten kanssa; on syvästi huolissaan äskettäisestä verilöylystä, joka sai alkunsa väkivaltaisesta selkkauksesta Kosovon rajan tuntumassa, ja kehottaa toteuttamaan välittömästi toimia, joilla vastaavat selkkaukset estetään tulevaisuudessa, ja tekemään lopun Länsi-Balkanin alueen vakauden vaarantavasta asekaupasta; panee myönteisenä merkille erityisen korruption vastaisen osaston perustamisen Kosovon erikoissyyttäjän virastoon, mutta korostaa, että kaikkien linjaministeriöiden on sitouduttava asiaan, jotta osasto voi toimia tehokkaasti, ja henkilöstön on kaikissa tapauksissa oltava nuhteetonta; kehottaa hyväksymään nopeasti lain, jolla säännellään tehokkaasti ja avoimesti poliittisten puolueiden rahoitusta ja varmistetaan niiden rahoitusselvitysten avoimuus; |
| --- | --- |

19.

on vakavasti huolissaan laajalle levinneestä korruptiosta, joka on yhdessä järjestäytyneen rikollisuuden kanssa yksi Kosovon suurimmista ongelmista, ja kehottaa kiireisiin toimiin sen torjumiseksi siten, että parannetaan korruption torjuntaa koskevaa lainsäädäntökehystä, otetaan käyttöön korruption vastainen strategia ja tehostetaan yhteistyötä alueen kaikkien maiden poliisi- ja oikeusviranomaisten kanssa; on syvästi huolissaan äskettäisestä verilöylystä, joka sai alkunsa väkivaltaisesta selkkauksesta Kosovon rajan tuntumassa, ja kehottaa toteuttamaan välittömästi toimia, joilla vastaavat selkkaukset estetään tulevaisuudessa, ja tekemään lopun Länsi-Balkanin alueen vakauden vaarantavasta asekaupasta; panee myönteisenä merkille erityisen korruption vastaisen osaston perustamisen Kosovon erikoissyyttäjän virastoon, mutta korostaa, että kaikkien linjaministeriöiden on sitouduttava asiaan, jotta osasto voi toimia tehokkaasti, ja henkilöstön on kaikissa tapauksissa oltava nuhteetonta; kehottaa hyväksymään nopeasti lain, jolla säännellään tehokkaasti ja avoimesti poliittisten puolueiden rahoitusta ja varmistetaan niiden rahoitusselvitysten avoimuus;

| 20. | korostaa, että vasta alkutekijöissään oleva oikeus- ja syyttäjäasioista vastaavien osastojen uudistaminen on erittäin tärkeää, jotta varmistetaan tuomareiden ja syyttäjien riippumattomuus ja ammatillinen ote sekä mahdollistetaan kansalaisten luottamuksen palauttaminen oikeusvaltioon; pitää näin ollen myönteisenä oikeusasiamiehen, korkeimman oikeuden tuomareiden, yleisen syyttäjän viraston syyttäjien sekä Kosovon erikoissyyttäjän viraston syyttäjien nimittämistä; on huolissaan siitä, että puutteellinen todistajansuoja hankaloittaa edelleen oikeuden toteutumista vakavimpien rikosten kohdalla; kehottaa hyväksymään ja panemaan nopeasti täytäntöön tuomioistuimia koskevan lainsäädännön ja luomaan todellisen todistajien ja tuomareiden suojelujärjestelmän; kehottaa tässä mielessä EULEX-edustajia jatkamaan julkista raportointiaan siitä, millaisia oikeusvaltioon liittyviä haasteita Kosovossa vielä on; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että vasta alkutekijöissään oleva oikeus- ja syyttäjäasioista vastaavien osastojen uudistaminen on erittäin tärkeää, jotta varmistetaan tuomareiden ja syyttäjien riippumattomuus ja ammatillinen ote sekä mahdollistetaan kansalaisten luottamuksen palauttaminen oikeusvaltioon; pitää näin ollen myönteisenä oikeusasiamiehen, korkeimman oikeuden tuomareiden, yleisen syyttäjän viraston syyttäjien sekä Kosovon erikoissyyttäjän viraston syyttäjien nimittämistä; on huolissaan siitä, että puutteellinen todistajansuoja hankaloittaa edelleen oikeuden toteutumista vakavimpien rikosten kohdalla; kehottaa hyväksymään ja panemaan nopeasti täytäntöön tuomioistuimia koskevan lainsäädännön ja luomaan todellisen todistajien ja tuomareiden suojelujärjestelmän; kehottaa tässä mielessä EULEX-edustajia jatkamaan julkista raportointiaan siitä, millaisia oikeusvaltioon liittyviä haasteita Kosovossa vielä on;

| 21. | kehottaa lisäponnistuksiin julkishallinnon uudistuksen vauhdittamiseksi, jotta voidaan luoda ammattitaitoinen ja riippumaton julkishallinto, jossa noudatetaan sukupuolten välistä tasa-arvoa ja otetaan täysimääräisesti huomioon Kosovon väestön etninen koostumus; korostaa tarvetta hyväksyä tätä tarkoitusta varten lainsäädäntökehys ja panna se täytäntöön sekä korostaa, että on kiinnitettävä asianmukaista huomiota ja myönnettävä asianmukainen rahoitus henkilöresurssien kehittämiseksi; on huolissaan siitä, että julkishallinnon keskeisiin virkoihin nimitetään henkilöitä poliittisin perustein ja kehottaa tekemään lopun tästä käytännöstä, joka todella horjuttaa julkishallinnon toimintaa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa lisäponnistuksiin julkishallinnon uudistuksen vauhdittamiseksi, jotta voidaan luoda ammattitaitoinen ja riippumaton julkishallinto, jossa noudatetaan sukupuolten välistä tasa-arvoa ja otetaan täysimääräisesti huomioon Kosovon väestön etninen koostumus; korostaa tarvetta hyväksyä tätä tarkoitusta varten lainsäädäntökehys ja panna se täytäntöön sekä korostaa, että on kiinnitettävä asianmukaista huomiota ja myönnettävä asianmukainen rahoitus henkilöresurssien kehittämiseksi; on huolissaan siitä, että julkishallinnon keskeisiin virkoihin nimitetään henkilöitä poliittisin perustein ja kehottaa tekemään lopun tästä käytännöstä, joka todella horjuttaa julkishallinnon toimintaa;

| 22. | kehottaa hallitusta varmistamaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden sekä niiden rahoituksellisen ja toimituksellisen riippumattomuuden vailla poliittista painetta sekä niiden omistusta ja rahoitusta koskevan avoimuuden; peräänkuuluttaa toimittajien työntekoa koskevia oikeuksia sekä tehokkaita menettelyitä tutkivien toimittajien suojaamiseksi uhkauksilta; korostaa, että yleisradion on tärkeätä tarjota korkealaatuista riippumatonta tietoa koko väestölle, ja on huolissaan tämän varmistamiseksi tarvittavan kestävän rahoitusjärjestelmän puuttumisesta; panee tyytyväisenä merkille hallituksen investoinnit Internet-palveluihin; kehottaa hallitusta painokkaasti laajentamaan Internetin käyttömahdollisuutta yhä suuremmalle määrälle kansalaisia; korostaa, että liike-elämälle ja poliitikoille on tärkeää voida käyttää Internetiä sensuroimattomasti esimerkiksi, kun on kyse nuorten vaaliaktiivisuuden parantamisesta; |
| --- | --- |

22.

kehottaa hallitusta varmistamaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden sekä niiden rahoituksellisen ja toimituksellisen riippumattomuuden vailla poliittista painetta sekä niiden omistusta ja rahoitusta koskevan avoimuuden; peräänkuuluttaa toimittajien työntekoa koskevia oikeuksia sekä tehokkaita menettelyitä tutkivien toimittajien suojaamiseksi uhkauksilta; korostaa, että yleisradion on tärkeätä tarjota korkealaatuista riippumatonta tietoa koko väestölle, ja on huolissaan tämän varmistamiseksi tarvittavan kestävän rahoitusjärjestelmän puuttumisesta; panee tyytyväisenä merkille hallituksen investoinnit Internet-palveluihin; kehottaa hallitusta painokkaasti laajentamaan Internetin käyttömahdollisuutta yhä suuremmalle määrälle kansalaisia; korostaa, että liike-elämälle ja poliitikoille on tärkeää voida käyttää Internetiä sensuroimattomasti esimerkiksi, kun on kyse nuorten vaaliaktiivisuuden parantamisesta;

| 23. | kehottaa tukemaan Kosovon parlamentin aseman lujittamista, jotta se voi tehokkaasti täyttää lainsäädäntötehtävänsä ja huolehtia hallituksen poliittisen ja talousarvioon liittyvän toiminnan demokraattisesta valvonnasta; kehottaa luomaan tässä yhteydessä tilapäisen kumppanuusohjelman, jonka avulla Kosovon parlamentin hallintohenkilöstölle tarjotaan tilaisuus harjoitteluun Euroopan parlamentissa, ja kehottaa jäsenvaltioiden parlamentteja perustamaan kumppanuusohjelmia, joiden avulla Kosovon parlamentin edustajille ja hallintohenkilöstölle, erityisesti parlamentin vähemmistö- ja oppositioryhmille, tarjotaan mahdollisuus vaihtoon ja parlamentin lainsäädäntö- ja valvontamenettelyjä koskevaan koulutukseen; |
| --- | --- |

23.

kehottaa tukemaan Kosovon parlamentin aseman lujittamista, jotta se voi tehokkaasti täyttää lainsäädäntötehtävänsä ja huolehtia hallituksen poliittisen ja talousarvioon liittyvän toiminnan demokraattisesta valvonnasta; kehottaa luomaan tässä yhteydessä tilapäisen kumppanuusohjelman, jonka avulla Kosovon parlamentin hallintohenkilöstölle tarjotaan tilaisuus harjoitteluun Euroopan parlamentissa, ja kehottaa jäsenvaltioiden parlamentteja perustamaan kumppanuusohjelmia, joiden avulla Kosovon parlamentin edustajille ja hallintohenkilöstölle, erityisesti parlamentin vähemmistö- ja oppositioryhmille, tarjotaan mahdollisuus vaihtoon ja parlamentin lainsäädäntö- ja valvontamenettelyjä koskevaan koulutukseen;

| 24. | kiittää hallitusta edistyksestä, jota on saavutettu ihmisoikeuksien koskevassa lainsäädännössä, ja kannustaa hallitusta hyväksymään nopeasti jäljellä olevat lait; panee kuitenkin merkille, että lainsäädäntökehyksen täytäntöönpano on edelleen riittämätöntä ja yleinen kehitys on hidasta; kehottaa toimimaan aktiivisemmin kaikkiin (etnisiin, uskonnollisiin, sukupuolista suuntautumista koskeviin, vammaisuuteen ja muihin) syihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi ja varmistamaan sukupuolten välisen tasa-arvon sekä vähemmistöjen aktiivisen osallistumisen poliittiseen elämään ja hallintorakenteisiin sekä kansallisella että paikallisella tasolla; korostaa koulutuksen merkitystä tässä prosessissa; kehottaa hallitusta tarjoamaan vähemmistöille koulutusta, opetusohjelmia ja oppikirjoja niiden omalla kielellä, jotta ne voivat säilyttää kulttuurinsa ja identiteettinsä, ja kehottaa myös tukemaan niitä inhimillisten voimavarojen kehittämisessä; |
| --- | --- |

24.

kiittää hallitusta edistyksestä, jota on saavutettu ihmisoikeuksien koskevassa lainsäädännössä, ja kannustaa hallitusta hyväksymään nopeasti jäljellä olevat lait; panee kuitenkin merkille, että lainsäädäntökehyksen täytäntöönpano on edelleen riittämätöntä ja yleinen kehitys on hidasta; kehottaa toimimaan aktiivisemmin kaikkiin (etnisiin, uskonnollisiin, sukupuolista suuntautumista koskeviin, vammaisuuteen ja muihin) syihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi ja varmistamaan sukupuolten välisen tasa-arvon sekä vähemmistöjen aktiivisen osallistumisen poliittiseen elämään ja hallintorakenteisiin sekä kansallisella että paikallisella tasolla; korostaa koulutuksen merkitystä tässä prosessissa; kehottaa hallitusta tarjoamaan vähemmistöille koulutusta, opetusohjelmia ja oppikirjoja niiden omalla kielellä, jotta ne voivat säilyttää kulttuurinsa ja identiteettinsä, ja kehottaa myös tukemaan niitä inhimillisten voimavarojen kehittämisessä;

| 25. | on huolissaan perheväkivallan yleisyydestä, naisten syrjinnästä ja ihmiskaupasta etenkin, kun se johtaa tyttöjen ja naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön; kehottaa toimimaan aktiivisesti, jotta voidaan varmistaa sukupuolten tasa-arvo ja suojella tehokkaasti naisten ja lasten oikeuksia; |
| --- | --- |

25.

on huolissaan perheväkivallan yleisyydestä, naisten syrjinnästä ja ihmiskaupasta etenkin, kun se johtaa tyttöjen ja naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön; kehottaa toimimaan aktiivisesti, jotta voidaan varmistaa sukupuolten tasa-arvo ja suojella tehokkaasti naisten ja lasten oikeuksia;

| 26. | korostaa aseellisesta konfliktista johtuvaa raskasta historiallista perintöä, joka on murentanut kansalaisten luottamusta konfliktien rauhanomaisen ratkaisun mahdollisuuteen sekä yhteiskuntaryhmien välillä että yksityiselämässä; |
| --- | --- |

26.

korostaa aseellisesta konfliktista johtuvaa raskasta historiallista perintöä, joka on murentanut kansalaisten luottamusta konfliktien rauhanomaisen ratkaisun mahdollisuuteen sekä yhteiskuntaryhmien välillä että yksityiselämässä;

| 27. | painottaa, että herkkä poliittinen tilanne, etnisten ryhmien väliset välikohtaukset joillakin alueilla ja huono taloustilanne hankaloittivat pakolaisten pysyvää paluuta, ja kehottaa lisäämään ponnistuksia heidän tilanteensa parantamiseksi; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että herkkä poliittinen tilanne, etnisten ryhmien väliset välikohtaukset joillakin alueilla ja huono taloustilanne hankaloittivat pakolaisten pysyvää paluuta, ja kehottaa lisäämään ponnistuksia heidän tilanteensa parantamiseksi;

| 28. | tähdentää vähemmistöjen tilanteen vaikeutta ja heidän, erityisesti romanien, kohtaamaansa syrjintää koulutukseen pääsyssä sekä asunnon, sosiaalipalvelujen ja työpaikkojen saannissa; pitää myönteisenä komission aloitetta sulkea lyijyn saastuttamat leirit Mitrovican pohjoisosissa ja asuttaa uudelleen niissä asuvat perheet ja kehottaa panemaan aloitteen nopeasti täytäntöön; yhtyy Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun ilmaisemaan huoleen siitä, ettei Kosovo kykene vielä integroimaan uudelleen väkivalloin muualle siirrettyjä romaneja ja kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan tämän käytännön; panee tässä yhteydessä merkille Saksan ja Kosovon viranomaisten aikaansaaman sopimuksen 14 000 pakolaisen, joista noin 10 000 on romaneja, palauttamisesta vähitellen Kosovoon ja kehottaa komissiota tehostamaan tilapäisiä avustusohjelmia; kehottaa kaikkia romanien olojen parantamista koskevaan teemavuosikymmeneen osallistuvia maita edistämään Kosovon osallistumista ohjelmiin; |
| --- | --- |

28.

tähdentää vähemmistöjen tilanteen vaikeutta ja heidän, erityisesti romanien, kohtaamaansa syrjintää koulutukseen pääsyssä sekä asunnon, sosiaalipalvelujen ja työpaikkojen saannissa; pitää myönteisenä komission aloitetta sulkea lyijyn saastuttamat leirit Mitrovican pohjoisosissa ja asuttaa uudelleen niissä asuvat perheet ja kehottaa panemaan aloitteen nopeasti täytäntöön; yhtyy Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun ilmaisemaan huoleen siitä, ettei Kosovo kykene vielä integroimaan uudelleen väkivalloin muualle siirrettyjä romaneja ja kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan tämän käytännön; panee tässä yhteydessä merkille Saksan ja Kosovon viranomaisten aikaansaaman sopimuksen 14 000 pakolaisen, joista noin 10 000 on romaneja, palauttamisesta vähitellen Kosovoon ja kehottaa komissiota tehostamaan tilapäisiä avustusohjelmia; kehottaa kaikkia romanien olojen parantamista koskevaan teemavuosikymmeneen osallistuvia maita edistämään Kosovon osallistumista ohjelmiin;

| 29. | korostaa koulutuksen erittäin tärkeätä merkitystä sekä työmarkkinoilla tarvittavien taitojen takaamisessa nuorille että etnisten ryhmien välisen sovittelun edistämisessä; kannustaa tätä tarkoitusta varten hallitusta ottamaan vähitellen käyttöön yhteisiä oppitunteja vähemmistökielten ja erityisesti serbian kielen opettamiseksi albanialaisille ja albanian kielen opettamiseksi kaikille vähemmistöille; panee myönteisenä merkille äskettäin tapahtuneen kansainvälisen liiketalouden oppilaitoksen perustamisen Mitrovicaan, mikä on huomattava kansainvälinen investointi paikalliseen talouteen, houkuttelee opiskelijoita kaikista yhteisöistä, pyrkii tarjoamaan nuorille tulevaisuudennäkymiä edistämällä yrittäjyyttä sekä tutustuttaa nuoret Euroopan ammatillisiin vaatimuksiin talous-, ympäristö- ja julkishallinnon aloilla; |
| --- | --- |

29.

korostaa koulutuksen erittäin tärkeätä merkitystä sekä työmarkkinoilla tarvittavien taitojen takaamisessa nuorille että etnisten ryhmien välisen sovittelun edistämisessä; kannustaa tätä tarkoitusta varten hallitusta ottamaan vähitellen käyttöön yhteisiä oppitunteja vähemmistökielten ja erityisesti serbian kielen opettamiseksi albanialaisille ja albanian kielen opettamiseksi kaikille vähemmistöille; panee myönteisenä merkille äskettäin tapahtuneen kansainvälisen liiketalouden oppilaitoksen perustamisen Mitrovicaan, mikä on huomattava kansainvälinen investointi paikalliseen talouteen, houkuttelee opiskelijoita kaikista yhteisöistä, pyrkii tarjoamaan nuorille tulevaisuudennäkymiä edistämällä yrittäjyyttä sekä tutustuttaa nuoret Euroopan ammatillisiin vaatimuksiin talous-, ympäristö- ja julkishallinnon aloilla;

| 30. | tähdentää, että Euroopan kehittämisessä on aina olennaista kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioitus, ja korostaa, että uskonnollinen ja kulttuuriperintö ovat tärkeitä rauhan ja turvallisuuden edellytyksiä; korostaa, että kulttuuriperinnön asianmukainen suojelu on tärkeää kaikille Kosovon yhteisöille; kehottaa hallitusta toteuttamaan suunnitellun institutionaalisen uudistuksen kulttuuriperinnön alalla; korostaa, että kulttuuriperinnöltään arvokkaiden paikkojen luettelon vahvistaminen on tärkeä edellytys kulttuuriperintöä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanolle; panee tyytyväisenä merkille uskonnollisen ja kulttuuriperinnön suojelua Serbian ortodoksikirkossa edistävän sovittelijan toiminnan ja rohkaisee kaikkia sidosryhmiä aktiiviseen yhteistyöhön tämän kanssa; |
| --- | --- |

30.

tähdentää, että Euroopan kehittämisessä on aina olennaista kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioitus, ja korostaa, että uskonnollinen ja kulttuuriperintö ovat tärkeitä rauhan ja turvallisuuden edellytyksiä; korostaa, että kulttuuriperinnön asianmukainen suojelu on tärkeää kaikille Kosovon yhteisöille; kehottaa hallitusta toteuttamaan suunnitellun institutionaalisen uudistuksen kulttuuriperinnön alalla; korostaa, että kulttuuriperinnöltään arvokkaiden paikkojen luettelon vahvistaminen on tärkeä edellytys kulttuuriperintöä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanolle; panee tyytyväisenä merkille uskonnollisen ja kulttuuriperinnön suojelua Serbian ortodoksikirkossa edistävän sovittelijan toiminnan ja rohkaisee kaikkia sidosryhmiä aktiiviseen yhteistyöhön tämän kanssa;

| 31. | korostaa, että akateemisia vaihto-ohjelmia on tuettava ja edistettävä esimerkiksi Erasmus Mundus -tyyppisten ohjelmien avulla, jotta Kosovon kansalaiset voisivat hankkia pätevyyttä ja kokemusta EU:sta ja lisätä keskinäistä vuorovaikutusta EU:n kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että akateemisia vaihto-ohjelmia on tuettava ja edistettävä esimerkiksi Erasmus Mundus -tyyppisten ohjelmien avulla, jotta Kosovon kansalaiset voisivat hankkia pätevyyttä ja kokemusta EU:sta ja lisätä keskinäistä vuorovaikutusta EU:n kansalaisten kanssa;

| 32. | kehottaa viranomaisia tukemaan aktiivisesti kansalaisyhteiskuntaa ja sen osallistumista sosiaali- ja talouspolitiikan luomiseen tukien samalla täysin sananvapautta ja yhdistymisvapautta, korostaa tärkeää asemaa, joka kansalaisyhteiskunnalla ja kansainvälisillä kansalaisjärjestöillä on etnisten ryhmien välisessä sovittelussa, ja kehottaa komissiota lisäämään rahoitustukeaan niiden toimintaan; korostaa tässä suhteessa, että kyseiset asiat olisi kartoitettava tehokkaasti Kosovon vuotuisissa ohjelmissa liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä; panee merkille, että on jo olemassa hyvää henkilötason ja varsinkin yritysten välistä yhteistyötä eri etnisiin ryhmiin kuuluvien yksilöiden välillä ja että Kosovon viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön olisi ponnisteltava lisää tukeakseen tämänkaltaista yhteistyötä vahvistavia paikallisia hankkeita; |
| --- | --- |

32.

kehottaa viranomaisia tukemaan aktiivisesti kansalaisyhteiskuntaa ja sen osallistumista sosiaali- ja talouspolitiikan luomiseen tukien samalla täysin sananvapautta ja yhdistymisvapautta, korostaa tärkeää asemaa, joka kansalaisyhteiskunnalla ja kansainvälisillä kansalaisjärjestöillä on etnisten ryhmien välisessä sovittelussa, ja kehottaa komissiota lisäämään rahoitustukeaan niiden toimintaan; korostaa tässä suhteessa, että kyseiset asiat olisi kartoitettava tehokkaasti Kosovon vuotuisissa ohjelmissa liittymistä valmistelevan tukivälineen yhteydessä; panee merkille, että on jo olemassa hyvää henkilötason ja varsinkin yritysten välistä yhteistyötä eri etnisiin ryhmiin kuuluvien yksilöiden välillä ja että Kosovon viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön olisi ponnisteltava lisää tukeakseen tämänkaltaista yhteistyötä vahvistavia paikallisia hankkeita;

| 33. | on erittäin huolissaan siitä, että Kosovo on edelleen yksi Euroopan köyhimmistä maista ja sen työttömyysaste ylittää 40 prosenttia; korostaa tilanteen kestämättömyyttä ja vaikeita elinolosuhteita, jotka ovat johtaneet tyytymättömyyden kasvuun yhteiskunnassa; kehottaa kiireisiin toimiin sosiaalijärjestelmien tehokkuuden parantamiseksi, jotta yhteiskunnan haavoittuville osille voidaan tarjota turvaverkko, ja kehottaa jatkamaan aktiivista työvoimapolitiikkaa työttömyyden vähentämiseksi; kehottaa tässä yhteydessä komissiota hyödyntämään täysimääräisesti liittymistä valmistelevaa tukivälinettä Kosovon sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi erityisesti nuorten hyväksi; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan vastaan mahdollisimman monia Kosovon kansalaisia kausityöntekijöiksi ja työvoimapulasta kärsiville aloille; |
| --- | --- |

33.

on erittäin huolissaan siitä, että Kosovo on edelleen yksi Euroopan köyhimmistä maista ja sen työttömyysaste ylittää 40 prosenttia; korostaa tilanteen kestämättömyyttä ja vaikeita elinolosuhteita, jotka ovat johtaneet tyytymättömyyden kasvuun yhteiskunnassa; kehottaa kiireisiin toimiin sosiaalijärjestelmien tehokkuuden parantamiseksi, jotta yhteiskunnan haavoittuville osille voidaan tarjota turvaverkko, ja kehottaa jatkamaan aktiivista työvoimapolitiikkaa työttömyyden vähentämiseksi; kehottaa tässä yhteydessä komissiota hyödyntämään täysimääräisesti liittymistä valmistelevaa tukivälinettä Kosovon sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi erityisesti nuorten hyväksi; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan vastaan mahdollisimman monia Kosovon kansalaisia kausityöntekijöiksi ja työvoimapulasta kärsiville aloille;

| 34. | pitää talouskehitystä avaimena maan suurimpien ongelmien ratkaisemiseksi, mukaan luettuna sen tärkeä panos naisten ja vähemmistöjen tilanteen parantamisessa ja etnisten ryhmien välisten suhteiden edistämisessä; korostaa tästä syystä maataloussektorin merkitystä; panee myönteisinä merkille valmisteilla olevat alaa koskevat lait ja kehottaa hyväksymään ne nopeasti; korostaa kuitenkin, että jo hyväksytyn lainsäädäntökehyksen tehokas täytäntöönpano on ennakkoedellytyksenä sille, että olosuhteet paranevat paikan päällä; |
| --- | --- |

34.

pitää talouskehitystä avaimena maan suurimpien ongelmien ratkaisemiseksi, mukaan luettuna sen tärkeä panos naisten ja vähemmistöjen tilanteen parantamisessa ja etnisten ryhmien välisten suhteiden edistämisessä; korostaa tästä syystä maataloussektorin merkitystä; panee myönteisinä merkille valmisteilla olevat alaa koskevat lait ja kehottaa hyväksymään ne nopeasti; korostaa kuitenkin, että jo hyväksytyn lainsäädäntökehyksen tehokas täytäntöönpano on ennakkoedellytyksenä sille, että olosuhteet paranevat paikan päällä;

| 35. | korostaa, että Kosovon olisi noudatettava talouspolitiikkaa, jolla varmistetaan kestävä talouskasvu, ympäristönsuojelu ja työpaikkojen luominen ja vähennetään sosiaalista syrjäytymistä; kehottaa Kosovon viranomaisia tekemään talousympäristöstä suotuisamman ulkomaisille investoinneille ja lisäämään avoimuutta kauppasuhteissa; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että Kosovon olisi noudatettava talouspolitiikkaa, jolla varmistetaan kestävä talouskasvu, ympäristönsuojelu ja työpaikkojen luominen ja vähennetään sosiaalista syrjäytymistä; kehottaa Kosovon viranomaisia tekemään talousympäristöstä suotuisamman ulkomaisille investoinneille ja lisäämään avoimuutta kauppasuhteissa;

| 36. | kehottaa aktiivisiin toimiin energia-alalla, jotta varmistetaan Kosovon kehityksen edellyttämä energian toimitusvarmuus; korostaa, että tämän alan valtavat infrastruktuuritarpeet tarjoavat tilaisuuden eriyttää energiahankintaa kohti ekologisempia energialähteitä, nykyaikaistaa ja lisätä sähköverkon energiatehokkuutta ja panna täytäntöön parhaat mahdolliset tekniikat myös suunnitelluissa hiilivoimaloissa; kehottaa sulkemaan viipymättä Kosovo A -voimalan ja mahdollisimman pian Kosovo B -voimalan vaarantamatta kuitenkaan maan energiatarpeita; |
| --- | --- |

36.

kehottaa aktiivisiin toimiin energia-alalla, jotta varmistetaan Kosovon kehityksen edellyttämä energian toimitusvarmuus; korostaa, että tämän alan valtavat infrastruktuuritarpeet tarjoavat tilaisuuden eriyttää energiahankintaa kohti ekologisempia energialähteitä, nykyaikaistaa ja lisätä sähköverkon energiatehokkuutta ja panna täytäntöön parhaat mahdolliset tekniikat myös suunnitelluissa hiilivoimaloissa; kehottaa sulkemaan viipymättä Kosovo A -voimalan ja mahdollisimman pian Kosovo B -voimalan vaarantamatta kuitenkaan maan energiatarpeita;

| 37. | kehottaa Kosovon viranomaisia investoimaan edelleen uusiutuvaan energiaan ja pyrkimään alueelliseen yhteistyöhön tällä alalla; |
| --- | --- |

37.

kehottaa Kosovon viranomaisia investoimaan edelleen uusiutuvaan energiaan ja pyrkimään alueelliseen yhteistyöhön tällä alalla;

| 38. | korostaa, että Kosovon liikennepolitiikka on keskittynyt tähän mennessä teiden rakentamiseen; pitää valitettavana julkisen liikenteen ja erityisesti rautateiden heikkoa tilaa; kehottaa Kosovon hallitusta käyttämään täysimääräisesti hyväkseen IPA-rahoitusta rautatieverkon kehittämiseen, parantamiseen ja modernisointiin ja parantamaan sekä henkilö- että tavaraliikenteen yhteenliitettävyyttä naapurimaiden kanssa kestävien liikennemuotojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että Kosovon liikennepolitiikka on keskittynyt tähän mennessä teiden rakentamiseen; pitää valitettavana julkisen liikenteen ja erityisesti rautateiden heikkoa tilaa; kehottaa Kosovon hallitusta käyttämään täysimääräisesti hyväkseen IPA-rahoitusta rautatieverkon kehittämiseen, parantamiseen ja modernisointiin ja parantamaan sekä henkilö- että tavaraliikenteen yhteenliitettävyyttä naapurimaiden kanssa kestävien liikennemuotojen edistämiseksi;

| 39. | ilmaisee huolensa maan laajalle levinneistä ympäristöongelmista, jotka vaikuttavat maaperään, ilmaan ja vesistöihin, ja kehottaa hallitusta tarkistamaan lainsäädäntökehystä ja panemaan sen täytäntöön siten, että siinä noudatetaan EU:n normeja sekä tekemään ympäristöopetuksesta tärkeän osan koulutusta; |
| --- | --- |

39.

ilmaisee huolensa maan laajalle levinneistä ympäristöongelmista, jotka vaikuttavat maaperään, ilmaan ja vesistöihin, ja kehottaa hallitusta tarkistamaan lainsäädäntökehystä ja panemaan sen täytäntöön siten, että siinä noudatetaan EU:n normeja sekä tekemään ympäristöopetuksesta tärkeän osan koulutusta;

| 40. | korostaa tarvetta rationalisoida EU:n läsnäolo Kosovossa ottaen huomioon EU:n ulkosuhdehallinto, EU:n valtuuskuntien perustaminen eri puolille maailmaa ja Euroopan komission yhteystoimiston muuttaminen EU:n valtuuskunnaksi, jotta parannetaan EU:n toiminnan tehokkuutta ja koordinointia Kosovossa; panee merkille, että Belgradiin on avattu YK:n turvallisuusneuvoston EU:lle antaman Kosovo-mandaatin mukaisesti uusi EU:n yhteystoimisto, joka toimii erillään nykyisestä EU:n lähetystöstä Serbiassa; |
| --- | --- |

40.

korostaa tarvetta rationalisoida EU:n läsnäolo Kosovossa ottaen huomioon EU:n ulkosuhdehallinto, EU:n valtuuskuntien perustaminen eri puolille maailmaa ja Euroopan komission yhteystoimiston muuttaminen EU:n valtuuskunnaksi, jotta parannetaan EU:n toiminnan tehokkuutta ja koordinointia Kosovossa; panee merkille, että Belgradiin on avattu YK:n turvallisuusneuvoston EU:lle antaman Kosovo-mandaatin mukaisesti uusi EU:n yhteystoimisto, joka toimii erillään nykyisestä EU:n lähetystöstä Serbiassa;

| 41. | pitää valitettavana, ettei toiminta ollut avointa, kun EU:n erityisedustajan Kosovo-mandaattia viimeksi laajennettiin ja sen määrärahoja korotettiin huomattavasti; muistuttaa, että talousarviota koskevaa uutta toimielinten välistä sopimusta hyväksyttäessä on otettava asianmukaisesti huomioon tiedottamiseen liittyvät Euroopan parlamentin vaatimukset Lissabonin sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

pitää valitettavana, ettei toiminta ollut avointa, kun EU:n erityisedustajan Kosovo-mandaattia viimeksi laajennettiin ja sen määrärahoja korotettiin huomattavasti; muistuttaa, että talousarviota koskevaa uutta toimielinten välistä sopimusta hyväksyttäessä on otettava asianmukaisesti huomioon tiedottamiseen liittyvät Euroopan parlamentin vaatimukset Lissabonin sopimuksen mukaisesti;

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle ja komissiolle, EU:n erityisedustajalle / Kosovon kansainväliselle siviiliedustajalle, Kosovon hallitukselle ja parlamentille, Serbian hallitukselle, kansainvälisen Kosovo-johtoryhmän jäsenille ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle ja komissiolle, EU:n erityisedustajalle / Kosovon kansainväliselle siviiliedustajalle, Kosovon hallitukselle ja parlamentille, Serbian hallitukselle, kansainvälisen Kosovo-johtoryhmän jäsenille ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle.

---

(1)  Siten kuin Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244 (1999) on määritelty.

(2)  EUVL C 27 E, 31.1.2008, s. 207.

(3)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 126.

(4)  EUVL L 336, 18.12.2009, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2009)0097.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/85

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Albania

P7_TA(2010)0282

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Albaniasta

2011/C 351 E/13

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 19.–20. kesäkuuta 2003 pidetyn Thessalonikin Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät, jotka koskevat Länsi-Balkanin maiden mahdollista liittymistä Euroopan unioniin,

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia sekä vuosien 2009 ja 2010 tärkeimmät haasteet” (KOM(2009)0533) sekä siihen liittyvän, Albanian edistymistä koskevan vuoden 2009 kertomuksen (SEK(2009)1337),

ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2008 tekemän päätöksen 2008/210/EY Albanian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista sekä päätöksen 2006/54/EY (1) kumoamisesta,

ottaa huomioon EU:n ja Albanian parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 3.–4. toukokuuta 2010 pidetyn ensimmäisen kokouksen,

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2009 pidetyn EU:n ja Albanian vakautus- ja assosiaationeuvoston kokouksen päätelmät,

ottaa huomioon viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan välillä 8. marraskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/821/EY (2),

ottaa huomioon 19.–20. maaliskuuta 2009 pidetyn kuudennentoista EU:n ja Albanian parlamenttien välisen kokouksen suositukset,

ottaa huomioon päätöksensä tiivistää Albanian kanssa parlamentaarisella tasolla käytävää poliittista vuoropuhelua vakautus- ja assosiaatiosopimuksen voimaantulon huomioon ottamiseksi,

ottaa huomioon Euroopan neuvoston päätöslauselman 1709(2010) demokraattisten instituutioiden toiminnasta Albaniassa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon 14.–15. joulukuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä uudelleen ilmi tuodun laajentumista koskevan yhteisymmärryksen ja toteaa jälleen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon 14.–15. joulukuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä uudelleen ilmi tuodun laajentumista koskevan yhteisymmärryksen ja toteaa jälleen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa,

| B. | ottaa huomioon, että mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin toimii useiden uudistusten kannustimena Länsi-Balkanin alueella ja että sillä pitäisi rakentavalla tavalla vahvistaa alueen kykyä saavuttaa rauha, vakaus ja estää konflikteja, parantaa hyviä naapuruussuhteita sekä edistää taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita kestävän kehityksen avulla; katsoo, että jäsenyys sisältää todellisuudessa enemmän kuin pelkän hallinnollisen tai teknisen menettelyn loppuunsaattamisen: se edellyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten päätöksentekijöiden aitoa poliittista sitoumusta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin toimii useiden uudistusten kannustimena Länsi-Balkanin alueella ja että sillä pitäisi rakentavalla tavalla vahvistaa alueen kykyä saavuttaa rauha, vakaus ja estää konflikteja, parantaa hyviä naapuruussuhteita sekä edistää taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita kestävän kehityksen avulla; katsoo, että jäsenyys sisältää todellisuudessa enemmän kuin pelkän hallinnollisen tai teknisen menettelyn loppuunsaattamisen: se edellyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten päätöksentekijöiden aitoa poliittista sitoumusta,

| C. | ottaa huomioon, että Albaniaa koskeva vakautus- ja assosiaatiosopimus tuli voimaan 1. huhtikuuta 2009; ottaa huomioon, että Albania haki EU:n jäsenyyttä 28. huhtikuuta 2009 ja toimitti 14. huhtikuuta 2010 vastauksensa jäsenyyttä valmistelevaan komission kyselyyn; ottaa huomioon, että komissio valmistelee asiasta lausuntoa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Albaniaa koskeva vakautus- ja assosiaatiosopimus tuli voimaan 1. huhtikuuta 2009; ottaa huomioon, että Albania haki EU:n jäsenyyttä 28. huhtikuuta 2009 ja toimitti 14. huhtikuuta 2010 vastauksensa jäsenyyttä valmistelevaan komission kyselyyn; ottaa huomioon, että komissio valmistelee asiasta lausuntoa,

| D. | ottaa huomioon, että kunkin maan eteneminen kohti EU:n jäsenyyttä riippuu maan ponnisteluista pyrkiä täyttämään Kööpenhaminan kriteerit ja noudattaa vakautus- ja assosiaatioprosessiin liittyviä ehtoja, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kunkin maan eteneminen kohti EU:n jäsenyyttä riippuu maan ponnisteluista pyrkiä täyttämään Kööpenhaminan kriteerit ja noudattaa vakautus- ja assosiaatioprosessiin liittyviä ehtoja,

| 1. | vahvistaa Thessalonikissa 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien, 11. maaliskuuta 2006 annetun Salzburgin julistuksen ja myöhempien asiaa koskevien neuvoston päätelmien mukaisesti täyden tukensa Albanian EU-jäsenyyshakemukselle (ja kaikkien muiden Länsi-Balkanin maiden tulevalle EU-jäsenyydelle) heti, kun Albania saavuttaa poliittisen vakauden ja luotettavuuden tietyn tason ja täyttää täysimääräisesti Kööpenhaminan kriteerit; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa Thessalonikissa 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien, 11. maaliskuuta 2006 annetun Salzburgin julistuksen ja myöhempien asiaa koskevien neuvoston päätelmien mukaisesti täyden tukensa Albanian EU-jäsenyyshakemukselle (ja kaikkien muiden Länsi-Balkanin maiden tulevalle EU-jäsenyydelle) heti, kun Albania saavuttaa poliittisen vakauden ja luotettavuuden tietyn tason ja täyttää täysimääräisesti Kööpenhaminan kriteerit;

| 2. | myöntää, että Albania on edistynyt uudistuksissa, mutta korostaa, että huomattavat lisäponnistukset ovat tarpeen demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi ja maan kestävän kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

2.

myöntää, että Albania on edistynyt uudistuksissa, mutta korostaa, että huomattavat lisäponnistukset ovat tarpeen demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi ja maan kestävän kehityksen edistämiseksi;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että Albania antoi 14. huhtikuuta 2010 vastauksen komission esittämään kyselyyn, joka koskee Albanian jäsenyyshakemuksesta annettavan komission lausunnon valmistelu, ja korostaa samalla, että ehdokasvaltion edistyminen kohti EU-jäsenyyttä riippuu sen kyvystä täyttää Kööpenhaminan kriteerit, demokratian takaavien vakaiden instituutioiden olemassaolo mukaan luettuna; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille, että Albania antoi 14. huhtikuuta 2010 vastauksen komission esittämään kyselyyn, joka koskee Albanian jäsenyyshakemuksesta annettavan komission lausunnon valmistelu, ja korostaa samalla, että ehdokasvaltion edistyminen kohti EU-jäsenyyttä riippuu sen kyvystä täyttää Kööpenhaminan kriteerit, demokratian takaavien vakaiden instituutioiden olemassaolo mukaan luettuna;

| 4. | toivoo, että Albanian hallitus ja oppositio selvästi ymmärtävät, että tämänhetkisten poliittisten kiistojen ratkaiseminen on ratkaisevan tärkeää sille, että maa etenee Euroopan unioniin yhdentymisessä ja että voidaan edistää Albanian kansan Eurooppa-pyrkimyksiä; toistaa ulkoasioiden neuvoston 14. kesäkuuta 2010 pidetyssä kokouksessa hyväksytyn päätelmän siitä, että on korkea aika löytää ratkaisu tämänhetkiseen poliittiseen kriisiin kestävältä perustalta ja että Albanian hallitus yhdessä opposition kanssa vastaa siitä, että löydetään pikaisesti, avoimella tavalla ja Albanian perustuslakia täysin kunnioittaen ratkaisuja ja etenemistapoja, joita maalta edellytetään sen tiellä EU:n jäseneksi; |
| --- | --- |

4.

toivoo, että Albanian hallitus ja oppositio selvästi ymmärtävät, että tämänhetkisten poliittisten kiistojen ratkaiseminen on ratkaisevan tärkeää sille, että maa etenee Euroopan unioniin yhdentymisessä ja että voidaan edistää Albanian kansan Eurooppa-pyrkimyksiä; toistaa ulkoasioiden neuvoston 14. kesäkuuta 2010 pidetyssä kokouksessa hyväksytyn päätelmän siitä, että on korkea aika löytää ratkaisu tämänhetkiseen poliittiseen kriisiin kestävältä perustalta ja että Albanian hallitus yhdessä opposition kanssa vastaa siitä, että löydetään pikaisesti, avoimella tavalla ja Albanian perustuslakia täysin kunnioittaen ratkaisuja ja etenemistapoja, joita maalta edellytetään sen tiellä EU:n jäseneksi;

| 5. | pitää valitettavana Albaniassa kesäkuun 2009 parlamenttivaalien jälkeen puhjennutta poliittista kriisiä ja korostaa, että täysin toimintakykyiset edustukselliset instituutiot (erityisesti parlamentti) muodostavat vakaan demokraattisen järjestelmän perustan ja Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisena tavoitteena tärkeän poliittisen perusteen Euroopan unioniin liittymiselle; pitää ilahduttavana opposition päätöstä osallistua aktiivisesti Albanian parlamentin työhön mutta pahoittelee, että Euroopan unionin äskettäin järjestämistä keskusteluista huolimatta ei vielä ole saavutettu yksimielisyyttä vuoden 2009 vaaleista; kehottaa painokkaasti kaikkia poliittisia osapuolia kantamaan vastuunsa ja osallistumaan rakentavaan poliittiseen vuoropuheluun, myös keskusteluun uudesta vaalilaista, joka takaa täysin avoimen vaaliprosessin tulevia vaaleja varten; korostaa, että ratkaisu pattitilanteeseen voidaan löytää vain noudattaen täysimääräisesti perustuslakia ja avoimuuden periaatteita; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana Albaniassa kesäkuun 2009 parlamenttivaalien jälkeen puhjennutta poliittista kriisiä ja korostaa, että täysin toimintakykyiset edustukselliset instituutiot (erityisesti parlamentti) muodostavat vakaan demokraattisen järjestelmän perustan ja Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisena tavoitteena tärkeän poliittisen perusteen Euroopan unioniin liittymiselle; pitää ilahduttavana opposition päätöstä osallistua aktiivisesti Albanian parlamentin työhön mutta pahoittelee, että Euroopan unionin äskettäin järjestämistä keskusteluista huolimatta ei vielä ole saavutettu yksimielisyyttä vuoden 2009 vaaleista; kehottaa painokkaasti kaikkia poliittisia osapuolia kantamaan vastuunsa ja osallistumaan rakentavaan poliittiseen vuoropuheluun, myös keskusteluun uudesta vaalilaista, joka takaa täysin avoimen vaaliprosessin tulevia vaaleja varten; korostaa, että ratkaisu pattitilanteeseen voidaan löytää vain noudattaen täysimääräisesti perustuslakia ja avoimuuden periaatteita;

| 6. | katsoo, että olisi mahdollisimman pian pantava täytäntöön sopimus vuoden 2009 vaalien toimittamista tutkivan parlamentin tutkintavaliokunnan perustamisesta, jonka puheenjohtaja ja jäsenten enemmistö valitaan opposition edustajista ja jolla on valtuutus tutkia vaaleihin liittyvää aineistoa; korostaa, että tutkintavaliokunnan olisi esitettävä johtopäätöksensä ajoissa, jotta parlamentti voi hyvissä ajoin ennen seuraavia paikallis- ja aluevaaleja antaa tutkintavaliokunnan tuloksiin ja Etyj/ODIHR:n tekemiin ehdotuksiin perustuvia uusia säädöksiä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että olisi mahdollisimman pian pantava täytäntöön sopimus vuoden 2009 vaalien toimittamista tutkivan parlamentin tutkintavaliokunnan perustamisesta, jonka puheenjohtaja ja jäsenten enemmistö valitaan opposition edustajista ja jolla on valtuutus tutkia vaaleihin liittyvää aineistoa; korostaa, että tutkintavaliokunnan olisi esitettävä johtopäätöksensä ajoissa, jotta parlamentti voi hyvissä ajoin ennen seuraavia paikallis- ja aluevaaleja antaa tutkintavaliokunnan tuloksiin ja Etyj/ODIHR:n tekemiin ehdotuksiin perustuvia uusia säädöksiä;

| 7. | kehottaa hallitusta ja oppositiota siinä tapauksessa, että ratkaisuun ei päästä ilman ulkopuolista apua, sopimaan välityksestä esimerkiksi siten, että ne yhdessä kutsuvat välittäjiksi Euroopan neuvoston ja/tai Euroopan parlamentin edustajia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa hallitusta ja oppositiota siinä tapauksessa, että ratkaisuun ei päästä ilman ulkopuolista apua, sopimaan välityksestä esimerkiksi siten, että ne yhdessä kutsuvat välittäjiksi Euroopan neuvoston ja/tai Euroopan parlamentin edustajia;

| 8. | vaatii Albanian viranomaisia laatimaan ja panemaan mahdollisimman pian täytäntöön konsensukseen perustuvan parlamentin työjärjestyksen uudistuksen, jolla varmistetaan hallinto- ja talousresursseja koskeva avoimuus, laajaan asiantuntemukseen perustuva korkealaatuinen lainsäädäntö, parlamentin paremmat valvontavalmiudet ja opposition riittävät oikeudet ja edustus parlamentin valiokunnissa ja toiminnassa; kehottaa kumpaakin osapuolta – enemmistöä ja oppositiota – ryhtymään rakentavaan vuoropuheluun sellaisen avoimen ja läpinäkyvän lainsäätämisprosessin varmistamiseksi, jossa kuullaan asianomaisia sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotta keskeisen tärkeät säädökset, mukaan luettuna kolmen viidesosan määräenemmistöä vaativat lait, voidaan antaa ja hyväksyä ilman lisäviivytystä; |
| --- | --- |

8.

vaatii Albanian viranomaisia laatimaan ja panemaan mahdollisimman pian täytäntöön konsensukseen perustuvan parlamentin työjärjestyksen uudistuksen, jolla varmistetaan hallinto- ja talousresursseja koskeva avoimuus, laajaan asiantuntemukseen perustuva korkealaatuinen lainsäädäntö, parlamentin paremmat valvontavalmiudet ja opposition riittävät oikeudet ja edustus parlamentin valiokunnissa ja toiminnassa; kehottaa kumpaakin osapuolta – enemmistöä ja oppositiota – ryhtymään rakentavaan vuoropuheluun sellaisen avoimen ja läpinäkyvän lainsäätämisprosessin varmistamiseksi, jossa kuullaan asianomaisia sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotta keskeisen tärkeät säädökset, mukaan luettuna kolmen viidesosan määräenemmistöä vaativat lait, voidaan antaa ja hyväksyä ilman lisäviivytystä;

| 9. | pitää tervetulleina vaaliprosessin oikeudelliseen ja hallinnolliseen kehykseen tehtyjä parannuksia ja panee merkille Venetsian komission yleensä ottaen myönteisen arvion Albanian tasavallan vaalilakia koskevassa yhteisessä lausunnossaan; panee lisäksi merkille, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) arvion mukaan kesäkuun 2009 parlamenttivaalit täyttivät useimmat kansainväliset normit mutta eivät lisänneet luottamusta vaaliprosessiin; kiinnittää huomiota tarpeeseen panna täysimääräisesti täytäntöön Etyj/ODIHRin vuoden 2009 vaaleista laatimaan loppuraporttiin sisältyvät suositukset ja kehottaa sekä enemmistöä että oppositiota Albanian parlamentissa ryhtymään välittömästi toimiin, jotta kyseiset suositukset voivaan panna täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

9.

pitää tervetulleina vaaliprosessin oikeudelliseen ja hallinnolliseen kehykseen tehtyjä parannuksia ja panee merkille Venetsian komission yleensä ottaen myönteisen arvion Albanian tasavallan vaalilakia koskevassa yhteisessä lausunnossaan; panee lisäksi merkille, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) arvion mukaan kesäkuun 2009 parlamenttivaalit täyttivät useimmat kansainväliset normit mutta eivät lisänneet luottamusta vaaliprosessiin; kiinnittää huomiota tarpeeseen panna täysimääräisesti täytäntöön Etyj/ODIHRin vuoden 2009 vaaleista laatimaan loppuraporttiin sisältyvät suositukset ja kehottaa sekä enemmistöä että oppositiota Albanian parlamentissa ryhtymään välittömästi toimiin, jotta kyseiset suositukset voivaan panna täysimääräisesti täytäntöön;

| 10. | ilmaisee pettymyksensä siihen, että ennen Albanian parlamentin 18. maaliskuuta 2010 pidettyä täysistuntoa parlamentin oikeusasioiden valiokunnan kokouksessa enemmistö ja oppositio eivät päässeet sopimukseen vuoden 2009 vaalien tutkintavaliokuntaa koskevista ehdotuksista; |
| --- | --- |

10.

ilmaisee pettymyksensä siihen, että ennen Albanian parlamentin 18. maaliskuuta 2010 pidettyä täysistuntoa parlamentin oikeusasioiden valiokunnan kokouksessa enemmistö ja oppositio eivät päässeet sopimukseen vuoden 2009 vaalien tutkintavaliokuntaa koskevista ehdotuksista;

| 11. | korostaa, että puolueiden välillä on vahvistettava kiireellisesti konsensus taloudellisista, poliittista ja sosiaalisista uudistuksista, joilla parannetaan Albanian kansalaisten hyvinvointia ja tasoitetaan maan tietä EU:n jäseneksi; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että puolueiden välillä on vahvistettava kiireellisesti konsensus taloudellisista, poliittista ja sosiaalisista uudistuksista, joilla parannetaan Albanian kansalaisten hyvinvointia ja tasoitetaan maan tietä EU:n jäseneksi;

| 12. | pitää myönteisenä 27. toukokuuta 2010 hyväksyttyä, viisumivapautta koskevaa komission lainsäädäntöehdotusta ja kehottaa komissiota tarkistamaan, että saavuttamatta olevat tavoitteet täytetään tulevina kuukausina, jotta neuvosto ja parlamentti voivat hyväksyä viisumivapauden käyttöönoton Albanian kansalaisille vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä 27. toukokuuta 2010 hyväksyttyä, viisumivapautta koskevaa komission lainsäädäntöehdotusta ja kehottaa komissiota tarkistamaan, että saavuttamatta olevat tavoitteet täytetään tulevina kuukausina, jotta neuvosto ja parlamentti voivat hyväksyä viisumivapauden käyttöönoton Albanian kansalaisille vuoden 2010 loppuun mennessä;

| 13. | pitää myönteisenä Albanian parlamentin 11. maaliskuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa ilmaistua puoluerajat ylittävää tukea viisumimenettelyn vapauttamisprosessille; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä Albanian parlamentin 11. maaliskuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa ilmaistua puoluerajat ylittävää tukea viisumimenettelyn vapauttamisprosessille;

| 14. | korostaa ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja suojelemisen merkitystä ensisijaisimpana tavoitteena; |
| --- | --- |

14.

korostaa ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja suojelemisen merkitystä ensisijaisimpana tavoitteena;

| 15. | palauttaa mieliin, että henkilötietojen suojelua olisi aina kunnioitettava eikä sitä saisi mielivaltaisesti jättää huomiotta, ja kehottaa kaikkia viranomaisia säätämään lakeja ja toimimaan tätä sääntöä noudattaen; |
| --- | --- |

15.

palauttaa mieliin, että henkilötietojen suojelua olisi aina kunnioitettava eikä sitä saisi mielivaltaisesti jättää huomiotta, ja kehottaa kaikkia viranomaisia säätämään lakeja ja toimimaan tätä sääntöä noudattaen;

| 16. | pitää ilahduttavana oikeusjärjestyksen suhteen tapahtunutta edistystä, mutta korostaa, että uudistusten toteuttaminen on vasta alkuvaiheessa; katsoo, että oikeusjärjestelmän uudistus, mukaan luettuna tuomioistuinpäätösten täytäntöönpano, on tärkeä ennakkoedellytys Albanian EU-jäsenyyden hakemista koskevalle prosessille ja korostaa toimivallan jaon merkitystä demokraattisessa yhteiskunnassa; korostaa, että avoin, puolueeton ja tehokas oikeuslaitos, johon ei kohdistu minkäänlaisia poliittisia tai muita paineita tai valvontaa, on perusluonteinen oikeusvaltioperiaate; kehottaa hyväksymään tässä suhteessa kiireellisesti kattavan pitkän tähtäimen strategian, johon kuuluu toimintasuunnitelma tarpeellisen lainsäädännön ja täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymiseksi; kehottaa ottamaan opposition mukaan strategian laatimiseen ja antamaan täyden tukensa oikeuslaitoksen uudistamiselle; korostaa lisäksi, että oikeuslaitokselle on annettava riittävä rahoitus, jotta se voi toimia koko maassa tehokkaasti; odottaa siten komission uusia avunantoaloitteita ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä Tiranan vakavien rikosten tuomioistuimen toiminnan käynnistymistä; |
| --- | --- |

16.

pitää ilahduttavana oikeusjärjestyksen suhteen tapahtunutta edistystä, mutta korostaa, että uudistusten toteuttaminen on vasta alkuvaiheessa; katsoo, että oikeusjärjestelmän uudistus, mukaan luettuna tuomioistuinpäätösten täytäntöönpano, on tärkeä ennakkoedellytys Albanian EU-jäsenyyden hakemista koskevalle prosessille ja korostaa toimivallan jaon merkitystä demokraattisessa yhteiskunnassa; korostaa, että avoin, puolueeton ja tehokas oikeuslaitos, johon ei kohdistu minkäänlaisia poliittisia tai muita paineita tai valvontaa, on perusluonteinen oikeusvaltioperiaate; kehottaa hyväksymään tässä suhteessa kiireellisesti kattavan pitkän tähtäimen strategian, johon kuuluu toimintasuunnitelma tarpeellisen lainsäädännön ja täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymiseksi; kehottaa ottamaan opposition mukaan strategian laatimiseen ja antamaan täyden tukensa oikeuslaitoksen uudistamiselle; korostaa lisäksi, että oikeuslaitokselle on annettava riittävä rahoitus, jotta se voi toimia koko maassa tehokkaasti; odottaa siten komission uusia avunantoaloitteita ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä Tiranan vakavien rikosten tuomioistuimen toiminnan käynnistymistä;

| 17. | panee tyytyväisenä merkille, että perustuslakituomioistuin keskeytti ns. lustraatiolain soveltamisen ja että sitä arvioidaan paraikaa uudelleen; kehottaa laajempaan kuulemiseen ja konsensukseen – etenkin Venetsian komission kanssa – jos päätetään valmistella uutta lakia, ja korostaa, että on tärkeää turvata perustuslaillisten elinten riippumattomuus; |
| --- | --- |

17.

panee tyytyväisenä merkille, että perustuslakituomioistuin keskeytti ns. lustraatiolain soveltamisen ja että sitä arvioidaan paraikaa uudelleen; kehottaa laajempaan kuulemiseen ja konsensukseen – etenkin Venetsian komission kanssa – jos päätetään valmistella uutta lakia, ja korostaa, että on tärkeää turvata perustuslaillisten elinten riippumattomuus;

| 18. | pitää myönteisinä merkitykseltään vähäisen korruption torjuntatoimia, erityisesti vuotta 2010 koskevaa yhdennettyä korruption vastaista toimintasuunnitelmaa; panee kuitenkin merkille, että korruption torjunta on yhä merkittävä poliittinen haaste, että lainvalvonta ja syytteeseen asettaminen on edelleen heikkoa ja että tarvitaan tarmokkaita lisätoimia korjaamaan tilanne, jossa korruptioon syyllistyneet jäävät rankaisematta; korostaa, että tarvitaan tutkimusten ja tuomioiden seurantaa myös korkean tason korruption tapauksissa ja että on jatkettava Grecon viimeisimpien suositusten toteuttamista, erityisesti syytesuojan piiriin kuuluvien virkamiesten määrän vähentämistä koskevan suosituksen osalta; pitää myönteisenä. että strategisesti tärkeitä asiakirjoja on julkaistu, jotta voidaan seurata niiden täytäntöönpanossa saavutettua edistystä; kehottaa lisäksi hyväksymään lainsääsääntökehyksen, joka koskee täyttä avoimuutta poliittisten puolueiden rahoituksessa; |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisinä merkitykseltään vähäisen korruption torjuntatoimia, erityisesti vuotta 2010 koskevaa yhdennettyä korruption vastaista toimintasuunnitelmaa; panee kuitenkin merkille, että korruption torjunta on yhä merkittävä poliittinen haaste, että lainvalvonta ja syytteeseen asettaminen on edelleen heikkoa ja että tarvitaan tarmokkaita lisätoimia korjaamaan tilanne, jossa korruptioon syyllistyneet jäävät rankaisematta; korostaa, että tarvitaan tutkimusten ja tuomioiden seurantaa myös korkean tason korruption tapauksissa ja että on jatkettava Grecon viimeisimpien suositusten toteuttamista, erityisesti syytesuojan piiriin kuuluvien virkamiesten määrän vähentämistä koskevan suosituksen osalta; pitää myönteisenä. että strategisesti tärkeitä asiakirjoja on julkaistu, jotta voidaan seurata niiden täytäntöönpanossa saavutettua edistystä; kehottaa lisäksi hyväksymään lainsääsääntökehyksen, joka koskee täyttä avoimuutta poliittisten puolueiden rahoituksessa;

| 19. | pitää myönteisenä julkisen hallinnon instituutin perustamissuunnitelmaa ja kannustaa lisätoimiin julkishallinnon uudistussuunnitelman toteuttamiseksi ja virkamieslain täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, unohtamatta asiaankuuluvaa henkilöstöresurssien hallintojärjestelmää; kiinnittää huomiota julkishallinnon politisoitumisen riskiin, jos käytetyt rekrytointimenettelyt eivät ole avoimia, sekä siihen, että määräaikaista henkilöstöä palkataan lainsäädäntöä noudattamatta, ja kehottaa viranomaisia lopettamaan nämä käytännöt ja luomaan puolueettoman, ansioihin perustuvan julkishallinnon, joka auttaisi vahvistamaan kanasalaisten luottamusta julkishallintoon; |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä julkisen hallinnon instituutin perustamissuunnitelmaa ja kannustaa lisätoimiin julkishallinnon uudistussuunnitelman toteuttamiseksi ja virkamieslain täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, unohtamatta asiaankuuluvaa henkilöstöresurssien hallintojärjestelmää; kiinnittää huomiota julkishallinnon politisoitumisen riskiin, jos käytetyt rekrytointimenettelyt eivät ole avoimia, sekä siihen, että määräaikaista henkilöstöä palkataan lainsäädäntöä noudattamatta, ja kehottaa viranomaisia lopettamaan nämä käytännöt ja luomaan puolueettoman, ansioihin perustuvan julkishallinnon, joka auttaisi vahvistamaan kanasalaisten luottamusta julkishallintoon;

| 20. | pitää olennaisen tärkeänä ammattitaitoisia, riippumattomia ja moniarvoisia – sekä julkisia että yksityisiä – tiedotusvälineitä, jotka ovat demokratian kulmakivi; on huolissaan tiedotusvälineitä koskevan säädöskehyksen loppuunsaattamisen hitaudesta; vaatii viranomaisia toteuttamaan kaikki toimet hyväksyäkseen ja toteuttaakseen EU:n standardeja vastaavan säädöskehyksen sekä varmistamaan, etteivät poliittiset eivätkä myöskään toimeenpanevat elimet tai muut tahot puutu tiedotusvälineiden toimintaan; on huolissaan kansallisen radio- ja televisioneuvostoon (NRCT) kohdistuvasta poliittisesta painostuksesta ja kehottaa asianomaisia viranomaisia varmistamaan sen riippumattomuuden; kehottaa varmistamaan tiedotusvälineiden omistajuuden ja rahoituksen avoimuuden; pitää valitettavana, että toimittajien oikeuksia työntekijöinä ei ole vahvistettu, mikä horjuttaa heidän mahdollisuuksiaan tehdä työtä puolueettomasti ja riippumattomasti, ja vaatii viranomaisia toteuttamaan asianmukaiset toimet tämän tilanteen korjaamiseksi; kehottaa erityisesti hyväksymään sähköistä viestintää koskevan lain sekä poistamaan herjauksen ja kunnianloukkauksen kriminalisoinnin siviilioikeudesta; pitää myönteisenä, että valtio ei rajoita internetin käyttöä, ja kehottaa hallitusta saattamaan internetpalvelut laajemmin kaikkien kansalaisten ulottuville; |
| --- | --- |

20.

pitää olennaisen tärkeänä ammattitaitoisia, riippumattomia ja moniarvoisia – sekä julkisia että yksityisiä – tiedotusvälineitä, jotka ovat demokratian kulmakivi; on huolissaan tiedotusvälineitä koskevan säädöskehyksen loppuunsaattamisen hitaudesta; vaatii viranomaisia toteuttamaan kaikki toimet hyväksyäkseen ja toteuttaakseen EU:n standardeja vastaavan säädöskehyksen sekä varmistamaan, etteivät poliittiset eivätkä myöskään toimeenpanevat elimet tai muut tahot puutu tiedotusvälineiden toimintaan; on huolissaan kansallisen radio- ja televisioneuvostoon (NRCT) kohdistuvasta poliittisesta painostuksesta ja kehottaa asianomaisia viranomaisia varmistamaan sen riippumattomuuden; kehottaa varmistamaan tiedotusvälineiden omistajuuden ja rahoituksen avoimuuden; pitää valitettavana, että toimittajien oikeuksia työntekijöinä ei ole vahvistettu, mikä horjuttaa heidän mahdollisuuksiaan tehdä työtä puolueettomasti ja riippumattomasti, ja vaatii viranomaisia toteuttamaan asianmukaiset toimet tämän tilanteen korjaamiseksi; kehottaa erityisesti hyväksymään sähköistä viestintää koskevan lain sekä poistamaan herjauksen ja kunnianloukkauksen kriminalisoinnin siviilioikeudesta; pitää myönteisenä, että valtio ei rajoita internetin käyttöä, ja kehottaa hallitusta saattamaan internetpalvelut laajemmin kaikkien kansalaisten ulottuville;

| 21. | pitää myönteisenä sellaisen oikeudellisen kehyksen kehittämistä, jonka avulla voidaan puuttua järjestäytyneeseen rikollisuuteen sen eri muodoissa, rahanpesu, huumekauppa ja ihmiskauppa mukaan luettuna; panee merkille järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimet, mutta toteaa, että niiden täytäntöönpanoa on tehostettava ja että niihin on osoitettava kaikki tarvittavat henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit konkreettisten tulosten saavuttamiseksi; korostaa, että tärkeää on, että tutkinta, syytteeseenpano ja syyllisten rankaiseminen tapahtuu tehokkaasti; pitää tervetulleena päätöstä perustaa pääministerin johtama toimielinten välinen komitea tutkimaan toimia järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan torjumiseksi; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden alueellisen vaikutuksen vuoksi on tehostettava poliisiviranomaisten ja oikeudellista yhteistyötä naapurimaiden kanssa, yhteiset rajapartiot mukaan luettuna; |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisenä sellaisen oikeudellisen kehyksen kehittämistä, jonka avulla voidaan puuttua järjestäytyneeseen rikollisuuteen sen eri muodoissa, rahanpesu, huumekauppa ja ihmiskauppa mukaan luettuna; panee merkille järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimet, mutta toteaa, että niiden täytäntöönpanoa on tehostettava ja että niihin on osoitettava kaikki tarvittavat henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit konkreettisten tulosten saavuttamiseksi; korostaa, että tärkeää on, että tutkinta, syytteeseenpano ja syyllisten rankaiseminen tapahtuu tehokkaasti; pitää tervetulleena päätöstä perustaa pääministerin johtama toimielinten välinen komitea tutkimaan toimia järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman kaupan torjumiseksi; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden alueellisen vaikutuksen vuoksi on tehostettava poliisiviranomaisten ja oikeudellista yhteistyötä naapurimaiden kanssa, yhteiset rajapartiot mukaan luettuna;

| 22. | korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tärkeyttä ja antaa tunnustusta hallituksen vähittäin eteneville pyrkimyksille kuulla niitä lainsäädäntöesityksistä ja toteutettavista uudistuksista; kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta kansalaisyhteiskunnan osallistuminen toimintalinjojen muotoiluun ja niiden täytäntöönpanon ja tehokkuuden valvontaan kaikilla tasoilla virallistettaisiin ja jotta sitä lisättäisiin, kansalaisjärjestöjen ja niiden rahoituksen avoimuus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

22.

korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tärkeyttä ja antaa tunnustusta hallituksen vähittäin eteneville pyrkimyksille kuulla niitä lainsäädäntöesityksistä ja toteutettavista uudistuksista; kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta kansalaisyhteiskunnan osallistuminen toimintalinjojen muotoiluun ja niiden täytäntöönpanon ja tehokkuuden valvontaan kaikilla tasoilla virallistettaisiin ja jotta sitä lisättäisiin, kansalaisjärjestöjen ja niiden rahoituksen avoimuus mukaan luettuna;

| 23. | korostaa liikkuvuutta ja etenkin nuorten, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuutta koskevien ohjelmien merkitystä ja katsoo, että näihin ohjelmiin osallistuvien lukumäärää olisi lisättävä; pitää tässä yhteydessä myönteisinä aloitteita, joilla tarjotaan albanialaisille opiskelijoille opiskelumahdollisuuksia EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

23.

korostaa liikkuvuutta ja etenkin nuorten, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuutta koskevien ohjelmien merkitystä ja katsoo, että näihin ohjelmiin osallistuvien lukumäärää olisi lisättävä; pitää tässä yhteydessä myönteisinä aloitteita, joilla tarjotaan albanialaisille opiskelijoille opiskelumahdollisuuksia EU:n jäsenvaltioissa;

| 24. | myöntää, että vaikka perustuslaissa tunnustetaan periaatteelliset oikeudet ammattiyhdistystoimintaan, yhdistystoiminta keskeytetään usein, ja julkishallinnon ja julkisten palvelujen lakkoja rajoitetaan kansainvälisten standardien mukaan liikaa; pahoittelee sitä, että Albanian hallitus lunasti äskettäin ammattiyhdistysten omaisuutta; pitää myönteisenä perustuslakituomioistuimen 22. huhtikuuta 2010 tekemää päätöstä, jonka mukaan mainittu toimenpide on ristiriidassa perustuslain kanssa, ja kehottaa hallitusta palauttamaan omaisuuden välittömästi; kehottaa hallitusta kunnioittamaan täysin ammattiyhdistysten oikeuksia ja toteuttamaan kaikki oikeudelliset toimet varmistaakseen, että työntekijöillä – oli sitten kyse julkisesta tai yksityisestä sektorista – on oikeus kuulua ammattiliittoihin; |
| --- | --- |

24.

myöntää, että vaikka perustuslaissa tunnustetaan periaatteelliset oikeudet ammattiyhdistystoimintaan, yhdistystoiminta keskeytetään usein, ja julkishallinnon ja julkisten palvelujen lakkoja rajoitetaan kansainvälisten standardien mukaan liikaa; pahoittelee sitä, että Albanian hallitus lunasti äskettäin ammattiyhdistysten omaisuutta; pitää myönteisenä perustuslakituomioistuimen 22. huhtikuuta 2010 tekemää päätöstä, jonka mukaan mainittu toimenpide on ristiriidassa perustuslain kanssa, ja kehottaa hallitusta palauttamaan omaisuuden välittömästi; kehottaa hallitusta kunnioittamaan täysin ammattiyhdistysten oikeuksia ja toteuttamaan kaikki oikeudelliset toimet varmistaakseen, että työntekijöillä – oli sitten kyse julkisesta tai yksityisestä sektorista – on oikeus kuulua ammattiliittoihin;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille toimet, joilla edistetään naisten osallistumista poliittiseen elämään; katsoo kuitenkin, että yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä valtionkomitea on edelleen voimaton ja sukupuolten tasa-arvolaki on jäänyt suurelta osin panematta täytäntöön; katsoo sen tähden, että tarvitaan lisätoimia, joilla helpotetaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja päätöksentekoon; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille toimet, joilla edistetään naisten osallistumista poliittiseen elämään; katsoo kuitenkin, että yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevä valtionkomitea on edelleen voimaton ja sukupuolten tasa-arvolaki on jäänyt suurelta osin panematta täytäntöön; katsoo sen tähden, että tarvitaan lisätoimia, joilla helpotetaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja päätöksentekoon;

| 26. | pitää myönteisenä viime vuosien oikeudellisia uudistuksia, joilla pyritään suojelemaan kotiväkivallan ja ihmiskaupan uhreja; myöntää kuitenkin, että uudistukset eivät ole riittäviä ja ponnistuksia on lisättävä, ja on todella huolissaan laajalle levinneestä kotiväkivallasta ja naisten ja lasten kauppaamisesta seksi- ja pakkotyöhön; ilmaisee huolestumisensa niiden tapausten merkittävästä lisääntymisestä, joissa väkivallasta ilmoittaminen ei johda asianmukaiseen poliisitutkintaan eikä oikeuden määräämään lähestymiskieltoon; vaatii, että olemassa olevaa lainsäädäntöä, jolla naisia ja lapsia suojellaan väkivallalta sen kaikissa muodoissa, noudatetaan täysimääräisesti ja että hyväksytään ja toteutetaan naisten ja lasten laajamittainen suojelu- ja kuntoutusjärjestelmä, johon kuuluu lasten ja vastasyntyneiden pakollinen ja tehokas rekisteröinti, tarjotaan uhreille rajoituksetta ilmaista oikeus-, sosiaali- ja psykologista apua, lisätään yleistä tietoisuutta, koulutetaan lainvalvontaviranomaisia asiaankuuluvasti ja luodaan turvapaikkaverkkoja (joita on oltava riittävästi ja joiden on oltava riittävän laadukkaita ja kotiväkivallan ja ihmiskaupan uhrien erilaisten tarpeiden mukaisia); kehottaa komissiota tarjoamaan Albanian viranomaisille enemmän tukea tässä asiassa; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä viime vuosien oikeudellisia uudistuksia, joilla pyritään suojelemaan kotiväkivallan ja ihmiskaupan uhreja; myöntää kuitenkin, että uudistukset eivät ole riittäviä ja ponnistuksia on lisättävä, ja on todella huolissaan laajalle levinneestä kotiväkivallasta ja naisten ja lasten kauppaamisesta seksi- ja pakkotyöhön; ilmaisee huolestumisensa niiden tapausten merkittävästä lisääntymisestä, joissa väkivallasta ilmoittaminen ei johda asianmukaiseen poliisitutkintaan eikä oikeuden määräämään lähestymiskieltoon; vaatii, että olemassa olevaa lainsäädäntöä, jolla naisia ja lapsia suojellaan väkivallalta sen kaikissa muodoissa, noudatetaan täysimääräisesti ja että hyväksytään ja toteutetaan naisten ja lasten laajamittainen suojelu- ja kuntoutusjärjestelmä, johon kuuluu lasten ja vastasyntyneiden pakollinen ja tehokas rekisteröinti, tarjotaan uhreille rajoituksetta ilmaista oikeus-, sosiaali- ja psykologista apua, lisätään yleistä tietoisuutta, koulutetaan lainvalvontaviranomaisia asiaankuuluvasti ja luodaan turvapaikkaverkkoja (joita on oltava riittävästi ja joiden on oltava riittävän laadukkaita ja kotiväkivallan ja ihmiskaupan uhrien erilaisten tarpeiden mukaisia); kehottaa komissiota tarjoamaan Albanian viranomaisille enemmän tukea tässä asiassa;

| 27. | on tyytyväinen vähemmistöjen suojelussa saavutettuun edistykseen ja siihen, että vähemmistöjen suojelua koskeva institutionaalinen ja lainsäädäntökehys on suurelta osin käytössä; panee kuitenkin merkille, että syrjintä on Albaniassa edelleen ongelma, erityisesti syrjinnälle erityisen alttiiden ihmisten osalta ja kun on kyse sukupuoli-identiteettiin ja seksuaalisen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä, ja että on tehtävä enemmän syrjinnän torjumiseksi myös tietoisuutta lisäämällä; panee tässä yhteydessä huolestuneena merkille äskettäiset homovastaiset mielenosoitukset Albaniassa; korostaa, että tarvitaan lisätoimia vähemmistöjä koskevien Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täyttämiseksi ja että on edistettävä erityisesti vähemmistökielten käyttöä, tarjottava opetusta vähemmistökielillä ja kohdeltava syrjimättä kaikkia vähemmistöjä; |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen vähemmistöjen suojelussa saavutettuun edistykseen ja siihen, että vähemmistöjen suojelua koskeva institutionaalinen ja lainsäädäntökehys on suurelta osin käytössä; panee kuitenkin merkille, että syrjintä on Albaniassa edelleen ongelma, erityisesti syrjinnälle erityisen alttiiden ihmisten osalta ja kun on kyse sukupuoli-identiteettiin ja seksuaalisen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä, ja että on tehtävä enemmän syrjinnän torjumiseksi myös tietoisuutta lisäämällä; panee tässä yhteydessä huolestuneena merkille äskettäiset homovastaiset mielenosoitukset Albaniassa; korostaa, että tarvitaan lisätoimia vähemmistöjä koskevien Eurooppa-kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täyttämiseksi ja että on edistettävä erityisesti vähemmistökielten käyttöä, tarjottava opetusta vähemmistökielillä ja kohdeltava syrjimättä kaikkia vähemmistöjä;

| 28. | pitää myönteisenä rikoslain muutoksia, joilla pyritään puuttumaan rasistisiin rikoksiin; kiittää sitä, että äskettäin hyväksyttiin yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kanssa valmisteltu syrjinnän vastainen laki, ja kehottaa panemaan sen täytäntöön ripeästi ja tehokkaasti; pitää erityisen tervetulleena sitä, että nimitetään riippumaton komissaari, joka suojelee syrjinnältä ja vastaa lain täytäntöönpanon valvonnasta ja kantelujen tutkinnasta; korostaa myös, että tarvitaan kiireellisesti täsmällisiä ja luotettavia tilastotietoja, jotka ovat oleellisia syrjinnän vastaisten toimien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, ja pitää tässä mielessä tärkeänä vuodelle 2011 suunniteltua väestönlaskentaa niiden kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti, joiden mukaisesti henkilöt voivat itse määrittää, mihin ryhmään he kuuluvat; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä rikoslain muutoksia, joilla pyritään puuttumaan rasistisiin rikoksiin; kiittää sitä, että äskettäin hyväksyttiin yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kanssa valmisteltu syrjinnän vastainen laki, ja kehottaa panemaan sen täytäntöön ripeästi ja tehokkaasti; pitää erityisen tervetulleena sitä, että nimitetään riippumaton komissaari, joka suojelee syrjinnältä ja vastaa lain täytäntöönpanon valvonnasta ja kantelujen tutkinnasta; korostaa myös, että tarvitaan kiireellisesti täsmällisiä ja luotettavia tilastotietoja, jotka ovat oleellisia syrjinnän vastaisten toimien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, ja pitää tässä mielessä tärkeänä vuodelle 2011 suunniteltua väestönlaskentaa niiden kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti, joiden mukaisesti henkilöt voivat itse määrittää, mihin ryhmään he kuuluvat;

| 29. | kannustaa parantamaan entisestään romaniväestön tilannetta, sillä he elävät edelleen vaikeissa oloissa ja ovat muita huonommassa asemassa koulutukseen pääsyssä, sosiaalisen suojan saamisessa, terveydenhoidossa, työllistymisessä ja asiaankuuluvan majoituksen saamisessa; pitää tässä yhteydessä tervetulleena romanien integraation vuosikymmeneen liittyvää hallituksen toimintasuunnitelmaa, mutta korostaa, että paikallisviranomaisilla ja -yhteisöillä olisi oltava keskeinen rooli sen täytäntöönpanossa ja tähän tarkoitukseen tarvitaan asianmukaiset talousarviovarat; kannustaa toimivaltaisia viranomaisia huolehtimaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja säännöllisten edistymiskertomusten julkaisemisesta; |
| --- | --- |

29.

kannustaa parantamaan entisestään romaniväestön tilannetta, sillä he elävät edelleen vaikeissa oloissa ja ovat muita huonommassa asemassa koulutukseen pääsyssä, sosiaalisen suojan saamisessa, terveydenhoidossa, työllistymisessä ja asiaankuuluvan majoituksen saamisessa; pitää tässä yhteydessä tervetulleena romanien integraation vuosikymmeneen liittyvää hallituksen toimintasuunnitelmaa, mutta korostaa, että paikallisviranomaisilla ja -yhteisöillä olisi oltava keskeinen rooli sen täytäntöönpanossa ja tähän tarkoitukseen tarvitaan asianmukaiset talousarviovarat; kannustaa toimivaltaisia viranomaisia huolehtimaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja säännöllisten edistymiskertomusten julkaisemisesta;

| 30. | tunnustaa, että köyhyys on vähentynyt merkittävästi viime vuosien aikana BKT:n korkean reaalikasvun ansiosta; huomauttaa kuitenkin, että taloudellisesta edistyksestä huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen köyhyydessä, ja että tästä syystä on jatkettava köyhyyden vähentämistä erityisesti maaseutu- ja vuoristoalueilla; |
| --- | --- |

30.

tunnustaa, että köyhyys on vähentynyt merkittävästi viime vuosien aikana BKT:n korkean reaalikasvun ansiosta; huomauttaa kuitenkin, että taloudellisesta edistyksestä huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen köyhyydessä, ja että tästä syystä on jatkettava köyhyyden vähentämistä erityisesti maaseutu- ja vuoristoalueilla;

| 31. | panee tyytyväisenä merkille, että kidutus- ja pahoinpitelykäytäntöjä on pystytty vähentämään myös vankiloissa; kehottaa parantamaan vankiloiden elinoloja, jotta ne voidaan nostaa ihmisarvoiselle tasolle ja torjumaan korruption korkeaa tasoa vankeinhoidossa; korostaa, että edistymistä on saavutettava säilöönottotilojen olosuhteiden parantamisessa Euroopan neuvoston kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun komitean vuonna 2008 antamien suositusten mukaisesti, ja palauttaa mieliin oikeusasiamiehen johtopäätökset, joiden mukaan säilöönottotilojen olosuhteet eivät täytä pidätettyjen säilöönottotiloja koskevia kansallisia ja kansainvälisiä vaatimuksia; |
| --- | --- |

31.

panee tyytyväisenä merkille, että kidutus- ja pahoinpitelykäytäntöjä on pystytty vähentämään myös vankiloissa; kehottaa parantamaan vankiloiden elinoloja, jotta ne voidaan nostaa ihmisarvoiselle tasolle ja torjumaan korruption korkeaa tasoa vankeinhoidossa; korostaa, että edistymistä on saavutettava säilöönottotilojen olosuhteiden parantamisessa Euroopan neuvoston kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun komitean vuonna 2008 antamien suositusten mukaisesti, ja palauttaa mieliin oikeusasiamiehen johtopäätökset, joiden mukaan säilöönottotilojen olosuhteet eivät täytä pidätettyjen säilöönottotiloja koskevia kansallisia ja kansainvälisiä vaatimuksia;

| 32. | korostaa, että useimmat tuomioistuimet eivät hoida viran puolesta psykiatristen potilaiden muutoksenhakuasioita, mikä estää pakkohoidossa olevia ottamasta yhteyttä tuomariin; palauttaa mieliin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomion asiassa Dybeku vastaan Albania ja pyytää vakuutusta siitä, että henkisesti sairaita vankeja ei sijoiteta samoihin tiloihin muiden vankien kanssa; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että useimmat tuomioistuimet eivät hoida viran puolesta psykiatristen potilaiden muutoksenhakuasioita, mikä estää pakkohoidossa olevia ottamasta yhteyttä tuomariin; palauttaa mieliin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomion asiassa Dybeku vastaan Albania ja pyytää vakuutusta siitä, että henkisesti sairaita vankeja ei sijoiteta samoihin tiloihin muiden vankien kanssa;

| 33. | ilmaisee huolensa lasten tarpeettomasta sijoittamisesta orpokoteihin köyhyyden perusteella ja aikuistuneiden orpojen syrjinnästä asunnon kaltaisten palvelujen saannissa ja tällaisen syrjinnän pitkäaikaisista seurauksista; |
| --- | --- |

33.

ilmaisee huolensa lasten tarpeettomasta sijoittamisesta orpokoteihin köyhyyden perusteella ja aikuistuneiden orpojen syrjinnästä asunnon kaltaisten palvelujen saannissa ja tällaisen syrjinnän pitkäaikaisista seurauksista;

| 34. | antaa arvoa Albanian hyville naapuruussuhteille, sillä se on erittäin tärkeää alueen vakauden kannalta, ja on tyytyväinen äskettäiseen myönteiseen kehitykseen Albanian ja Serbian välisissä suhteissa sekä siihen, että maa osallistuu aktiivisesti alueellisiin aloitteisiin, kuten Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin, alueelliseen yhteistyöneuvostoon, energiayhteisöön ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA), Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorioon (SEETO) ja liikenneyhteisösopimuksen tekemistä koskeviin neuvotteluihin; korostaa, että rajatylittävä alueellinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ihmiskaupan kaltaisten ongelmien torjunnassa; |
| --- | --- |

34.

antaa arvoa Albanian hyville naapuruussuhteille, sillä se on erittäin tärkeää alueen vakauden kannalta, ja on tyytyväinen äskettäiseen myönteiseen kehitykseen Albanian ja Serbian välisissä suhteissa sekä siihen, että maa osallistuu aktiivisesti alueellisiin aloitteisiin, kuten Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin, alueelliseen yhteistyöneuvostoon, energiayhteisöön ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA), Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorioon (SEETO) ja liikenneyhteisösopimuksen tekemistä koskeviin neuvotteluihin; korostaa, että rajatylittävä alueellinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ihmiskaupan kaltaisten ongelmien torjunnassa;

| 35. | panee tyytyväisenä merkille Albanian naapurimaille esittämät viisumivapautta koskevat aloitteet, jotka ovat myönteinen toimenpide, joka edistää ihmisten välistä kanssakäymistä ja edistää alueellista sovintoa; katsoo, että tällaiset aloitteet olisi toteutettava samanaikaisesti Schengenin alueen ja Länsi-Balkanin maiden välisen viisumimenettelyjen vapauttamisprosessin kanssa; |
| --- | --- |

35.

panee tyytyväisenä merkille Albanian naapurimaille esittämät viisumivapautta koskevat aloitteet, jotka ovat myönteinen toimenpide, joka edistää ihmisten välistä kanssakäymistä ja edistää alueellista sovintoa; katsoo, että tällaiset aloitteet olisi toteutettava samanaikaisesti Schengenin alueen ja Länsi-Balkanin maiden välisen viisumimenettelyjen vapauttamisprosessin kanssa;

| 36. | kiittää Albaniaa sen talouskasvusta jopa maailman taloustaantuman aikana; huomauttaa kuitenkin suurimittaisesta harmaasta taloudesta, korkeasta työttömyydestä ja sääntelemättömistä työmarkkinoista, jotka johtavat työsuhteiden epävarmuuteen ja heikentävät huomattavasti työntekijöiden oikeuksia; panee merkille Albanian kasvavan verovelan ja julkisen velan; |
| --- | --- |

36.

kiittää Albaniaa sen talouskasvusta jopa maailman taloustaantuman aikana; huomauttaa kuitenkin suurimittaisesta harmaasta taloudesta, korkeasta työttömyydestä ja sääntelemättömistä työmarkkinoista, jotka johtavat työsuhteiden epävarmuuteen ja heikentävät huomattavasti työntekijöiden oikeuksia; panee merkille Albanian kasvavan verovelan ja julkisen velan;

| 37. | odottaa, että liittymistä valmisteleva tukiväline auttaa parantamaan Albanian taloudellista tilannetta; panee kuitenkin merkille, että liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen on liitettävä tehokas arviointijärjestelmä; |
| --- | --- |

37.

odottaa, että liittymistä valmisteleva tukiväline auttaa parantamaan Albanian taloudellista tilannetta; panee kuitenkin merkille, että liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen on liitettävä tehokas arviointijärjestelmä;

| 38. | katsoo, että Albanian on jatkettava sellaisen talouspolitiikan täytäntöönpanon valmistelua, jolla varmistetaan kestävä talouskasvu, ympäristönsuojelu ja työpaikkojen luominen; korostaa makrotaloudellisen vakauden säilyttämisen merkitystä; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että Albanian on jatkettava sellaisen talouspolitiikan täytäntöönpanon valmistelua, jolla varmistetaan kestävä talouskasvu, ympäristönsuojelu ja työpaikkojen luominen; korostaa makrotaloudellisen vakauden säilyttämisen merkitystä;

| 39. | panee merkille, että tähän saakka on saavutettu vain vähäistä edistymistä kiinteistöjen omistusoikeuden vahvistamisessa, mikä estää toimivien kiinteistömarkkinoiden kehittymisen; korostaa, että avoimuus puuttuu edelleen kiinteistöjen rekisteröinnistä, valtion maiden merkinnästä ja mahdollisesta korvauksesta, ja että edellä mainituista olisi huolehdittava oikeudenmukaisella tavalla vähemmistöihin kuuluvia syrjimättä; vaatii lisätoimenpiteitä kiinteistöjen rekisteröinnin, omaisuuden palauttamisen, luvattoman rakentamisen laillistamisen ja korvauksien osalta; |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että tähän saakka on saavutettu vain vähäistä edistymistä kiinteistöjen omistusoikeuden vahvistamisessa, mikä estää toimivien kiinteistömarkkinoiden kehittymisen; korostaa, että avoimuus puuttuu edelleen kiinteistöjen rekisteröinnistä, valtion maiden merkinnästä ja mahdollisesta korvauksesta, ja että edellä mainituista olisi huolehdittava oikeudenmukaisella tavalla vähemmistöihin kuuluvia syrjimättä; vaatii lisätoimenpiteitä kiinteistöjen rekisteröinnin, omaisuuden palauttamisen, luvattoman rakentamisen laillistamisen ja korvauksien osalta;

| 40. | pitää myönteisinä Albanian viranomaisten pyrkimyksiä parantaa yritysten toimintaympäristöä siten, että se yksinkertaistaa yritysten rekisteröintimenettelyjä ja lupamenettelyjä; korostaa kuitenkin, että lisäparannus on tarpeen, sillä Albanian liiketoimintaedellytyksiä pidetään edelleen Länsi-Balkanin hankalimpina; kehottaa viranomaisia puuttumaan useisiin ongelmiin, joita liittyvät muun muassa maan omistusoikeuden hankkimismenettelyihin, sopimusten noudattamiseen, julkisen hallinnon heikkouteen ja korruption korkeaan tasoon; |
| --- | --- |

40.

pitää myönteisinä Albanian viranomaisten pyrkimyksiä parantaa yritysten toimintaympäristöä siten, että se yksinkertaistaa yritysten rekisteröintimenettelyjä ja lupamenettelyjä; korostaa kuitenkin, että lisäparannus on tarpeen, sillä Albanian liiketoimintaedellytyksiä pidetään edelleen Länsi-Balkanin hankalimpina; kehottaa viranomaisia puuttumaan useisiin ongelmiin, joita liittyvät muun muassa maan omistusoikeuden hankkimismenettelyihin, sopimusten noudattamiseen, julkisen hallinnon heikkouteen ja korruption korkeaan tasoon;

| 41. | korostaa – ottaen huomioon, että huomattava osa Albanian taloudesta on riippuvainen naapurimaissa asuvien maastamuuttajien rahalähetyksistä – että tarvitaan jatkuvaa työtä julkisen sektorin toimintalinjojen ja investointien kehittämiseksi, jotta voidaan parantaa kestävän talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion kannalta olennaisia infrastruktuureja, kuten koulutusta, terveydenhuoltoa, oikeusjärjestelmää, liikennettä ja maataloutta; |
| --- | --- |

41.

korostaa – ottaen huomioon, että huomattava osa Albanian taloudesta on riippuvainen naapurimaissa asuvien maastamuuttajien rahalähetyksistä – että tarvitaan jatkuvaa työtä julkisen sektorin toimintalinjojen ja investointien kehittämiseksi, jotta voidaan parantaa kestävän talouskehityksen ja sosiaalisen koheesion kannalta olennaisia infrastruktuureja, kuten koulutusta, terveydenhuoltoa, oikeusjärjestelmää, liikennettä ja maataloutta;

| 42. | painottaa, että erityisesti olisi varmistettava turvallinen energiahuolto ja energialähteiden monipuolistaminen samalla kun parannetaan energiatehokkuutta sekä toistaa, että olisi tehostettava vuonna 2005 säädetyn energiatehokkuuslain täytäntöönpanoa; kiinnittää erityistä huomiota Albanian huomattaviin mahdollisuuksiin uusiutuvan energian käyttäjänä ja kehottaa tehostamaan ponnistuksia niiden kehittämiseksi edelleen pitäen mielessä, että suuri osa maan energiahuoltoinfrastruktuurista on parhaillaan kehittymässä; pitää tässä yhteydessä myönteisinä uusia vesivoimahankkeita ja kehottaa Albaniaa panostamaan entistä enemmän aurinko- ja tuulienergiahankkeisiin; korostaa, että investoinnit uusiutuvaan energiaan luovat kasvun ja työllisyyden mahdollisuuksia paikallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

42.

painottaa, että erityisesti olisi varmistettava turvallinen energiahuolto ja energialähteiden monipuolistaminen samalla kun parannetaan energiatehokkuutta sekä toistaa, että olisi tehostettava vuonna 2005 säädetyn energiatehokkuuslain täytäntöönpanoa; kiinnittää erityistä huomiota Albanian huomattaviin mahdollisuuksiin uusiutuvan energian käyttäjänä ja kehottaa tehostamaan ponnistuksia niiden kehittämiseksi edelleen pitäen mielessä, että suuri osa maan energiahuoltoinfrastruktuurista on parhaillaan kehittymässä; pitää tässä yhteydessä myönteisinä uusia vesivoimahankkeita ja kehottaa Albaniaa panostamaan entistä enemmän aurinko- ja tuulienergiahankkeisiin; korostaa, että investoinnit uusiutuvaan energiaan luovat kasvun ja työllisyyden mahdollisuuksia paikallisella ja alueellisella tasolla;

| 43. | korostaa ydinturvallisuuden ja säteilysuojan merkitystä, koska Albania ilmoitti jo vuonna 2007 ydinvoimalan rakentamishankkeesta; panee tässä yhteydessä merkille, että Albania ei ole vielä allekirjoittanut ydinturvallisuutta koskevaa yleissopimusta eikä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevaa yleissopimusta; |
| --- | --- |

43.

korostaa ydinturvallisuuden ja säteilysuojan merkitystä, koska Albania ilmoitti jo vuonna 2007 ydinvoimalan rakentamishankkeesta; panee tässä yhteydessä merkille, että Albania ei ole vielä allekirjoittanut ydinturvallisuutta koskevaa yleissopimusta eikä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevaa yleissopimusta;

| 44. | kehottaa Albanian hallitusta kehittämään uusiutuvan energian lähteitä, parantamaan jätehuoltopolitiikan täytäntöönpanoa ja jatkamaan ympäristön kannalta kestävän matkailun kehittämistä kauniin luonnonperinnön ja rakennustaiteellisen perinnön säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

44.

kehottaa Albanian hallitusta kehittämään uusiutuvan energian lähteitä, parantamaan jätehuoltopolitiikan täytäntöönpanoa ja jatkamaan ympäristön kannalta kestävän matkailun kehittämistä kauniin luonnonperinnön ja rakennustaiteellisen perinnön säilyttämiseksi;

| 45. | ilmaisee huolestumisensa julkisen liikenteen ja erityisesti rautateiden heikosta kunnosta; kehottaa Albanian hallitusta käyttämään täysimääräisesti hyväkseen IPA-rahoitusta rautatieverkon kehittämiseen, parantamiseen ja modernisointiin ja parantamaan sekä henkilö- että tavaraliikenteen yhteyksiä naapurimaiden kanssa; |
| --- | --- |

45.

ilmaisee huolestumisensa julkisen liikenteen ja erityisesti rautateiden heikosta kunnosta; kehottaa Albanian hallitusta käyttämään täysimääräisesti hyväkseen IPA-rahoitusta rautatieverkon kehittämiseen, parantamiseen ja modernisointiin ja parantamaan sekä henkilö- että tavaraliikenteen yhteyksiä naapurimaiden kanssa;

| 46. | kehottaa edistämään ympäristönsuojelua sekä kaupungeissa että maaseudulla, panemaan ympäristölainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön ja lisäämään alueellista yhteistyötä ympäristön kestävyyden edistämiseksi; pitää tässä mielessä ilahduttavana Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan sekä komission välistä sopimusta Prespan alueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa edistämään ympäristönsuojelua sekä kaupungeissa että maaseudulla, panemaan ympäristölainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön ja lisäämään alueellista yhteistyötä ympäristön kestävyyden edistämiseksi; pitää tässä mielessä ilahduttavana Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan sekä komission välistä sopimusta Prespan alueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä;

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Albanian hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

47.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Albanian hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL L 80, 19.3.2008, s. 1.

(2)  EUVL L 334, 19.12.2007, s. 84.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/92

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Kirgisian tilanne

P7_TA(2010)0283

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Kirgisian tilanteesta

2011/C 351 E/14

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kirgisiasta ja Keski-Aasiasta ja etenkin 12. toukokuuta 2005 ja 6. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n Keski-Aasian strategiasta (1),

ottaa huomioon väkivaltaisten konfliktien estämiseksi laaditun Euroopan unionin ohjelman, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi Göteborgissa vuonna 2001,

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan Catherine Ashtonin 11. kesäkuuta 2010 antaman julkilausuman Kirgisian uusista yhteenotoista ja hänen 28. kesäkuuta 2010 antamansa julkilausuman maan perustuslakia koskevasta kansanäänestyksestä,

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 14. kesäkuuta 2010 hyväksymät päätelmät,

ottaa huomioon Etyjin puheenjohtajan erityislähettilään, YK:n erityisedustajan ja EU:n erityisedustajan Kirgisian tilanteesta 16. kesäkuuta 2010 antaman yhteisen julkilausuman,

ottaa huomioon uutta kumppanuutta Keski-Aasian kanssa koskevan EU:n strategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21. ja 22. kesäkuuta 2007,

ottaa huomioon neuvoston ja komission 14. kesäkuuta 2010 Eurooppa-neuvostolle antaman yhteisen raportin, joka koskee EU:n Keski-Aasian strategian toteuttamisen edistymistä,

ottaa huomioon EU:n ja Kirgisian välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 1999,

ottaa huomioon Keski-Aasiaa koskevan, vuodet 2007–2013 kattavan Euroopan yhteisön alueellisen strategia-asiakirjan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Etelä-Kirgisiassa sijaitsevissa Ošin ja Jalal-Abadin kaupungeissa puhkesi 11. kesäkuuta 2010 väkivaltaisia yhteenottoja, jotka kärjistyivät vähitellen, kunnes tietojen mukaan 14. kesäkuuta 2010 sadat aseistautuneet miehet valtasivat kadut, ampuivat siviilejä ja sytyttivät liikkeitä palamaan valiten kohteensa etnisen alkuperän mukaan, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Etelä-Kirgisiassa sijaitsevissa Ošin ja Jalal-Abadin kaupungeissa puhkesi 11. kesäkuuta 2010 väkivaltaisia yhteenottoja, jotka kärjistyivät vähitellen, kunnes tietojen mukaan 14. kesäkuuta 2010 sadat aseistautuneet miehet valtasivat kadut, ampuivat siviilejä ja sytyttivät liikkeitä palamaan valiten kohteensa etnisen alkuperän mukaan,

| B. | toteaa, että Kirgisian viranomaisten mukaan yhteenotoissa menehtyi noin 300 ihmistä, mutta väliaikaista hallitusta johtava Roza Otunbajeva ja monet muut ovat pelänneet, että kuolonuhreja saattaa todellisuudessa olla paljon enemmän; ottaa huomioon, että yli 2 000 loukkaantui tai joutui sairaalahoitoon ja että monet ovat yhä kateissa, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Kirgisian viranomaisten mukaan yhteenotoissa menehtyi noin 300 ihmistä, mutta väliaikaista hallitusta johtava Roza Otunbajeva ja monet muut ovat pelänneet, että kuolonuhreja saattaa todellisuudessa olla paljon enemmän; ottaa huomioon, että yli 2 000 loukkaantui tai joutui sairaalahoitoon ja että monet ovat yhä kateissa,

| C. | ottaa huomioon, että väkivaltaisuuksien takia arviolta 300 000 on joutunut siirtymään kotimaansa sisällä ja 100 000 on paennut naapurimaahan Uzbekistaniin; toteaa, että Taškentin hallitus antoi pakolaisille humanitaarista apua kansainvälisten järjestöjen avustuksella, mutta se sulki Kirgisian vastaisen rajansa 14. kesäkuuta 2010 vedoten siihen, ettei se pysty ottamaan vastaan enempää pakolaisia, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että väkivaltaisuuksien takia arviolta 300 000 on joutunut siirtymään kotimaansa sisällä ja 100 000 on paennut naapurimaahan Uzbekistaniin; toteaa, että Taškentin hallitus antoi pakolaisille humanitaarista apua kansainvälisten järjestöjen avustuksella, mutta se sulki Kirgisian vastaisen rajansa 14. kesäkuuta 2010 vedoten siihen, ettei se pysty ottamaan vastaan enempää pakolaisia,

| D. | ottaa huomioon, että väliaikainen hallitus julisti alueelle hätätilan ja että turvallisuusjoukot eivät kyenneet saamaan tilannetta hallintaansa; ottaa huomioon, että väliaikainen presidentti Roza Otunbajeva on saanut kieltävän vastauksen Venäjän presidentille Medvedeville ja kollektiivista turvallisuussopimusta käsittelevälle järjestölle CSTO:lle esittämiinsä pyyntöihin, että ne antaisivat sotilaallista tukea järjestyksen palauttamiseksi; toteaa, että Etyjille on esitetty kansainvälisten poliisivoimien lähettämistä koskeva pyyntö, jota se parhaillaan käsittelee, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että väliaikainen hallitus julisti alueelle hätätilan ja että turvallisuusjoukot eivät kyenneet saamaan tilannetta hallintaansa; ottaa huomioon, että väliaikainen presidentti Roza Otunbajeva on saanut kieltävän vastauksen Venäjän presidentille Medvedeville ja kollektiivista turvallisuussopimusta käsittelevälle järjestölle CSTO:lle esittämiinsä pyyntöihin, että ne antaisivat sotilaallista tukea järjestyksen palauttamiseksi; toteaa, että Etyjille on esitetty kansainvälisten poliisivoimien lähettämistä koskeva pyyntö, jota se parhaillaan käsittelee,

| E. | ottaa huomioon, että EU:lle on hyvin tärkeää, että Kirgisia on rauhallinen, demokraattinen ja taloudellisesti hyvinvoiva alue; ottaa huomioon, että EU on etenkin Keski-Aasiaa koskevassa strategiassaan sitoutunut olemaan yksi alueen maiden kumppaneista; katsoo, että nyt tarvitaan pikaisesti paljon enemmän kansainvälistä sitoutumista ja että EU:n reagointi vaikuttaa sen uskottavuuteen kumppanina, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:lle on hyvin tärkeää, että Kirgisia on rauhallinen, demokraattinen ja taloudellisesti hyvinvoiva alue; ottaa huomioon, että EU on etenkin Keski-Aasiaa koskevassa strategiassaan sitoutunut olemaan yksi alueen maiden kumppaneista; katsoo, että nyt tarvitaan pikaisesti paljon enemmän kansainvälistä sitoutumista ja että EU:n reagointi vaikuttaa sen uskottavuuteen kumppanina,

| F. | ottaa huomioon, että komissio on osoittanut viisi miljoonaa euroa järjestääkseen lääkinnällistä hätäapua, humanitaarista apua, muita tuotteita kuin elintarvikkeita sekä suojelua ja psykologista tukea kriisin koettelemille henkilöille; toteaa, että tätä avustusmäärää pitäisi verrata YK:n esittämään pikaiseen vetoomukseen 71 miljoonan Yhdysvaltain dollarin hätäavusta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio on osoittanut viisi miljoonaa euroa järjestääkseen lääkinnällistä hätäapua, humanitaarista apua, muita tuotteita kuin elintarvikkeita sekä suojelua ja psykologista tukea kriisin koettelemille henkilöille; toteaa, että tätä avustusmäärää pitäisi verrata YK:n esittämään pikaiseen vetoomukseen 71 miljoonan Yhdysvaltain dollarin hätäavusta,

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2001 hyväksytyssä Göteborgin ohjelmassa ja myöhemmissä asiakirjoissa Euroopan unioni on tunnustanut konfliktien ehkäisyn merkityksen ja että Kirgisian nykytilanne edellyttää teoreettisten pohdintojen muuntamista käytännön toimiksi, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2001 hyväksytyssä Göteborgin ohjelmassa ja myöhemmissä asiakirjoissa Euroopan unioni on tunnustanut konfliktien ehkäisyn merkityksen ja että Kirgisian nykytilanne edellyttää teoreettisten pohdintojen muuntamista käytännön toimiksi,

| H. | toteaa, että 27. kesäkuuta 2010 pidetty kansanäänestys sujui melko rauhallisesti ja siihen osallistuttiin vilkkaasti ja että yli 90 prosenttia äänestäneistä hyväksyi uuden perustuslain, joka tasapainottaa presidentin ja parlamentin valtaa ja vahvistaa Roza Otunbajevan aseman väliaikaisena presidenttinä 31. joulukuuta 2011 saakka sekä maan perustuslakituomioistuimen erottamisen; ottaa huomioon, että maan parlamenttivaalit aiotaan pitää 10. lokakuuta 2010, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että 27. kesäkuuta 2010 pidetty kansanäänestys sujui melko rauhallisesti ja siihen osallistuttiin vilkkaasti ja että yli 90 prosenttia äänestäneistä hyväksyi uuden perustuslain, joka tasapainottaa presidentin ja parlamentin valtaa ja vahvistaa Roza Otunbajevan aseman väliaikaisena presidenttinä 31. joulukuuta 2011 saakka sekä maan perustuslakituomioistuimen erottamisen; ottaa huomioon, että maan parlamenttivaalit aiotaan pitää 10. lokakuuta 2010,

| I. | toteaa, että Keski-Aasian mailla on eräitä yhteisiä haasteita, kuten köyhyys, ihmisten turvallisuuden vakava vaarantuminen ja tarve vahvistaa demokratiaa, hyvää hallintoa ja oikeusvaltion periaatteita; katsoo, että alueellisen yhteistyön palauttaminen ja tehostaminen on välttämätöntä, jotta voidaan yhteisesti puuttua alueen ongelmiin ja haasteisiin; katsoo, että alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden on yhteisesti pyrittävä ratkaisemaan alueen ongelmia ja haasteita, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Keski-Aasian mailla on eräitä yhteisiä haasteita, kuten köyhyys, ihmisten turvallisuuden vakava vaarantuminen ja tarve vahvistaa demokratiaa, hyvää hallintoa ja oikeusvaltion periaatteita; katsoo, että alueellisen yhteistyön palauttaminen ja tehostaminen on välttämätöntä, jotta voidaan yhteisesti puuttua alueen ongelmiin ja haasteisiin; katsoo, että alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden on yhteisesti pyrittävä ratkaisemaan alueen ongelmia ja haasteita,

| J. | katsoo, että EU:n on aina noudatettava sitoumustaan ja sisällytettävä ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltion periaatteet kolmansien maiden kanssa tekemiinsä sopimuksiin ja edistettävä demokraattisia uudistuksia johdonmukaisella politiikalla, joka parantaa sen uskottavuutta alueellisena toimijana, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että EU:n on aina noudatettava sitoumustaan ja sisällytettävä ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltion periaatteet kolmansien maiden kanssa tekemiinsä sopimuksiin ja edistettävä demokraattisia uudistuksia johdonmukaisella politiikalla, joka parantaa sen uskottavuutta alueellisena toimijana,

| 1. | on syvästi huolissaan Etelä-Kirgisiassa puhjenneista traagisista ja väkivaltaisista yhteenotoista ja ilmaisee osanottonsa kaikkien uhrien omaisille; |
| --- | --- |

1.

on syvästi huolissaan Etelä-Kirgisiassa puhjenneista traagisista ja väkivaltaisista yhteenotoista ja ilmaisee osanottonsa kaikkien uhrien omaisille;

| 2. | tuomitsee Etelä-Kirgisian äskettäiset väkivaltaisuudet; pitää ihmishenkien menetyksiä valitettavina ja toivoo, että Kirgisian konfliktiin voitaisiin löytää rauhanomainen ratkaisu, joka perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteille ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee Etelä-Kirgisian äskettäiset väkivaltaisuudet; pitää ihmishenkien menetyksiä valitettavina ja toivoo, että Kirgisian konfliktiin voitaisiin löytää rauhanomainen ratkaisu, joka perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteille ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle;

| 3. | kehottaa väliaikaista hallitusta teettämään – mahdollisesti kansainvälisten toimijoiden avustamana – uskottavan, puolueettoman ja riippumattoman selvityksen väkivaltaisuuksista, jotta niihin syyllistyneet saadaan oikeuteen vastaamaan teoistaan; |
| --- | --- |

3.

kehottaa väliaikaista hallitusta teettämään – mahdollisesti kansainvälisten toimijoiden avustamana – uskottavan, puolueettoman ja riippumattoman selvityksen väkivaltaisuuksista, jotta niihin syyllistyneet saadaan oikeuteen vastaamaan teoistaan;

| 4. | kehottaa väliaikaisia viranomaisia tekemään kaikkensa, jotta paluu normaaleihin oloihin varmistuisi, ja luomaan kaikki tarvittavat edellytykset sille, että pakolaiset ja maansisäiset pakolaiset voivat palata koteihinsa vapaaehtoisesti turvassa ja ihmisarvonsa säilyttäen; kehottaa paikallisia viranomaisia toteuttamaan tehokkaita luottamusta vahvistavia toimia ja käynnistämään aidon vuoropuhelun Etelä-Kirgisian kaikkien etnisten yhteisöjen kanssa pyrkien kehittämään uskottavaa sovinnontekoprosessia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa väliaikaisia viranomaisia tekemään kaikkensa, jotta paluu normaaleihin oloihin varmistuisi, ja luomaan kaikki tarvittavat edellytykset sille, että pakolaiset ja maansisäiset pakolaiset voivat palata koteihinsa vapaaehtoisesti turvassa ja ihmisarvonsa säilyttäen; kehottaa paikallisia viranomaisia toteuttamaan tehokkaita luottamusta vahvistavia toimia ja käynnistämään aidon vuoropuhelun Etelä-Kirgisian kaikkien etnisten yhteisöjen kanssa pyrkien kehittämään uskottavaa sovinnontekoprosessia;

| 5. | kehottaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään humanitaarista apua yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ja käynnistämään tuhoutuneiden kotien rakentamiseksi ja menetetyn omaisuuden korvaamiseksi lyhyen ja keskipitkän aikavälin jälleenrakennusohjelmia ja toteuttamaan kunnostushankkeita yhteistyössä Kirgisian viranomaisten ja muiden avunantajien kanssa, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet pakolaisten ja maansisäisten pakolaisten paluulle; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota paikallisten kehityshankkeiden merkitykseen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään humanitaarista apua yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ja käynnistämään tuhoutuneiden kotien rakentamiseksi ja menetetyn omaisuuden korvaamiseksi lyhyen ja keskipitkän aikavälin jälleenrakennusohjelmia ja toteuttamaan kunnostushankkeita yhteistyössä Kirgisian viranomaisten ja muiden avunantajien kanssa, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet pakolaisten ja maansisäisten pakolaisten paluulle; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota paikallisten kehityshankkeiden merkitykseen;

| 6. | muistuttaa, että tarvitaan huomattavia kansainvälisiä toimia Etelä-Kirgisian avustamiseksi jälleenrakennuksessa, vakauttamisessa ja sovinnonteossa ja että Biškekissä 27. heinäkuuta 2010 pidettäväksi kaavailtu lahjoittajien kokous tarjoaa tilaisuuden näiden toimien perustan valamiseen; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että tarvitaan huomattavia kansainvälisiä toimia Etelä-Kirgisian avustamiseksi jälleenrakennuksessa, vakauttamisessa ja sovinnonteossa ja että Biškekissä 27. heinäkuuta 2010 pidettäväksi kaavailtu lahjoittajien kokous tarjoaa tilaisuuden näiden toimien perustan valamiseen;

| 7. | korostaa, että humanitaarisen avun ohella tarvitaan toimia tilanteen vakauttamiseksi ja uusien väkivaltaisuuksien huomattavan riskin pienentämiseksi ja estämiseksi, sillä väkivaltaisuudet saattavat uhata myös Uzbekistanin, Kirgisian ja Tadžikistanin aluetta halkovan Ferganan laakson muiden alueiden rauhaa ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että humanitaarisen avun ohella tarvitaan toimia tilanteen vakauttamiseksi ja uusien väkivaltaisuuksien huomattavan riskin pienentämiseksi ja estämiseksi, sillä väkivaltaisuudet saattavat uhata myös Uzbekistanin, Kirgisian ja Tadžikistanin aluetta halkovan Ferganan laakson muiden alueiden rauhaa ja turvallisuutta;

| 8. | edellyttää, että Etelä-Kirgisian äskettäisten väkivaltaisuuksien koettelemille ihmisille annettavaa EU:n humanitaarista apua lisätään tuntuvasti ja että vakautusvälinettä käytetään kattavasti; |
| --- | --- |

8.

edellyttää, että Etelä-Kirgisian äskettäisten väkivaltaisuuksien koettelemille ihmisille annettavaa EU:n humanitaarista apua lisätään tuntuvasti ja että vakautusvälinettä käytetään kattavasti;

| 9. | uskoo lisäksi, että EU:n on lisättävä pidemmällä aikavälillä sitoutumistaan Etelä-Kirgisiaan; kehottaa uudelleen komissiota laatimaan ehdotuksia kehitysyhteistyövälineen varojen uudelleen kohdentamiseksi, jotta EU voisi helpommin reagoida Kirgisian uuteen tilanteeseen; on edelleen sitä mieltä, että EU:n Keski-Aasian politiikassa on keskityttävä ihmisten turvallisuuteen; |
| --- | --- |

9.

uskoo lisäksi, että EU:n on lisättävä pidemmällä aikavälillä sitoutumistaan Etelä-Kirgisiaan; kehottaa uudelleen komissiota laatimaan ehdotuksia kehitysyhteistyövälineen varojen uudelleen kohdentamiseksi, jotta EU voisi helpommin reagoida Kirgisian uuteen tilanteeseen; on edelleen sitä mieltä, että EU:n Keski-Aasian politiikassa on keskityttävä ihmisten turvallisuuteen;

| 10. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita tukemaan ja aktiivisesti edistämään Etyjin poliisioperaation pikaista käynnistämistä, jotta voidaan estää uusien väkivaltaisuuksien puhkeaminen, vakauttaa tilanne kaupungeissa, joissa yhteenottoja on esiintynyt, suojella uhreja ja heikoimmassa asemassa olevia sekä helpottaa pakolaisten ja maansisäisten pakolaisten paluuta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita tukemaan ja aktiivisesti edistämään Etyjin poliisioperaation pikaista käynnistämistä, jotta voidaan estää uusien väkivaltaisuuksien puhkeaminen, vakauttaa tilanne kaupungeissa, joissa yhteenottoja on esiintynyt, suojella uhreja ja heikoimmassa asemassa olevia sekä helpottaa pakolaisten ja maansisäisten pakolaisten paluuta;

| 11. | ottaa huomioon, että Kirgisiassa 27. kesäkuuta 2010 järjestetty kansanäänestys maan perustuslaista sujui rauhallisesti; korostaa, että perustuslain mukaiseen järjestykseen ja oikeusvaltion periaatteisiin palaaminen on ratkaisevaa maan tilanteen pitkäaikaisen vakauttamisen kannalta; tähdentää, että seuraavien (alustavasti lokakuulle 2010 kaavailtujen) parlamenttivaalien olisi muodostettava perustuslaillinen pohja hallitukselle, jolla on vahva legitimiteetti ja joka saa kansalaisten laajan tuen; kehottaa siksi viranomaisia toteuttamaan välittömiä ja päättäväisiä toimia Etyjin/ODIHR:n yksilöimien merkittävien puutteiden korjaamiseksi ajoissa ennen tulevia parlamenttivaaleja; odottaa lujien parlamenttien välisten yhteyksien luomista Kirgisian tulevan parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

11.

ottaa huomioon, että Kirgisiassa 27. kesäkuuta 2010 järjestetty kansanäänestys maan perustuslaista sujui rauhallisesti; korostaa, että perustuslain mukaiseen järjestykseen ja oikeusvaltion periaatteisiin palaaminen on ratkaisevaa maan tilanteen pitkäaikaisen vakauttamisen kannalta; tähdentää, että seuraavien (alustavasti lokakuulle 2010 kaavailtujen) parlamenttivaalien olisi muodostettava perustuslaillinen pohja hallitukselle, jolla on vahva legitimiteetti ja joka saa kansalaisten laajan tuen; kehottaa siksi viranomaisia toteuttamaan välittömiä ja päättäväisiä toimia Etyjin/ODIHR:n yksilöimien merkittävien puutteiden korjaamiseksi ajoissa ennen tulevia parlamenttivaaleja; odottaa lujien parlamenttien välisten yhteyksien luomista Kirgisian tulevan parlamentin kanssa;

| 12. | on huolissaan raporteista, jotka koskevat eräiden ihmisoikeuksien puolustajien pidätyksiä Kirgisiassa, ja vaatii heidän välitöntä vapauttamistaan; kehottaa kirgiisiviranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että ihmisoikeuksien puolustajat voivat jatkaa esteettä toimintaansa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja puolustamiseksi; |
| --- | --- |

12.

on huolissaan raporteista, jotka koskevat eräiden ihmisoikeuksien puolustajien pidätyksiä Kirgisiassa, ja vaatii heidän välitöntä vapauttamistaan; kehottaa kirgiisiviranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että ihmisoikeuksien puolustajat voivat jatkaa esteettä toimintaansa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja puolustamiseksi;

| 13. | korostaa, että hajaannuksen torjuminen on sekä Kirgisian, sen naapureiden, Venäjän, Kiinan, EU:n, Yhdysvaltojen, Etyjin että muun kansainvälisen yhteisön etujen mukaista, ja kehottaa kaikkia osallistujia etsimään synergiaratkaisuja; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että hajaannuksen torjuminen on sekä Kirgisian, sen naapureiden, Venäjän, Kiinan, EU:n, Yhdysvaltojen, Etyjin että muun kansainvälisen yhteisön etujen mukaista, ja kehottaa kaikkia osallistujia etsimään synergiaratkaisuja;

| 14. | on huolissaan Kirgisian demokratisoitumisprosessin hankaluuksista, jotka tuntuvat johtuvan Kirgisian väliaikaisen hallituksen heikosta asemasta ja maan rikollisverkostojen, kuten Etelä-Kirgisian huumeiden salakuljettajien, vahvuudesta; |
| --- | --- |

14.

on huolissaan Kirgisian demokratisoitumisprosessin hankaluuksista, jotka tuntuvat johtuvan Kirgisian väliaikaisen hallituksen heikosta asemasta ja maan rikollisverkostojen, kuten Etelä-Kirgisian huumeiden salakuljettajien, vahvuudesta;

| 15. | katsoo, että on luotava moniarvoinen poliittinen järjestelmä, joka mahdollistaa erilaisten etujen edustuksen ja sovittelun, jotta voidaan lievittää jännitteitä ja välttää uudet väkivaltaisuudet ja jotta EU ja sen jäsenvaltiot voivat tukea aktiivisesti demokratisoitumista ja pyrkiä kaventamaan kansainvälisten toimijoiden asenteissa ilmeneviä eroja, mikä parantaisi Kirgisian uudistusprosessin mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että on luotava moniarvoinen poliittinen järjestelmä, joka mahdollistaa erilaisten etujen edustuksen ja sovittelun, jotta voidaan lievittää jännitteitä ja välttää uudet väkivaltaisuudet ja jotta EU ja sen jäsenvaltiot voivat tukea aktiivisesti demokratisoitumista ja pyrkiä kaventamaan kansainvälisten toimijoiden asenteissa ilmeneviä eroja, mikä parantaisi Kirgisian uudistusprosessin mahdollisuuksia;

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kirgisian väliaikaiselle hallitukselle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Etyjin pääsihteerille sekä Euroopan neuvoston pääsihteerille. |
| --- | --- |

16.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kirgisian väliaikaiselle hallitukselle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Etyjin pääsihteerille sekä Euroopan neuvoston pääsihteerille.

---

(1)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 49.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/95

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Aids/hiv ja 18. kansainvälinen aids-konferenssi (Wien, 18.-23. heinäkuuta 2010)

P7_TA(2010)0284

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 oikeuksiin perustuvista menettelytavoista hiviä ja aidsia koskevissa EU:n toimissa

2011/C 351 E/15

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Wienissä 18.–23. heinäkuuta 2010 pidettävän XVIII kansainvälisen aids-konferenssin ”Right Here, Right Now”,

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 2001 pidetyssä YK:n yleiskokouksen 26. erityisistunnossa hyväksytyn YK:n julistuksen hiviä ja aidsia koskevasta sitoumuksesta ”Global Crisis – Global Action”,

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2006 pidetyn YK:n yleiskokouksen erityisistunnon (UNGASS) korkean tason hiv- ja aids-kokouksen ja kokouksessa hyväksytyn poliittisen julkilausuman,

ottaa huomioon YK:n aids-ohjelman (UNAIDS) hivistä ja aidsista sekä ihmisoikeuksista vuonna 2006 antamat kansainväliset ohjeet, jotka perustuvat Genevessä 23.–25. syyskuuta 1996 pidettyyn toiseen kansainväliseen hiviä ja aidsia sekä ihmisoikeuksia koskevaan neuvotteluun ja Genevessä 25.–26. heinäkuuta 2002 pidettyyn kolmanteen kansainväliseen hiviä ja aidsia sekä ihmisoikeuksia koskevaan neuvotteluun,

ottaa huomioon WHO:n raportin ”Towards Universal Access: Scaling up Priority HIV/AIDS Interventions in the Health Sector”,

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2001 annetun Abujan julistuksen hivistä ja aidsista, tuberkuloosista ja muista samankaltaisista tartuntataudeista ja Afrikan unionin 4. toukokuuta 2006 Abujassa allekirjoittaman Afrikan yhteisen kannan UNGASSin vuoden 2006 korkean tason kokoukseen sekä kehotuksen nopeuttaa hiv- ja aids-, tuberkuloosi- ja malariapalveluiden yleistä saatavuutta Afrikassa,

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman hivistä ja aidsista: aika toimia, 24. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman hivin ja aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2006–2009 ja 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman hivin ja aidsin seulonnasta ja varhaisesta hoidosta,

ottaa huomioon marraskuussa 2009 annetut neuvoston päätelmät hivin ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan tähtäävän, ulkoisena toimena toteutettavan eurooppalaisen toimintaohjelman (2007–2011) edistymisestä,

ottaa huomioon komission tiedonannon hivin ja aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa ja strategian hivin ja aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2009–2013,

ottaa huomioon UNAIDSin vuoden 2009 raportin maailmanlaajuisesta aids-epidemiasta,

ottaa huomioon UNAIDSin kehysohjelman 2009–2011,

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan raportin 2010,

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kehityksestä kohti vuosituhattavoitteiden saavuttamista: syyskuussa 2010 pidettävää YK:n korkean tason kokousta varten valmisteilla oleva väliarviointi,

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ihmisten määrä kasvaa edelleen, että maailmassa on arviolta 33,4 miljoonaa hiv-positiivista ja aidsia sairastavaa ihmistä ja että vuonna 2008 todettiin 2,7 miljoonaa uutta tartuntaa, mikä on erityisen huolestuttavaa ja tarkoittaa, että hivin ja aidsin leviäminen on maailmanlaajuinen hätätilanne, joka vaatii poikkeuksellisia ja kattavia maailmanlaajuisia toimenpiteitä, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ihmisten määrä kasvaa edelleen, että maailmassa on arviolta 33,4 miljoonaa hiv-positiivista ja aidsia sairastavaa ihmistä ja että vuonna 2008 todettiin 2,7 miljoonaa uutta tartuntaa, mikä on erityisen huolestuttavaa ja tarkoittaa, että hivin ja aidsin leviäminen on maailmanlaajuinen hätätilanne, joka vaatii poikkeuksellisia ja kattavia maailmanlaajuisia toimenpiteitä,

| B. | ottaa huomioon, että hiv ja aids ovat maailmanlaajuisesti edelleen yksi yleisimmistä kuolinsyistä, että vuonna 2008 siihen kuoli kaksi miljoonaa ihmistä ja että sen on ennustettu olevan myös tulevina vuosikymmeninä merkittävä ennenaikaisten kuolemien aiheuttaja maailmassa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hiv ja aids ovat maailmanlaajuisesti edelleen yksi yleisimmistä kuolinsyistä, että vuonna 2008 siihen kuoli kaksi miljoonaa ihmistä ja että sen on ennustettu olevan myös tulevina vuosikymmeninä merkittävä ennenaikaisten kuolemien aiheuttaja maailmassa,

| C. | ottaa huomioon, että vuoden 2009 loppuun mennessä noin 5 miljoonaa ihmistä alhaisen ja keskimääräisen tulotason maissa sai antiretroviraalilääkitystä, mikä tarkoittaa kymmenkertaista lisäystä viiden vuoden aikana ja ennennäkemätöntä parannusta kansanterveyden historiassa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuoden 2009 loppuun mennessä noin 5 miljoonaa ihmistä alhaisen ja keskimääräisen tulotason maissa sai antiretroviraalilääkitystä, mikä tarkoittaa kymmenkertaista lisäystä viiden vuoden aikana ja ennennäkemätöntä parannusta kansanterveyden historiassa,

| D. | ottaa huomioon, että uusien tartuntojen määrä ylittää edelleenkin hoidon piiriin päässeiden ihmisten määrän ja että hoitoa vaille jäi vuonna 2009 edelleen kaksi kolmasosaa hoitoa tarvitsevista, mikä tarkoittaa, että 10 miljoonaa hoidon tarpeessa olevaa ihmistä ei saanut tarvitsemaansa tehokasta hoitoa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että uusien tartuntojen määrä ylittää edelleenkin hoidon piiriin päässeiden ihmisten määrän ja että hoitoa vaille jäi vuonna 2009 edelleen kaksi kolmasosaa hoitoa tarvitsevista, mikä tarkoittaa, että 10 miljoonaa hoidon tarpeessa olevaa ihmistä ei saanut tarvitsemaansa tehokasta hoitoa,

| E. | toteaa, että pahin tilanne on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa hiv-positiivisia ja aidsia sairastavia on 22,4 miljoonaa ja jossa rekisteröitiin 71 prosenttia vuoden 2008 kaikista uusista tartunnoista, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että pahin tilanne on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa hiv-positiivisia ja aidsia sairastavia on 22,4 miljoonaa ja jossa rekisteröitiin 71 prosenttia vuoden 2008 kaikista uusista tartunnoista,

| F. | ottaa huomioon vahvan näytön siitä, että hivin ja aidsin ehkäisy vähentää tehokkaasti uusia tartuntoja, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon vahvan näytön siitä, että hivin ja aidsin ehkäisy vähentää tehokkaasti uusia tartuntoja,

| G. | ottaa huomioon, että suunnittelussa, joka liittyy hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden osallistamiseen ehkäisytoimiin ja varsinkin ehkäisytoimiin, jotka kohdistetaan näihin nimenomaisiin ryhmiin, on suuria puutteita, kuten myös pyrkimyksissä vähentää leimautumista ja syrjintää, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että suunnittelussa, joka liittyy hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden osallistamiseen ehkäisytoimiin ja varsinkin ehkäisytoimiin, jotka kohdistetaan näihin nimenomaisiin ryhmiin, on suuria puutteita, kuten myös pyrkimyksissä vähentää leimautumista ja syrjintää,

| H. | ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osuus hiviin ja aidsiin sairastuneista on edelleen suhteettoman suuri, että noin 60 prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan hiv- ja aids-tartunnoista on naisilla ja että hiv ja aids ovat edelleen hedelmällisessä iässä olevien naisten yleisin sairaus ja kuolinsyy, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osuus hiviin ja aidsiin sairastuneista on edelleen suhteettoman suuri, että noin 60 prosenttia Saharan eteläpuolisen Afrikan hiv- ja aids-tartunnoista on naisilla ja että hiv ja aids ovat edelleen hedelmällisessä iässä olevien naisten yleisin sairaus ja kuolinsyy,

| I. | ottaa huomioon, että hivin nykyiset torjuntakeinot eivät suojaa naisia riittävän tehokkaasti ja että ehkäisymenetelmät, kuten kondomin käyttö ja pidättyminen seksistä, eivät ole realistisia vaihtoehtoja monille naisille, etenkään niille, jotka ovat naimisissa, jotka haluavat lapsia ja jotka ovat vaarassa joutua seksuaalisen väkivallan kohteeksi; katsoo, että turvallisen ja tehokkaan rokotteen tai mikrobilääkkeen avulla naisille voitaisiin tarjota tehokkaita uusia välineitä, joilla he voisivat suojella itseään hiviltä, rajoittamatta mahdollisuuksiaan hankkia lapsia, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että hivin nykyiset torjuntakeinot eivät suojaa naisia riittävän tehokkaasti ja että ehkäisymenetelmät, kuten kondomin käyttö ja pidättyminen seksistä, eivät ole realistisia vaihtoehtoja monille naisille, etenkään niille, jotka ovat naimisissa, jotka haluavat lapsia ja jotka ovat vaarassa joutua seksuaalisen väkivallan kohteeksi; katsoo, että turvallisen ja tehokkaan rokotteen tai mikrobilääkkeen avulla naisille voitaisiin tarjota tehokkaita uusia välineitä, joilla he voisivat suojella itseään hiviltä, rajoittamatta mahdollisuuksiaan hankkia lapsia,

| J. | ottaa huomioon, että on olemassa runsas näyttö siitä, että tartuntojen määrä ja tartuntariski on korkea riskiryhmiin kuuluvilla, joita ovat muun muassa seksityöläiset, miesten kanssa sukupuoliyhteydessä olevat miehet, transseksuaaliset henkilöt, vangit, suonensisäisten huumausaineiden käyttäjät, maahanmuuttajat, pakolaiset ja liikkuvat työntekijät lähes kaikilla alueilla, sekä maissa, joissa epidemiat ovat yleisiä, ja katsoo, että näille ryhmille suunnattujen hivin ja aidsin ehkäisyohjelmat jätetään liian usein vähemmälle huomiolle eikä niihin osoiteta tarpeeksi rahoitusta, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että on olemassa runsas näyttö siitä, että tartuntojen määrä ja tartuntariski on korkea riskiryhmiin kuuluvilla, joita ovat muun muassa seksityöläiset, miesten kanssa sukupuoliyhteydessä olevat miehet, transseksuaaliset henkilöt, vangit, suonensisäisten huumausaineiden käyttäjät, maahanmuuttajat, pakolaiset ja liikkuvat työntekijät lähes kaikilla alueilla, sekä maissa, joissa epidemiat ovat yleisiä, ja katsoo, että näille ryhmille suunnattujen hivin ja aidsin ehkäisyohjelmat jätetään liian usein vähemmälle huomiolle eikä niihin osoiteta tarpeeksi rahoitusta,

| K. | ottaa huomioon, että hiviin ja aidsiin liittyvän stigman vuoksi EU:ssa noin 30 prosenttia tartunnan saaneista ihmisistä ei tiedä olevansa hiv-positiivisia tai sairastavansa aidsia ja että tutkimusten mukaan diagnosoimattomat tartunnat helpottavat hivin ja aidsin jatkuvaa leviämistä ja lisäävät hiv-positiivisten ja aidsia sairastavien ennenaikaisen kuoleman todennäköisyyttä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että hiviin ja aidsiin liittyvän stigman vuoksi EU:ssa noin 30 prosenttia tartunnan saaneista ihmisistä ei tiedä olevansa hiv-positiivisia tai sairastavansa aidsia ja että tutkimusten mukaan diagnosoimattomat tartunnat helpottavat hivin ja aidsin jatkuvaa leviämistä ja lisäävät hiv-positiivisten ja aidsia sairastavien ennenaikaisen kuoleman todennäköisyyttä,

| L. | ottaa huomioon, että WTO:n vuonna 2009 laatimassa raportissa ”Towards Universal Access-Progress: Scaling up priority HIV/AIDS Interventions in the Health Sector” arvioitiin, että antiretroviraalilääkityksen kattavuus on Euroopassa ja Keski-Aasiassa vain 23 prosenttia, mikä on huono tulos ottaen huomioon Venäjän ja Ukrainan tilanteen, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että WTO:n vuonna 2009 laatimassa raportissa ”Towards Universal Access-Progress: Scaling up priority HIV/AIDS Interventions in the Health Sector” arvioitiin, että antiretroviraalilääkityksen kattavuus on Euroopassa ja Keski-Aasiassa vain 23 prosenttia, mikä on huono tulos ottaen huomioon Venäjän ja Ukrainan tilanteen,

| M. | ottaa huomioon, että samaa sukupuolta olevien välinen seksi on edelleen ankarasti stigmatisoitu varsinkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa 31 maata on kriminalisoinut samaa sukupuolta olevien aikuisten yhteisellä suostumuksella harjoittamat sukupuolisuhteet, neljässä siitä seuraa kuolemanrangaistus ja muissa langetetaan yli 10 vuoden vankeusrangaistuksia; toteaa tämän leimautumisen vaikeuttavan hivin ja aidsin ehkäisyä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että samaa sukupuolta olevien välinen seksi on edelleen ankarasti stigmatisoitu varsinkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa 31 maata on kriminalisoinut samaa sukupuolta olevien aikuisten yhteisellä suostumuksella harjoittamat sukupuolisuhteet, neljässä siitä seuraa kuolemanrangaistus ja muissa langetetaan yli 10 vuoden vankeusrangaistuksia; toteaa tämän leimautumisen vaikeuttavan hivin ja aidsin ehkäisyä,

| N. | ottaa huomioon, että laittomien huumausaineiden käyttäjien kriminalisointi estää monissa maissa näiden ihmisten pääsyn hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalvelujen piiriin ja lisää suonensisäisten huumeiden käyttöön liittyvän hivin ja aidsin leviämistä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että laittomien huumausaineiden käyttäjien kriminalisointi estää monissa maissa näiden ihmisten pääsyn hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalvelujen piiriin ja lisää suonensisäisten huumeiden käyttöön liittyvän hivin ja aidsin leviämistä,

| O. | ottaa huomioon, että 106 maata ilmoittaa, että niissä on edelleen voimassa lakeja ja menettelytapoja, jotka hankaloittavat huomattavasti hivin ja aidsin tehokasta torjuntaa, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 106 maata ilmoittaa, että niissä on edelleen voimassa lakeja ja menettelytapoja, jotka hankaloittavat huomattavasti hivin ja aidsin tehokasta torjuntaa,

| P. | ottaa huomioon, että noin 17,5 miljoonaa lasta menetti vuonna 2008 molemmat tai toisen vanhemmistaan hivin tai aidsin uhreina, että valtaosa näistä lapsista elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, että nämä lapset ovat usein leimautuneita ja syrjittyjä eivätkä välttämättä saa peruspalveluita, kuten koulutusta ja asuntoa, mikä puolestaan lisää heidän riskiään saada hiv- tai aids-tartunta, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että noin 17,5 miljoonaa lasta menetti vuonna 2008 molemmat tai toisen vanhemmistaan hivin tai aidsin uhreina, että valtaosa näistä lapsista elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, että nämä lapset ovat usein leimautuneita ja syrjittyjä eivätkä välttämättä saa peruspalveluita, kuten koulutusta ja asuntoa, mikä puolestaan lisää heidän riskiään saada hiv- tai aids-tartunta,

| Q. | ottaa huomioon, että hivin ja aidsin ja vammaisuuden suhteeseen ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, vaikka vammaisten henkilöiden on havaittu olevan riskiryhmiin kuuluvista kaikkein suurimmassa vaarassa sairastua hiviin ja aidsiin ja heillä on huonommat mahdollisuudet saada ehkäisy- ja hoitopalveluja; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että hivin ja aidsin ja vammaisuuden suhteeseen ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, vaikka vammaisten henkilöiden on havaittu olevan riskiryhmiin kuuluvista kaikkein suurimmassa vaarassa sairastua hiviin ja aidsiin ja heillä on huonommat mahdollisuudet saada ehkäisy- ja hoitopalveluja;

| R. | katsoo, että oikeuksiin perustuva menettelytapa hiviä ja aidsia koskevissa toimissa on ratkaiseva, jotta epidemia saadaan tukahdutetuksi, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että oikeuksiin perustuva menettelytapa hiviä ja aidsia koskevissa toimissa on ratkaiseva, jotta epidemia saadaan tukahdutetuksi,

| 1. | vahvistaa, että terveydenhoidon saatavuus on osa ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta ja että hallitusten on täytettävä velvollisuutensa ja huolehdittava, että kansanterveyspalvelut ovat kaikkien saatavilla; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa, että terveydenhoidon saatavuus on osa ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta ja että hallitusten on täytettävä velvollisuutensa ja huolehdittava, että kansanterveyspalvelut ovat kaikkien saatavilla;

| 2. | katsoo myös, että EU:n on otettava ensisijaiseksi asiaksi sekä EU:ssa että EU:n ulkopuolella ihmisoikeuksien puolustajien suojelu ja heidän asiansa edistäminen, mukaan lukien ne, joiden toiminta keskittyy yhteisöjen hiv- ja aids-valistukseen; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että kaikki ihmisoikeuksien puolustajia koskeviin EU:n suuntaviivoihin sisältyvät konkreettiset toimet pannaan asianmukaisesti täytäntöön hivin ja aidsin ehkäisyssä toimivien kansalaisyhteiskunnan edustajien työn helpottamiseksi; |
| --- | --- |

2.

katsoo myös, että EU:n on otettava ensisijaiseksi asiaksi sekä EU:ssa että EU:n ulkopuolella ihmisoikeuksien puolustajien suojelu ja heidän asiansa edistäminen, mukaan lukien ne, joiden toiminta keskittyy yhteisöjen hiv- ja aids-valistukseen; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että kaikki ihmisoikeuksien puolustajia koskeviin EU:n suuntaviivoihin sisältyvät konkreettiset toimet pannaan asianmukaisesti täytäntöön hivin ja aidsin ehkäisyssä toimivien kansalaisyhteiskunnan edustajien työn helpottamiseksi;

| 3. | pyytää komissiota ja neuvostoa täyttämään sitoumuksensa ja tehostamaan pyrkimyksiään käsitellä hiviä ja aidsia maailmanlaajuisena kansanterveyden painopistealueena, jossa ihmisoikeudet ovat keskeisessä asemassa hivin ja aidsin ehkäisyssä ja hoito- ja tukipalveluissa myös EU:n kehitysyhteistyössä; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota ja neuvostoa täyttämään sitoumuksensa ja tehostamaan pyrkimyksiään käsitellä hiviä ja aidsia maailmanlaajuisena kansanterveyden painopistealueena, jossa ihmisoikeudet ovat keskeisessä asemassa hivin ja aidsin ehkäisyssä ja hoito- ja tukipalveluissa myös EU:n kehitysyhteistyössä;

| 4. | kehottaa komissiota ja neuvostoa edistämään toimia hivin ja aidsin tahattoman levittämisen ja niille altistamisen rangaistavuuden poistamiseksi (1) ja kannustamaan hivin ja aidsin tunnustamista vammaksi nykyistä ja tulevaa syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä varten; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja neuvostoa edistämään toimia hivin ja aidsin tahattoman levittämisen ja niille altistamisen rangaistavuuden poistamiseksi (1) ja kannustamaan hivin ja aidsin tunnustamista vammaksi nykyistä ja tulevaa syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä varten;

| 5. | kehottaa Baltian maita, Venäjää ja Ukrainaa ottamaan käyttöön maakohtaisia menettelytapoja, joilla ne voivat torjua hiviä ja aidsia ponnekkaasti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Baltian maita, Venäjää ja Ukrainaa ottamaan käyttöön maakohtaisia menettelytapoja, joilla ne voivat torjua hiviä ja aidsia ponnekkaasti;

| 6. | kehottaa komissiota ja neuvostoa edistämään oikeuksiin perustuvaa hivin ja aidsin torjuntaa koskevia parhaita käytänteitä ja toimintatapoja poliittisessa vuoropuhelussa sekä maailmanlaajuisesti että yksittäisten maiden tasolla seuraavilla tavoilla:






  — | taataan hiviin ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien henkilöiden ihmisoikeuksien edistäminen, suojelu ja kunnioittaminen, seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeudet (2) mukaan luettuina, |
| --- | --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja neuvostoa edistämään oikeuksiin perustuvaa hivin ja aidsin torjuntaa koskevia parhaita käytänteitä ja toimintatapoja poliittisessa vuoropuhelussa sekä maailmanlaajuisesti että yksittäisten maiden tasolla seuraavilla tavoilla:

—

taataan hiviin ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien henkilöiden ihmisoikeuksien edistäminen, suojelu ja kunnioittaminen, seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeudet (2) mukaan luettuina,

| — | pyritään ratkaisemaan olennaisimmat taloudelliset, oikeudelliset, sosiaaliset ja tekniset esteet ja lakkauttamaan erityisesti riskiryhmiä koskevat lait ja käytännöt, jotka estävät puuttumasta hiviin tehokkaasti, |
| --- | --- |

—

pyritään ratkaisemaan olennaisimmat taloudelliset, oikeudelliset, sosiaaliset ja tekniset esteet ja lakkauttamaan erityisesti riskiryhmiä koskevat lait ja käytännöt, jotka estävät puuttumasta hiviin tehokkaasti,

| — | tuetaan sellaisten lakien tarkistamista ja muuttamista, jotka ovat esteenä tehokkaille, näyttöön perustuville hiviä ja aidsia koskeville, etenkin riskiryhmille suunnatuille ohjelmille ja palveluille, |
| --- | --- |

—

tuetaan sellaisten lakien tarkistamista ja muuttamista, jotka ovat esteenä tehokkaille, näyttöön perustuville hiviä ja aidsia koskeville, etenkin riskiryhmille suunnatuille ohjelmille ja palveluille,

| — | vastustetaan kaikkia lakeja tai päätöksiä, jotka kriminalisoivat hivin tahattoman tartuttamisen tai lietsovat syrjintää hiv-positiivisia tai aidsiin sairastuneita vastaan, ja tuomitaan oikeudelliset esteet naisia ja tyttöjä koskeville tehokkaille hivin torjuntakeinoille, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä rajoittavat lait ja politiikat, perintö- ja omaisuuslainsäädäntö ja lapsiavioliittolainsäädäntö, ja toteutetaan toimia niiden purkamiseksi, |
| --- | --- |

—

vastustetaan kaikkia lakeja tai päätöksiä, jotka kriminalisoivat hivin tahattoman tartuttamisen tai lietsovat syrjintää hiv-positiivisia tai aidsiin sairastuneita vastaan, ja tuomitaan oikeudelliset esteet naisia ja tyttöjä koskeville tehokkaille hivin torjuntakeinoille, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä rajoittavat lait ja politiikat, perintö- ja omaisuuslainsäädäntö ja lapsiavioliittolainsäädäntö, ja toteutetaan toimia niiden purkamiseksi,

| — | asetetaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle, kun päätetään myöntää rahoitusta hivin ja aidsin torjuntaan Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

asetetaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle, kun päätetään myöntää rahoitusta hivin ja aidsin torjuntaan Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella,

| — | laaditaan hiviä ja aidsia koskevia ohjelmia, jotka on suunnattu hiviin ja aidsiin sairastuneille ja muille riskiryhmille ja joiden tavoitteena on lisätä yksilöiden ja yhteisöjen mahdollisuuksia torjua hiviä ja aidsia, pienentää riskiä ja alttiutta sairastua hiviin ja aidsiin sekä lievittää hivin ja aidsin haittavaikutuksia, |
| --- | --- |

—

laaditaan hiviä ja aidsia koskevia ohjelmia, jotka on suunnattu hiviin ja aidsiin sairastuneille ja muille riskiryhmille ja joiden tavoitteena on lisätä yksilöiden ja yhteisöjen mahdollisuuksia torjua hiviä ja aidsia, pienentää riskiä ja alttiutta sairastua hiviin ja aidsiin sekä lievittää hivin ja aidsin haittavaikutuksia,

| — | helpotetaan ja edistetään riskiryhmiin kuuluvien merkityksellistä osallistumista hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalvelujen ohjelmoinnin suunnitteluun, täytäntöönpanoon, valvomiseen ja arvioimiseen sekä vähennetään leimautumista ja syrjintää, |
| --- | --- |

—

helpotetaan ja edistetään riskiryhmiin kuuluvien merkityksellistä osallistumista hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalvelujen ohjelmoinnin suunnitteluun, täytäntöönpanoon, valvomiseen ja arvioimiseen sekä vähennetään leimautumista ja syrjintää,

| — | helpotetaan terveydenhuollon yleistä saatavuutta, kun kyse on hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalveluista tai muista kuin hiviin ja aidsiin liittyvistä terveydenhuoltopalveluista, |
| --- | --- |

—

helpotetaan terveydenhuollon yleistä saatavuutta, kun kyse on hivin ja aidsin ehkäisy-, hoito- ja tukipalveluista tai muista kuin hiviin ja aidsiin liittyvistä terveydenhuoltopalveluista,

| — | helpotetaan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmien koulutukseen pääsyä ja työllistymistä, |
| --- | --- |

—

helpotetaan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmien koulutukseen pääsyä ja työllistymistä,

| — | varmistetaan, että hivin ja aidsin torjunnan edistymisen seurantaan sisällytetään indikaattoreita, joilla arvioidaan suoraan hiviin ja aidsiin liittyviä ihmisoikeuskysymyksiä ja käsitellään niitä, |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että hivin ja aidsin torjunnan edistymisen seurantaan sisällytetään indikaattoreita, joilla arvioidaan suoraan hiviin ja aidsiin liittyviä ihmisoikeuskysymyksiä ja käsitellään niitä,

| — | noudatetaan tietoon perustuvan suostumuksen, luottamuksellisuuden ja neuvonnan periaatteita hivin ja aidsin testauksessa ja muissa niitä koskevissa palveluissa, |
| --- | --- |

—

noudatetaan tietoon perustuvan suostumuksen, luottamuksellisuuden ja neuvonnan periaatteita hivin ja aidsin testauksessa ja muissa niitä koskevissa palveluissa,

| — | torjutaan hiviin ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien leimaamista ja syrjintää ja suojellaan heidän oikeuksiaan turvallisuuteen ja suojeluun hyväksikäytöltä ja väkivallalta, |
| --- | --- |

—

torjutaan hiviin ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien leimaamista ja syrjintää ja suojellaan heidän oikeuksiaan turvallisuuteen ja suojeluun hyväksikäytöltä ja väkivallalta,

| — | edistetään ja helpotetaan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien laajempaa osallistumista hivin ja aidsin torjuntaan, |
| --- | --- |

—

edistetään ja helpotetaan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ja muiden riskiryhmiin kuuluvien laajempaa osallistumista hivin ja aidsin torjuntaan,

| — | tarjotaan sairaudesta puolueetonta ja suvaitsevaista tietoa, |
| --- | --- |

—

tarjotaan sairaudesta puolueetonta ja suvaitsevaista tietoa,

| — | annetaan ihmisille valtaa, taitoa, tietoa ja voimavaroja, jotta he voivat suojautua hiv- ja aids-tartunnalta; |
| --- | --- |

—

annetaan ihmisille valtaa, taitoa, tietoa ja voimavaroja, jotta he voivat suojautua hiv- ja aids-tartunnalta;

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään naisten tarpeita hivin ja aidsin ehkäisyssä ja hoidossa, sillä tämä on oleellista epidemian katkaisemisessa, etenkin helpottamalla seksuaali- ja lisääntymisterveydenhoidon ohjelmiin osallistumista ja järjestämällä ohjelmiin täysimääräisesti sisällytettyjä hiv/aids-testejä ja neuvonta- ja ehkäisypalveluja sekä korjaamalla sosioekonomisia tekijöitä, jotka lisäävät naisten hiv- ja aids-riskiä, kuten sukupuolten epätasa-arvo, köyhyys, taloudellisten ja koulutuksellisten mahdollisuuksien puute ja oikeudellisten ja ihmisoikeudellisten suojakeinojen puute; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään naisten tarpeita hivin ja aidsin ehkäisyssä ja hoidossa, sillä tämä on oleellista epidemian katkaisemisessa, etenkin helpottamalla seksuaali- ja lisääntymisterveydenhoidon ohjelmiin osallistumista ja järjestämällä ohjelmiin täysimääräisesti sisällytettyjä hiv/aids-testejä ja neuvonta- ja ehkäisypalveluja sekä korjaamalla sosioekonomisia tekijöitä, jotka lisäävät naisten hiv- ja aids-riskiä, kuten sukupuolten epätasa-arvo, köyhyys, taloudellisten ja koulutuksellisten mahdollisuuksien puute ja oikeudellisten ja ihmisoikeudellisten suojakeinojen puute;

| 8. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita myöntämään oikeudenmukaisesti ja joustavasti rahoitusta uusien ennaltaehkäisevien tekniikoiden tutkimukselle, mukaan lukien rokotteet ja mikrobilääkkeet; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita myöntämään oikeudenmukaisesti ja joustavasti rahoitusta uusien ennaltaehkäisevien tekniikoiden tutkimukselle, mukaan lukien rokotteet ja mikrobilääkkeet;

| 9. | on syvästi huolestunut siitä, että puolet kaikista uusista hiv-tartunnoista esiintyy lapsilla ja nuorilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vastaamaan lasten ja nuorten hivin ja aidsin ehkäisyä sekä hoito- ja tukipalveluja koskeviin tarpeisiin ja varmistamaan, että he voivat saada hiv/aids-palveluja, joista esimerkkinä voidaan mainita erityisesti varhaislapsuuden hiv/aids-diagnosointi, tarkoituksenmukaiset ja kohtuuhintaiset antiretroviruslääkehoidot, psykososiaalinen tuki sekä sosiaalinen ja oikeudellinen suojelu; |
| --- | --- |

9.

on syvästi huolestunut siitä, että puolet kaikista uusista hiv-tartunnoista esiintyy lapsilla ja nuorilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vastaamaan lasten ja nuorten hivin ja aidsin ehkäisyä sekä hoito- ja tukipalveluja koskeviin tarpeisiin ja varmistamaan, että he voivat saada hiv/aids-palveluja, joista esimerkkinä voidaan mainita erityisesti varhaislapsuuden hiv/aids-diagnosointi, tarkoituksenmukaiset ja kohtuuhintaiset antiretroviruslääkehoidot, psykososiaalinen tuki sekä sosiaalinen ja oikeudellinen suojelu;

| 10. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vammaisten henkilöiden osallistumista hivin ja aidsin torjuntatoimiin ja vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksien sisällyttämistä kansallisiin hiv/aids-toimintasuunnitelmiin ja toimintalinjoihin ja varmistamaan heidän mahdollisuutensa saada hiv/aids-palveluja, jotka on räätälöity vastaamaan tarpeita ja jotka ovat samantasoisia kuin muulle väestölle tarkoitetut palvelut; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vammaisten henkilöiden osallistumista hivin ja aidsin torjuntatoimiin ja vammaisten henkilöiden ihmisoikeuksien sisällyttämistä kansallisiin hiv/aids-toimintasuunnitelmiin ja toimintalinjoihin ja varmistamaan heidän mahdollisuutensa saada hiv/aids-palveluja, jotka on räätälöity vastaamaan tarpeita ja jotka ovat samantasoisia kuin muulle väestölle tarkoitetut palvelut;

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vangeille ja suonensisäisten huumeiden käyttäjille suunnattuja terveyshaittojen vähentämisohjelmia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan vangeille ja suonensisäisten huumeiden käyttäjille suunnattuja terveyshaittojen vähentämisohjelmia;

| 12. | kehottaa komissiota ja neuvostoa vaatimaan maita, joissa hiviä ja aidsia on eniten, vahvistamaan hivin torjumiseksi koordinoidut, avoimet ja vastuuvelvolliset kansalliset toimintapuitteet, joilla taataan, että hivin ehkäisy- ja hoitotoimet ovat saatavilla ja tehokkaita; pyytää komissiota tukemaan tässä mielessä kansallisia hallituksia ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan toimintaan ohjelmien huonon kattavuuden parantamiseksi, jotta voidaan vähentää leimautumista ja syrjintää ja lisätä oikeussuojan saatavuutta kansallisten aids/hiv-torjuntatoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja neuvostoa vaatimaan maita, joissa hiviä ja aidsia on eniten, vahvistamaan hivin torjumiseksi koordinoidut, avoimet ja vastuuvelvolliset kansalliset toimintapuitteet, joilla taataan, että hivin ehkäisy- ja hoitotoimet ovat saatavilla ja tehokkaita; pyytää komissiota tukemaan tässä mielessä kansallisia hallituksia ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan toimintaan ohjelmien huonon kattavuuden parantamiseksi, jotta voidaan vähentää leimautumista ja syrjintää ja lisätä oikeussuojan saatavuutta kansallisten aids/hiv-torjuntatoimien yhteydessä;

| 13. | kehottaa komissiota ja neuvostoa työskentelemään UNAIDSin ja muiden kumppaneiden kanssa sen hyväksi, että saadaan parannettua riskiryhmiin kuuluvaan väestöön liittyviä indikaattoreita ja muita indikaattoreita, joilla mitataan, miten hyvin maailmassa, eri maissa ja eri ohjelmissa on edistytty hiviin ja aidsiin liittyvän leimautumisen ja syrjinnän vähentämisessä, ja jaetaan siitä tietoa, mukaan luettuna hiviin liittyvät ihmisoikeuskysymykset ja kansainväliset suojamekanismit; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja neuvostoa työskentelemään UNAIDSin ja muiden kumppaneiden kanssa sen hyväksi, että saadaan parannettua riskiryhmiin kuuluvaan väestöön liittyviä indikaattoreita ja muita indikaattoreita, joilla mitataan, miten hyvin maailmassa, eri maissa ja eri ohjelmissa on edistytty hiviin ja aidsiin liittyvän leimautumisen ja syrjinnän vähentämisessä, ja jaetaan siitä tietoa, mukaan luettuna hiviin liittyvät ihmisoikeuskysymykset ja kansainväliset suojamekanismit;

| 14. | pyytää komissiota ja neuvostoa tukemaan hiljattain perustetun hiviä ja lainsäädäntöä käsittelevän maailmankomission toimintaa, jotta varmistetaan lainsäädännön toimivuus hivin ja aidsin torjunnassa; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota ja neuvostoa tukemaan hiljattain perustetun hiviä ja lainsäädäntöä käsittelevän maailmankomission toimintaa, jotta varmistetaan lainsäädännön toimivuus hivin ja aidsin torjunnassa;

| 15. | kehottaa komissiota ja neuvostoa valtuuttamaan Euroopan unionin perusoikeusviraston keräämään lisätietoja Euroopan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ihmisten ja muiden riskiryhmien ihmisoikeustilanteesta ottaen huomioon erityisesti kyseisten väestöryhmien alttiuden kärsiä moninkertaisesta ja risteävästä syrjinnästä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja neuvostoa valtuuttamaan Euroopan unionin perusoikeusviraston keräämään lisätietoja Euroopan hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ihmisten ja muiden riskiryhmien ihmisoikeustilanteesta ottaen huomioon erityisesti kyseisten väestöryhmien alttiuden kärsiä moninkertaisesta ja risteävästä syrjinnästä;

| 16. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota osoittamaan vähintään 20 prosenttia kaikista kehitysyhteistyömenoista perusterveydenhuoltoon ja koulutukseen, lisäämään panostaan hivin ja aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan tarkoitettuun kansainväliseen rahastoon ja myöntämään lisää tukea muille ohjelmille, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhoitojärjestelmiä ja yhdyskuntajärjestelmiä; kehottaa lisäksi kehitysmaita priorisoimaan terveydenhuollon ja erityisesti hivin ja aidsin torjunnan menoja ja kehottaa komissiota tarjoamaan kumppanuusmaille kannustimia, joilla rohkaistaan priorisoimaan terveydenhuoltoa maakohtaisten strategia-asiakirjojen avainsektorina; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota osoittamaan vähintään 20 prosenttia kaikista kehitysyhteistyömenoista perusterveydenhuoltoon ja koulutukseen, lisäämään panostaan hivin ja aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan tarkoitettuun kansainväliseen rahastoon ja myöntämään lisää tukea muille ohjelmille, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhoitojärjestelmiä ja yhdyskuntajärjestelmiä; kehottaa lisäksi kehitysmaita priorisoimaan terveydenhuollon ja erityisesti hivin ja aidsin torjunnan menoja ja kehottaa komissiota tarjoamaan kumppanuusmaille kannustimia, joilla rohkaistaan priorisoimaan terveydenhuoltoa maakohtaisten strategia-asiakirjojen avainsektorina;

| 17. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään huolestuttavasti vähentynyttä rahoitusta seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja näitä oikeuksia koskeviin toimiin kehitysmaissa ja tukemaan sukupuoliteitse tarttuvien tautien hoitamiseen ja lisääntymisterveystarvikkeiden, kuten ihmishenkiä pelastavien lääkkeiden ja ehkäisyvälineiden, mukaan lukien kondomien, jakeluun liittyvää toimintaa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään huolestuttavasti vähentynyttä rahoitusta seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja näitä oikeuksia koskeviin toimiin kehitysmaissa ja tukemaan sukupuoliteitse tarttuvien tautien hoitamiseen ja lisääntymisterveystarvikkeiden, kuten ihmishenkiä pelastavien lääkkeiden ja ehkäisyvälineiden, mukaan lukien kondomien, jakeluun liittyvää toimintaa;

| 18. | kehottaa EU:ta jatkamaan työtään ja käyttämään talousarviotuen lisäksi muita kansainvälisiä ja maakohtaisia rahoitusvälineitä sekä hyödyntämään asiaankuuluvia organisaatioita ja mekanismeja, jotka ovat osoittautuneet menestyksekkäiksi hivin ja aidsin ihmisoikeusulottuvuuden käsittelyssä, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja yhteisöjen omia organisaatioita; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta jatkamaan työtään ja käyttämään talousarviotuen lisäksi muita kansainvälisiä ja maakohtaisia rahoitusvälineitä sekä hyödyntämään asiaankuuluvia organisaatioita ja mekanismeja, jotka ovat osoittautuneet menestyksekkäiksi hivin ja aidsin ihmisoikeusulottuvuuden käsittelyssä, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja yhteisöjen omia organisaatioita;

| 19. | kehottaa Euroopan komissiota, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä hyväksymään lakeja, joissa säädetään kohtuuhintaisista hi-virukseen vaikuttavista lääkkeistä, mukaan lukien antiretroviraalilääkkeet ja muut turvalliset ja tehokkaat lääkkeet, diagnostiikka ja menetelmät, joilla hi-virustartuntaa ja muita vastaavia opportunistisia infektioita ja sairauksia voidaan ennaltaehkäistä, hoitaa ja lievittää; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan komissiota, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä hyväksymään lakeja, joissa säädetään kohtuuhintaisista hi-virukseen vaikuttavista lääkkeistä, mukaan lukien antiretroviraalilääkkeet ja muut turvalliset ja tehokkaat lääkkeet, diagnostiikka ja menetelmät, joilla hi-virustartuntaa ja muita vastaavia opportunistisia infektioita ja sairauksia voidaan ennaltaehkäistä, hoitaa ja lievittää;

| 20. | arvostelee kahdenvälisiä ja alueellisia kauppasopimuksia, joihin sisältyy WTO:n TRIPS-sopimusta (TRIPS-plus) pidemmälle meneviä määräyksiä, jotka ovat esteenä vuonna 2001 Trips-sopimuksen johdosta annettuun Dohan julistukseen sisältyvien suojalausekkeiden käytölle, vaikka eivät varsinaisesti rajoita sitä, sen varmistamisessa, että terveysnäkökohdat asetetaan kaupallisten etujen edelle; korostaa niiden maiden vastuuta, jotka painostavat kehitysmaita allekirjoittamaan tällaisia vapaakauppasopimuksia; |
| --- | --- |

20.

arvostelee kahdenvälisiä ja alueellisia kauppasopimuksia, joihin sisältyy WTO:n TRIPS-sopimusta (TRIPS-plus) pidemmälle meneviä määräyksiä, jotka ovat esteenä vuonna 2001 Trips-sopimuksen johdosta annettuun Dohan julistukseen sisältyvien suojalausekkeiden käytölle, vaikka eivät varsinaisesti rajoita sitä, sen varmistamisessa, että terveysnäkökohdat asetetaan kaupallisten etujen edelle; korostaa niiden maiden vastuuta, jotka painostavat kehitysmaita allekirjoittamaan tällaisia vapaakauppasopimuksia;

| 21. | korostaa, että pakkolisensoinnilla ja eriytetyillä hinnoilla ei ole täysin kyetty ratkaisemaan ongelmaa, ja kehottaa komissiota ehdottamaan uusia ratkaisuja, joilla varmistetaan, että kaikki voivat saada hiv/aids-hoitoa kohtuullisin hinnoin; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että pakkolisensoinnilla ja eriytetyillä hinnoilla ei ole täysin kyetty ratkaisemaan ongelmaa, ja kehottaa komissiota ehdottamaan uusia ratkaisuja, joilla varmistetaan, että kaikki voivat saada hiv/aids-hoitoa kohtuullisin hinnoin;

| 22. | on tyytyväinen siihen, että neuvoston ihmisoikeustyöryhmä hyväksyi homo-, bi- ja transseksuaalisten henkilöiden ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevan toimenpidepaketin, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön pakettiin sisältyvät suositukset; |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen siihen, että neuvoston ihmisoikeustyöryhmä hyväksyi homo-, bi- ja transseksuaalisten henkilöiden ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevan toimenpidepaketin, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön pakettiin sisältyvät suositukset;

| 23. | kehottaa niitä Euroopan unionin toimielimiä, joiden tehtäviin kuuluu laatia vuotuinen raportti ihmisoikeustilanteesta, sisällyttämään näihin raportteihin hiv-tartuntaan liittyvä ihmisoikeusnäkökulma siten, että niissä voidaan antaa ääni hiv-tartunnan saaneille ja riskiryhmiin kuuluville; |
| --- | --- |

23.

kehottaa niitä Euroopan unionin toimielimiä, joiden tehtäviin kuuluu laatia vuotuinen raportti ihmisoikeustilanteesta, sisällyttämään näihin raportteihin hiv-tartuntaan liittyvä ihmisoikeusnäkökulma siten, että niissä voidaan antaa ääni hiv-tartunnan saaneille ja riskiryhmiin kuuluville;

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toistamaan tukensa marraskuussa 2009 annettujen toimintaohjelmaa koskevien neuvoston päätelmien 16 kohdalle ja aloittamaan laajan kuulemisprosessin jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa hivin ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävän ulkoisena toimena toteutettavan eurooppalaisen toimintaohjelman valmistelemiseksi vuodeksi 2012 ja sitä seuraavaksi kaudeksi ja tukemaan EU:n toimintaryhmien perustamista komission ja jäsenvaltioiden painopistealoilla toteuttamien yhteisten toimintojen välineenä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toistamaan tukensa marraskuussa 2009 annettujen toimintaohjelmaa koskevien neuvoston päätelmien 16 kohdalle ja aloittamaan laajan kuulemisprosessin jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa hivin ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävän ulkoisena toimena toteutettavan eurooppalaisen toimintaohjelman valmistelemiseksi vuodeksi 2012 ja sitä seuraavaksi kaudeksi ja tukemaan EU:n toimintaryhmien perustamista komission ja jäsenvaltioiden painopistealoilla toteuttamien yhteisten toimintojen välineenä;

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Yhdistyneiden Kansakuntien hiv/aids-ohjelmalle, Maailman terveysjärjestölle ja XVIII kansainvälisen aids-konferenssin järjestäjille. |
| --- | --- |

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Yhdistyneiden Kansakuntien hiv/aids-ohjelmalle, Maailman terveysjärjestölle ja XVIII kansainvälisen aids-konferenssin järjestäjille.

---

(1)  Hivin levittämisen kriminalisoinnista annetun UNAIDSin raportin mukaisesti hallitusten olisi rajattava kriminalisointi tarkoituksellisiin tapauksiin, joissa hiv-positiivinen henkilö tietää tartunnastaan, pyrkii tahallaan levittämään hiviä ja onnistuukin siinä.

(2)  Hiv-positiivisten tai aidsiin sairastuneiden ihmisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja näiden oikeuksien edistäminen ja käsittely on olennainen osa hiviin liittyvää ihmisoikeusnäkökulmaa, jossa olisi otettava huomioon hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden ihmisten oikeus sisällökkääseen ja tyydyttävään sukupuolielämään ja kunnioitettava hiv-positiivisten ihmisten lisääntymistä koskevia valintoja ja toiveita.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/101

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Rypäleammuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen voimaantulo 1. elokuuta 2010 ja EU:n rooli

P7_TA(2010)0285

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantulosta ja EU:n roolista

2011/C 351 E/16

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, jonka 107 maata hyväksyi Dublinissa 19.–30. toukokuuta 2008 pidetyssä diplomaattitason konferenssissa,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin 30. toukokuuta 2008 esittämän viestin, jossa hän kehotti valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan tämän tärkeän sopimuksen viipymättä todeten odottavansa sen pikaista voimaantuloa,

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta (1),

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus on ollut avoinna allekirjoittamista varten 3. joulukuuta 2008 lähtien ensin Oslossa ja sen jälkeen YK:n päämajassa New Yorkissa ja että se tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sen on ratifioinut 30 valtiota, eli 1. elokuuta 2010, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus on ollut avoinna allekirjoittamista varten 3. joulukuuta 2008 lähtien ensin Oslossa ja sen jälkeen YK:n päämajassa New Yorkissa ja että se tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sen on ratifioinut 30 valtiota, eli 1. elokuuta 2010,

| B. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen määritelmän mukaan rypäleammus on suunniteltu levittämään tai vapauttamaan räjähtäviä tytärammuksia, joista se koostuu ja joista jokainen painaa alle 20 kilogrammaa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen määritelmän mukaan rypäleammus on suunniteltu levittämään tai vapauttamaan räjähtäviä tytärammuksia, joista se koostuu ja joista jokainen painaa alle 20 kilogrammaa,

| C. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus kieltää rypäleammusten käytön, valmistuksen, varastoinnin ja siirron aseluokan osalta, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus kieltää rypäleammusten käytön, valmistuksen, varastoinnin ja siirron aseluokan osalta,

| D. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus edellyttää, että siihen liittyneet valtiot tuhoavat tällaisten ammusten varastot, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus edellyttää, että siihen liittyneet valtiot tuhoavat tällaisten ammusten varastot,

| E. | toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus asettaa uudet humanitaariset normit uhrien auttamiselle ja velvoittaa valtioita konfliktien jälkeen raivaamaan jäljelle jääneet räjähtämättömät rypäleammusten jäännökset, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus asettaa uudet humanitaariset normit uhrien auttamiselle ja velvoittaa valtioita konfliktien jälkeen raivaamaan jäljelle jääneet räjähtämättömät rypäleammusten jäännökset,

| F. | toteaa, että rypäleammukset aiheuttavat vakavan riskin siviileille, kun niitä käytetään asutuilla alueilla, koska ne aiheuttavat kuolettavia vammoja, ja että konfliktien jälkitilanteissa rypäleammusten käyttö on aiheuttanut monia traagisia vammoja ja siviiliuhreja, koska räjähtämättömät ammukset jäävät usein lasten ja muiden pahaa aavistamattomien siviilien löydettäviksi, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rypäleammukset aiheuttavat vakavan riskin siviileille, kun niitä käytetään asutuilla alueilla, koska ne aiheuttavat kuolettavia vammoja, ja että konfliktien jälkitilanteissa rypäleammusten käyttö on aiheuttanut monia traagisia vammoja ja siviiliuhreja, koska räjähtämättömät ammukset jäävät usein lasten ja muiden pahaa aavistamattomien siviilien löydettäviksi,

| G. | ottaa huomioon, että tähän mennessä 20 EU:n jäsenvaltiota on allekirjoittanut ja 11 jäsenvaltiota on ratifioinut rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, mutta seitsemän jäsenvaltiota ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut sitä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tähän mennessä 20 EU:n jäsenvaltiota on allekirjoittanut ja 11 jäsenvaltiota on ratifioinut rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, mutta seitsemän jäsenvaltiota ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut sitä,

| H. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen 1. elokuuta 2010 tapahtuvan voimaantulon jälkeen sopimukseen liittyminen on vaikeampaa, koska valtioiden on liityttävä siihen yksivaiheisessa prosessissa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen 1. elokuuta 2010 tapahtuvan voimaantulon jälkeen sopimukseen liittyminen on vaikeampaa, koska valtioiden on liityttävä siihen yksivaiheisessa prosessissa,

| I. | ottaa huomioon, että useimpien EU:n jäsenvaltioiden, parlamenttienvälisten aloitteiden ja erittäin monen kansalaisjärjestön antama tuki on edistänyt ratkaisevalla tavalla rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen johtaneen ”Oslon prosessin” päätökseen saattamista, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että useimpien EU:n jäsenvaltioiden, parlamenttienvälisten aloitteiden ja erittäin monen kansalaisjärjestön antama tuki on edistänyt ratkaisevalla tavalla rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen johtaneen ”Oslon prosessin” päätökseen saattamista,

| J. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaminen ja ratifiointi jokaisessa EU:n 27 jäsenvaltiossa ennen sen 1. elokuuta 2010 tapahtuvaa voimaantuloa antaisi vahvan poliittisen signaalin, joka edistäisi rypäleammusten hävittämistä maailmasta sekä sattumanvaraisesti tappavien aseiden leviämisen torjuntaa koskevia EU:n tavoitteita, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaminen ja ratifiointi jokaisessa EU:n 27 jäsenvaltiossa ennen sen 1. elokuuta 2010 tapahtuvaa voimaantuloa antaisi vahvan poliittisen signaalin, joka edistäisi rypäleammusten hävittämistä maailmasta sekä sattumanvaraisesti tappavien aseiden leviämisen torjuntaa koskevia EU:n tavoitteita,

| 1. | pitää myönteisenä rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen tulevaa voimaantuloa 1. elokuuta 2010; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen tulevaa voimaantuloa 1. elokuuta 2010;

| 2. | kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen viipymättä vuoden 2010 loppuun mennessä – tämä koskee Kreikkaa, Latviaa, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa, Suomea, Turkkia ja Viroa, jotka eivät ole allekirjoittaneet sopimusta, sekä Alankomaita, Bulgariaa, Italiaa, Kyprosta, Liettuaa, Portugalia, Ruotsia, Tšekin tasavaltaa ja Unkaria, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen mutteivät vielä ratifioineet sitä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen viipymättä vuoden 2010 loppuun mennessä – tämä koskee Kreikkaa, Latviaa, Puolaa, Romaniaa, Slovakiaa, Suomea, Turkkia ja Viroa, jotka eivät ole allekirjoittaneet sopimusta, sekä Alankomaita, Bulgariaa, Italiaa, Kyprosta, Liettuaa, Portugalia, Ruotsia, Tšekin tasavaltaa ja Unkaria, jotka ovat allekirjoittaneet sopimuksen mutteivät vielä ratifioineet sitä;

| 3. | kiittää kaikkia niitä valtioita, jotka ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sekä keskeyttäneet rypäleammusten käytön, valmistuksen ja siirron ja tuhonneet rypäleammusvarastonsa; |
| --- | --- |

3.

kiittää kaikkia niitä valtioita, jotka ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sekä keskeyttäneet rypäleammusten käytön, valmistuksen ja siirron ja tuhonneet rypäleammusvarastonsa;

| 4. | kehottaa kaikkia rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneita EU:n jäsenvaltioita käyttämään niille yleissopimuksen 21 artiklassa asetetun velvoitteen mukaisesti hyväkseen jokaista tilaisuutta kannustaakseen muun muassa kahdenvälisten kokousten, sotilaallisen vuoropuhelun ja monenvälisten foorumien kautta valtioita, jotka eivät ole yleissopimuksen osapuolia, allekirjoittamaan ja ratifioimaan yleissopimuksen tai liittymään siihen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkia rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneita EU:n jäsenvaltioita käyttämään niille yleissopimuksen 21 artiklassa asetetun velvoitteen mukaisesti hyväkseen jokaista tilaisuutta kannustaakseen muun muassa kahdenvälisten kokousten, sotilaallisen vuoropuhelun ja monenvälisten foorumien kautta valtioita, jotka eivät ole yleissopimuksen osapuolia, allekirjoittamaan ja ratifioimaan yleissopimuksen tai liittymään siihen mahdollisimman pian;

| 5. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita pidättäytymään kaikista toimista, joilla saatetaan kiertää tai vaarantaa yleissopimusta ja sen määräyksiä; kehottaa erityisesti kaikkia EU:n jäsenvaltioita pidättymään sellaisen tavanomaisia aseita koskevaan yleissopimukseen mahdollisesti sisältyvän pöytäkirjan hyväksymisestä, tukemisesta tai ratifioimisesta, jolla sallittaisiin rypäleammusten käyttö rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen 1 ja 2 artiklan mukaisen kyseisiä ammuksia koskevan kiellon vastaisesti; kehottaa neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita toimimaan tämän mukaisesti Genevessä 30. elokuuta – 3. syyskuuta 2010 järjestettävässä seuraavassa sopimusvaltioiden kokouksessa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita pidättäytymään kaikista toimista, joilla saatetaan kiertää tai vaarantaa yleissopimusta ja sen määräyksiä; kehottaa erityisesti kaikkia EU:n jäsenvaltioita pidättymään sellaisen tavanomaisia aseita koskevaan yleissopimukseen mahdollisesti sisältyvän pöytäkirjan hyväksymisestä, tukemisesta tai ratifioimisesta, jolla sallittaisiin rypäleammusten käyttö rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen 1 ja 2 artiklan mukaisen kyseisiä ammuksia koskevan kiellon vastaisesti; kehottaa neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita toimimaan tämän mukaisesti Genevessä 30. elokuuta – 3. syyskuuta 2010 järjestettävässä seuraavassa sopimusvaltioiden kokouksessa;

| 6. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä yleissopimuksen osapuolia, toteuttamaan ennen liittymistä viipymättä väliaikaisia toimia, muun muassa keskeyttämään rypäleammusten käytön, valmistuksen ja siirron ja aloittamaan rypäleammusvarastojen tuhoamisen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä yleissopimuksen osapuolia, toteuttamaan ennen liittymistä viipymättä väliaikaisia toimia, muun muassa keskeyttämään rypäleammusten käytön, valmistuksen ja siirron ja aloittamaan rypäleammusvarastojen tuhoamisen;

| 7. | kehottaa kaikkia valtioita osallistumaan tulossa olevaan sopimusvaltioiden ensimmäiseen kokoukseen (1MSP), joka pidetään 8.–12. marraskuuta 2010 Vientianessa, Laosissa, joka on rypäleammusten pahiten saastuttama maa maailmassa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa kaikkia valtioita osallistumaan tulossa olevaan sopimusvaltioiden ensimmäiseen kokoukseen (1MSP), joka pidetään 8.–12. marraskuuta 2010 Vientianessa, Laosissa, joka on rypäleammusten pahiten saastuttama maa maailmassa;

| 8. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita aloittamaan yleissopimuksen täytäntöönpanon muun muassa tuhoamalla varastoja, ryhtymällä raivaukseen ja avustamalla uhreja sekä osallistumaan sellaisille muille valtioille suunnattuun rahoitukseen tai erilaiseen apuun, jotka haluavat ryhtyä panemaan yleissopimusta täytäntöön; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita aloittamaan yleissopimuksen täytäntöönpanon muun muassa tuhoamalla varastoja, ryhtymällä raivaukseen ja avustamalla uhreja sekä osallistumaan sellaisille muille valtioille suunnattuun rahoitukseen tai erilaiseen apuun, jotka haluavat ryhtyä panemaan yleissopimusta täytäntöön;

| 9. | kehottaa yleissopimuksen allekirjoittaneita EU:n jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla yleissopimus pannaan täytäntöön kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

9.

kehottaa yleissopimuksen allekirjoittaneita EU:n jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla yleissopimus pannaan täytäntöön kansallisella tasolla;

| 10. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tekemään kaikkensa, jotta unioni liittyisi rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen, mikä tuli mahdolliseksi Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, ja sen lisäksi kehittämään strategian ensimmäistä tarkistuskonferenssia varten yhteistä kantaa koskevan neuvoston päätöksen muodossa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tekemään kaikkensa, jotta unioni liittyisi rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen, mikä tuli mahdolliseksi Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, ja sen lisäksi kehittämään strategian ensimmäistä tarkistuskonferenssia varten yhteistä kantaa koskevan neuvoston päätöksen muodossa;

| 11. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan vakiolausekkeen lisäksi myös rypäleammusten kieltämisen vakiolausekkeena sopimuksiin kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan vakiolausekkeen lisäksi myös rypäleammusten kieltämisen vakiolausekkeena sopimuksiin kolmansien maiden kanssa;

| 12. | kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan rypäleammusten vastaiset toimet erottamattomaksi osaksi yhteisön ulkoisen avun ohjelmia, jotta voidaan tukea ammusvarastojen tuhoamista ja humanitaarista apua kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan rypäleammusten vastaiset toimet erottamattomaksi osaksi yhteisön ulkoisen avun ohjelmia, jotta voidaan tukea ammusvarastojen tuhoamista ja humanitaarista apua kolmansissa maissa;

| 13. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota ryhtymään toimiin, joilla estetään kolmansia maita antamasta rypäleammuksia valtiosta riippumattomille toimijoille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota ryhtymään toimiin, joilla estetään kolmansia maita antamasta rypäleammuksia valtiosta riippumattomille toimijoille;

| 14. | edellyttää EU:n jäsenvaltioiden ilmoittavan avoimesti tämän päätöslauselman mukaisesti toteuttamistaan toimista ja raportoimaan toiminnastaan julkisesti yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

edellyttää EU:n jäsenvaltioiden ilmoittavan avoimesti tämän päätöslauselman mukaisesti toteuttamistaan toimista ja raportoimaan toiminnastaan julkisesti yleissopimuksen mukaisesti;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä rypäleammusten vastaiselle liitolle. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä rypäleammusten vastaiselle liitolle.

---

(1)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 61.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0061.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/103

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010YMP:n tulevaisuus vuoden 2013 jälkeen

P7_TA(2010)0286

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (2009/2236(INI))

2011/C 351 E/17

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan III osaston,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnin (”terveystarkastus”),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (KOM(2010)2020),

ottaa huomioon tutkimuksensa ”Vuoden 2013 jälkeinen uusi tilatukijärjestelmä: uusi lähestymistapa, uudet tavoitteet”,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailmanpankin laatiman ja 58 valtion hyväksymän maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevan kansainvälisen arvioinnin (IAASTD),

ottaa huomioon komission maatalousmarkkinoiden ja tulojen näkymistä laatiman julkaisun ”Prospects for agricultural markets and income 2008-2015”,

ottaa huomioon komission YMP:stä markkinoiden ja politiikan kannalta laatiman asiakirjan ”The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation”,

ottaa huomioon Euroopan ympäristöpolitiikan instituutin julkisten hyödykkeiden tarjoamisesta maatalouden avulla Euroopan unionissa laatiman tutkimuksen ”Provision of public goods through agriculture in the European Union”,

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä” (KOM(2009)0147) sekä komission yksiköiden valmisteluasiakirjat ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: haaste Euroopan maataloudelle ja maaseutualueille” (SEC(2009)0417) sekä EU:n maatalouden roolista ilmastonmuutoksen lieventämisessä (SEC(2009)1093),

ottaa huomioon Notre Europe -ajatushautomon vuoden 2013 jälkeisestä YMP:n uudistuksesta tekemän tutkimuksen ”CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view”,

ottaa huomioon työasiakirjan yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (1),

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman uusien jäsenvaltioiden yhdentymisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) (2),

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n maataloudesta ja ilmastonmuutoksesta (3),

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Maataloustuotteiden laatupolitiikka: mitä strategiaa”olisi noudatettava? (4),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0204/2010),

| A. | katsoo, että EU:n on edelleen taattava kansalaistensa elintarviketurva sekä osallistuttava maailman elintarvikehuoltoon samalla, kun varmistetaan parempi ja johdonmukaisempi yhteistyö muun maailman ja erityisesti kehitysmaiden kanssa niiden maatalousalan pitkän aikavälin kestäväksi kehittämiseksi mahdollisimman pitkälti paikallisen taitotiedon varassa; katsoo, että nykytilanteessa, jossa maailmassa on yli miljardi nälkäänäkevää ihmistä ja Euroopan unionissa yli 40 miljoonaa köyhää, joilla ei ole riittävästi ruokaa, olisi hyödynnettävä tieteellisen kehitystyön tuloksia aina, kun ne voivat tarjota sopivia ratkaisuja maailman nälän lievittämiseksi esimerkiksi luonnonvarojen käyttöä tehostamalla, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n on edelleen taattava kansalaistensa elintarviketurva sekä osallistuttava maailman elintarvikehuoltoon samalla, kun varmistetaan parempi ja johdonmukaisempi yhteistyö muun maailman ja erityisesti kehitysmaiden kanssa niiden maatalousalan pitkän aikavälin kestäväksi kehittämiseksi mahdollisimman pitkälti paikallisen taitotiedon varassa; katsoo, että nykytilanteessa, jossa maailmassa on yli miljardi nälkäänäkevää ihmistä ja Euroopan unionissa yli 40 miljoonaa köyhää, joilla ei ole riittävästi ruokaa, olisi hyödynnettävä tieteellisen kehitystyön tuloksia aina, kun ne voivat tarjota sopivia ratkaisuja maailman nälän lievittämiseksi esimerkiksi luonnonvarojen käyttöä tehostamalla,

| B. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen elintarvikkeiden kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan ja maailman väestömäärän odotetaan FAO:n mukaan kasvavan nykyisestä seitsemästä miljardista yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä ja että maailmanlaajuisen elintarviketuotannon on kasvettava vastaavasti luonnonvaroihin kohdistuva paine huomioon ottaen, minkä vuoksi maailmassa on tuotettava entistä enemmän ruokaa käyttäen entistä vähemmän vettä, maata, energiaa, lannoitteita ja torjunta-aineita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen elintarvikkeiden kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan ja maailman väestömäärän odotetaan FAO:n mukaan kasvavan nykyisestä seitsemästä miljardista yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä ja että maailmanlaajuisen elintarviketuotannon on kasvettava vastaavasti luonnonvaroihin kohdistuva paine huomioon ottaen, minkä vuoksi maailmassa on tuotettava entistä enemmän ruokaa käyttäen entistä vähemmän vettä, maata, energiaa, lannoitteita ja torjunta-aineita,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 artiklan mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on lisätä maatalouden tuottavuutta, taata maatalousväestön kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata, että kuluttajille tarjotaan kohtuuhintaisia tarvikkeita; katsoo, että tähän mennessä yhteinen maatalouspolitiikka on pääosin saavuttanut tavoitteensa ja edistänyt osaltaan EU:n yhdentymistä, Euroopan alueellista yhteenkuuluvuutta ja sisämarkkinoiden toimintaa; toteaa kuitenkin, että sillä on onnistuttu vain osittain edistämään maatalousväestön kohtuullista elintasoa, eikä sillä ole vielä saavutettu maatalousmarkkinoiden vakautta, vaan markkinoista on tullut erittäin epävakaat, mikä vaarantaa elintarviketurvan; pitää lisäponnisteluja tarpeellisina, jotta YMP yltäisi tavoitteisiinsa ja jotta samanaikaisesti voitaisiin suojella ympäristöä ja turvata maaseudun työllisyys, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 artiklan mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on lisätä maatalouden tuottavuutta, taata maatalousväestön kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata, että kuluttajille tarjotaan kohtuuhintaisia tarvikkeita; katsoo, että tähän mennessä yhteinen maatalouspolitiikka on pääosin saavuttanut tavoitteensa ja edistänyt osaltaan EU:n yhdentymistä, Euroopan alueellista yhteenkuuluvuutta ja sisämarkkinoiden toimintaa; toteaa kuitenkin, että sillä on onnistuttu vain osittain edistämään maatalousväestön kohtuullista elintasoa, eikä sillä ole vielä saavutettu maatalousmarkkinoiden vakautta, vaan markkinoista on tullut erittäin epävakaat, mikä vaarantaa elintarviketurvan; pitää lisäponnisteluja tarpeellisina, jotta YMP yltäisi tavoitteisiinsa ja jotta samanaikaisesti voitaisiin suojella ympäristöä ja turvata maaseudun työllisyys,

| D. | katsoo, että maa- ja metsätalous ovat edelleen merkittäviä talouden aloja ja että ne tarjoavat samalla olennaisia julkisia hyödykkeitä säilyttämällä luonnonvaroja ja kulttuurimaisemia, jotka ovat edellytys kaikelle ihmisen toiminnalle maaseutualueilla, ja toteaa, että nämä alat osallistuvat jo nyt EU:ssa suurimmalla panoksella unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja etenkin maa- ja metsätalouden tuottamasta biomassasta saatavaa uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen ja että niiden on tulevaisuudessa kasvatettava panostaan edelleen, sekä katsoo, että nämä bioenergialähteet auttavat myös vähentämään EU:n energiariippuvuutta sekä luovat uusia työpaikkoja ja nostavat alan tulotasoa aikana, jona energian hinnat nousevat, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että maa- ja metsätalous ovat edelleen merkittäviä talouden aloja ja että ne tarjoavat samalla olennaisia julkisia hyödykkeitä säilyttämällä luonnonvaroja ja kulttuurimaisemia, jotka ovat edellytys kaikelle ihmisen toiminnalle maaseutualueilla, ja toteaa, että nämä alat osallistuvat jo nyt EU:ssa suurimmalla panoksella unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja etenkin maa- ja metsätalouden tuottamasta biomassasta saatavaa uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen ja että niiden on tulevaisuudessa kasvatettava panostaan edelleen, sekä katsoo, että nämä bioenergialähteet auttavat myös vähentämään EU:n energiariippuvuutta sekä luovat uusia työpaikkoja ja nostavat alan tulotasoa aikana, jona energian hinnat nousevat,

| E. | katsoo, että EU:n kansalaiset saavat YMP:stä merkittävää hyötyä, joka liittyy turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden saatavuuteen ja valikoimaan, elintarviketurvaan, ympäristönsuojeluun, työpaikkojen luomiseen sekä ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että EU:n kansalaiset saavat YMP:stä merkittävää hyötyä, joka liittyy turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden saatavuuteen ja valikoimaan, elintarviketurvaan, ympäristönsuojeluun, työpaikkojen luomiseen sekä ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin,

| F. | ottaa huomioon, että maatalous-, metsätalous- ja kalatalousalat työllistävät tällä hetkellä suoraan 13,6 miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi viisi miljoonaa ihmistä työskentelee maatalouselintarvikkeiden alalla, jossa EU on maailman suurin elintarvikkeiden ja juomien tuottaja; ottaa huomioon, että tämä on 8,6 prosenttia koko EU:n työllisyydestä ja neljä prosenttia EU:n BKT:stä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maatalous-, metsätalous- ja kalatalousalat työllistävät tällä hetkellä suoraan 13,6 miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi viisi miljoonaa ihmistä työskentelee maatalouselintarvikkeiden alalla, jossa EU on maailman suurin elintarvikkeiden ja juomien tuottaja; ottaa huomioon, että tämä on 8,6 prosenttia koko EU:n työllisyydestä ja neljä prosenttia EU:n BKT:stä,

| G. | ottaa huomioon, että EU:n viimeisimpien laajentumisten (vuosina 2004 ja 2007) myötä maatalouden kokonaistyövoima lisääntyi seitsemällä miljoonalla uudella viljelijällä ja että maatalousmaan ala kasvoi 40 prosentilla; ottaa huomioon, että reaalinen maataloustulo henkeä kohti on kymmenen viime vuoden aikana laskenut 12,2 prosenttia 27 jäsenvaltion EU:ssa ja taantunut vähitellen vuoden 1995 tasolle ja että 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimääräinen maataloustulo on alle 50 prosenttia muun talouden keskimääräisestä tulosta, kun taas tuotantokustannukset, esimerkiksi lannoite-, sähkö- ja polttoainekustannukset, ovat korkeimmillaan 15 vuoteen, mikä tekee maataloustuotannon jatkamisesta EU:ssa hyvin vaikeaa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n viimeisimpien laajentumisten (vuosina 2004 ja 2007) myötä maatalouden kokonaistyövoima lisääntyi seitsemällä miljoonalla uudella viljelijällä ja että maatalousmaan ala kasvoi 40 prosentilla; ottaa huomioon, että reaalinen maataloustulo henkeä kohti on kymmenen viime vuoden aikana laskenut 12,2 prosenttia 27 jäsenvaltion EU:ssa ja taantunut vähitellen vuoden 1995 tasolle ja että 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimääräinen maataloustulo on alle 50 prosenttia muun talouden keskimääräisestä tulosta, kun taas tuotantokustannukset, esimerkiksi lannoite-, sähkö- ja polttoainekustannukset, ovat korkeimmillaan 15 vuoteen, mikä tekee maataloustuotannon jatkamisesta EU:ssa hyvin vaikeaa,

| H. | ottaa huomioon, että koska seitsemän prosenttia Euroopan viljelijöistä on alle 35-vuotiaita ja 4,5 miljoonaa yli 65-vuotiasta viljelijää lopettaa työnteon vuoteen 2020 mennessä, maatalousalan tulevaisuus saattaa olla vaarassa, jos viljelijöiden lukumäärä laskee edelleen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että koska seitsemän prosenttia Euroopan viljelijöistä on alle 35-vuotiaita ja 4,5 miljoonaa yli 65-vuotiasta viljelijää lopettaa työnteon vuoteen 2020 mennessä, maatalousalan tulevaisuus saattaa olla vaarassa, jos viljelijöiden lukumäärä laskee edelleen,

| I. | ottaa huomioon, että maatalous kattaa merkittävän osan EU:n maa-alueesta eli 47 prosenttia koko Euroopan unionin alueesta; ottaa huomioon, että koko EU:ssa on 13,7 miljoonaa maatilaa, joiden tuotannon arvo on yli 337 miljardia euroa, ja että 15 prosenttia EUn maatalousmaasta (noin 26 miljoonaa hehtaaria) on vuorialueilla, joiden luonnonhaitat tekevät maataloustuotannosta hankalaa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maatalous kattaa merkittävän osan EU:n maa-alueesta eli 47 prosenttia koko Euroopan unionin alueesta; ottaa huomioon, että koko EU:ssa on 13,7 miljoonaa maatilaa, joiden tuotannon arvo on yli 337 miljardia euroa, ja että 15 prosenttia EUn maatalousmaasta (noin 26 miljoonaa hehtaaria) on vuorialueilla, joiden luonnonhaitat tekevät maataloustuotannosta hankalaa,

| J. | ottaa huomioon, että maatilojen keskimääräinen fyysinen koko on kasvanut alan rakennemuutoksen johdosta, mutta että pientilat ovat edelleen vallitsevia EU:ssa ja tilan keskimääräinen koko on 12,6 hehtaaria; katsoo, että omavaraistilat ovat edelleen kriittinen haaste erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, jossa omavaraistilat muodostavat puolet kokonaistyövoimasta, ja että pienet maatilat ja niitä hoitavat viljelijät ovat erityisen tärkeitä tuotannon ulkopuolisten julkisten hyödykkeiden tuottajia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maatilojen keskimääräinen fyysinen koko on kasvanut alan rakennemuutoksen johdosta, mutta että pientilat ovat edelleen vallitsevia EU:ssa ja tilan keskimääräinen koko on 12,6 hehtaaria; katsoo, että omavaraistilat ovat edelleen kriittinen haaste erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, jossa omavaraistilat muodostavat puolet kokonaistyövoimasta, ja että pienet maatilat ja niitä hoitavat viljelijät ovat erityisen tärkeitä tuotannon ulkopuolisten julkisten hyödykkeiden tuottajia,

| K. | ottaa huomioon, että talouskriisillä on ollut erittäin vakava kielteinen vaikutus maatalouteen, ja tilojen tulot ovat vuosien 2008 ja 2009 välillä laskeneet keskimäärin 12,2 prosenttia ja maaseutualueiden työttömyys on noussut viime vuonna; ottaa huomioon, että talouskriisin välittömänä seurauksena kulutus Euroopassa laski keskimäärin 10,55 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja joissakin jäsenvaltioissa lasku oli yli 20 prosenttia; katsoo, että talouskriisin muita vaikutuksia ovat olleet viljelijöiden luotonsaannin puute ja jäsenvaltioiden julkiseen talouteen kohdistuva paine, joka heikentää niiden valmiuksia tarjota yhteisrahoitusta, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että talouskriisillä on ollut erittäin vakava kielteinen vaikutus maatalouteen, ja tilojen tulot ovat vuosien 2008 ja 2009 välillä laskeneet keskimäärin 12,2 prosenttia ja maaseutualueiden työttömyys on noussut viime vuonna; ottaa huomioon, että talouskriisin välittömänä seurauksena kulutus Euroopassa laski keskimäärin 10,55 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja joissakin jäsenvaltioissa lasku oli yli 20 prosenttia; katsoo, että talouskriisin muita vaikutuksia ovat olleet viljelijöiden luotonsaannin puute ja jäsenvaltioiden julkiseen talouteen kohdistuva paine, joka heikentää niiden valmiuksia tarjota yhteisrahoitusta,

| L. | ottaa huomioon, että hintojen vaihtelevuus on maatalousmarkkinoilla pysyvää ja viime aikoina vielä lisääntynyt rajusti eri tekijöiden – kuten äärimmäisten sääolosuhteiden, energian hintojen, keinottelun ja kysynnän vaihtelun – yhteisvaikutuksesta ja että sen odotetaan sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n että Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n ennusteiden mukaan lisääntyvän edelleen, mikä johtaa erittäin voimakkaasti heilahteleviin suhdanteisiin maatalouden perustuotteiden hinnoissa EU:n markkinoilla, ja ottaa huomioon, että vuosien 2006 ja 2008 välillä monien perustuotteiden hinnat nousivat huomattavasti, joidenkin jopa 180 prosentilla, kuten viljan tapauksessa; ottaa huomioon, että meijerialan hinnat romahtivat vuonna 2009 ja että lasku oli keskimäärin 40 prosenttia, ja toteaa, että myös muiden tuotteiden, kuten viljan, hedelmien ja vihannesten sekä oliiviöljyn, hinnat ovat heitelleet ja että hintojen äärimmäisillä vaihteluilla on ollut tuhoisat vaikutukset tuottajiin ja että ne eivät ole välttämättä hyödyttäneet kuluttajia, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että hintojen vaihtelevuus on maatalousmarkkinoilla pysyvää ja viime aikoina vielä lisääntynyt rajusti eri tekijöiden – kuten äärimmäisten sääolosuhteiden, energian hintojen, keinottelun ja kysynnän vaihtelun – yhteisvaikutuksesta ja että sen odotetaan sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n että Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n ennusteiden mukaan lisääntyvän edelleen, mikä johtaa erittäin voimakkaasti heilahteleviin suhdanteisiin maatalouden perustuotteiden hinnoissa EU:n markkinoilla, ja ottaa huomioon, että vuosien 2006 ja 2008 välillä monien perustuotteiden hinnat nousivat huomattavasti, joidenkin jopa 180 prosentilla, kuten viljan tapauksessa; ottaa huomioon, että meijerialan hinnat romahtivat vuonna 2009 ja että lasku oli keskimäärin 40 prosenttia, ja toteaa, että myös muiden tuotteiden, kuten viljan, hedelmien ja vihannesten sekä oliiviöljyn, hinnat ovat heitelleet ja että hintojen äärimmäisillä vaihteluilla on ollut tuhoisat vaikutukset tuottajiin ja että ne eivät ole välttämättä hyödyttäneet kuluttajia,

| M. | ottaa huomioon, että maatalouden ympäristöindikaattorit osoittavat, että maatalousala voi huomattavasti lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, erityisesti hiilidioksidin talteenoton, kasvihuonekaasujen nettopäästöjen suoran vähentämisen ja uusiutuvan energian tuotannon ansiosta, sillä näillä toimilla varmistetaan päästöjen todellinen väheneminen; katsoo, että kestävä maataloustoiminta on olennaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden säilyttämiselle; vesihuollolle ja maaperän eroosion torjunnalle ja että se voi olla avaintekijä ilmastonmuutoksen käsittelyssä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että maatalouden ympäristöindikaattorit osoittavat, että maatalousala voi huomattavasti lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, erityisesti hiilidioksidin talteenoton, kasvihuonekaasujen nettopäästöjen suoran vähentämisen ja uusiutuvan energian tuotannon ansiosta, sillä näillä toimilla varmistetaan päästöjen todellinen väheneminen; katsoo, että kestävä maataloustoiminta on olennaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden säilyttämiselle; vesihuollolle ja maaperän eroosion torjunnalle ja että se voi olla avaintekijä ilmastonmuutoksen käsittelyssä,

| N. | ottaa huomioon, että maataloustoiminnan (myös karjankasvatuksen) aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 20 prosentilla vuosien 1990 ja 2007 välillä 27 jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että näiden maatalouden tuottamien päästöjen osuus laski 11 prosentista vuonna 1990 9,3 prosenttiin vuonna 2007, muun muassa lannoitteiden ja lietelannan tehokkaamman käytön, YMP:n äskettäisten rakenneuudistusten ja maatalous- ja ympäristöaloitteiden asteittaisen täytäntöönpanon takia, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maataloustoiminnan (myös karjankasvatuksen) aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 20 prosentilla vuosien 1990 ja 2007 välillä 27 jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että näiden maatalouden tuottamien päästöjen osuus laski 11 prosentista vuonna 1990 9,3 prosenttiin vuonna 2007, muun muassa lannoitteiden ja lietelannan tehokkaamman käytön, YMP:n äskettäisten rakenneuudistusten ja maatalous- ja ympäristöaloitteiden asteittaisen täytäntöönpanon takia,

| O. | ottaa huomioon, että EU:sta on tullut maataloustuotteiden nettotuoja, johon tuodaan yli 87,6 miljardin euron arvosta tuotteita joka vuosi (noin 20 prosenttia maailman maataloustuonnista); ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa kauppatase on tasaisesti siirtynyt kolmansien maiden eduksi (EU tuo nyt 19 miljardin euron arvosta maataloustuotteita Mercosur-maista ja vie alueelle vain noin miljardin arvosta); ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotteiden kauppavaje syvenee edelleen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU:sta on tullut maataloustuotteiden nettotuoja, johon tuodaan yli 87,6 miljardin euron arvosta tuotteita joka vuosi (noin 20 prosenttia maailman maataloustuonnista); ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa kauppatase on tasaisesti siirtynyt kolmansien maiden eduksi (EU tuo nyt 19 miljardin euron arvosta maataloustuotteita Mercosur-maista ja vie alueelle vain noin miljardin arvosta); ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotteiden kauppavaje syvenee edelleen,

| P. | ottaa huomioon, että EU on edelleen maailman johtava maataloustuotteiden viejä (noin 17 prosenttia maailmankaupasta); ottaa huomioon, että EU on menettänyt huomattavan markkinaosuuden kymmenen viime vuoden aikana (vuonna 2000 EU:n osuus maailmankaupasta oli noin 19 prosenttia); ottaa huomioon, että EU:n vienti koostuu pääasiassa jalostetuista tuotteista, joilla on suuri lisäarvo (67 prosenttia sen koko maatalousviennistä), |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU on edelleen maailman johtava maataloustuotteiden viejä (noin 17 prosenttia maailmankaupasta); ottaa huomioon, että EU on menettänyt huomattavan markkinaosuuden kymmenen viime vuoden aikana (vuonna 2000 EU:n osuus maailmankaupasta oli noin 19 prosenttia); ottaa huomioon, että EU:n vienti koostuu pääasiassa jalostetuista tuotteista, joilla on suuri lisäarvo (67 prosenttia sen koko maatalousviennistä),

| Q. | ottaa huomioon, että laadukkaat tuotteet ovat olennaisia Euroopan unionin tuotanto- ja vientipotentiaalille ja että ne muodostavat hyvin suuren osan sen kansainvälisestä kaupasta, ottaa huomioon, että EU vie korkean profiilin tuotteita, joiden taloudellinen arvo on huomattava, ja että suojatulla alkuperämerkinnällä ja maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tapauksessa näiden tuotteiden ja elintarvikkeiden nettoarvo on 14 miljardia euroa vuodessa (lukuun ottamatta viinejä ja väkeviä juomia, joiden osuus EU:n viennistä on myös huomattava), ja toteaa, että jotta voidaan jatkaa kuluttajien odotuksia vastaavien laatutuotteiden kehittämistä ja turvata asianomaisten alojen kilpailukyky, on otettava huomioon niiden erityistarpeet, mukaan lukien tarve suojata tehokkaammin EU:n maantieteelliset merkinnät ja suojatut alkuperänimikkeet unionin kauppakumppaneina olevissa kolmansissa maissa, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että laadukkaat tuotteet ovat olennaisia Euroopan unionin tuotanto- ja vientipotentiaalille ja että ne muodostavat hyvin suuren osan sen kansainvälisestä kaupasta, ottaa huomioon, että EU vie korkean profiilin tuotteita, joiden taloudellinen arvo on huomattava, ja että suojatulla alkuperämerkinnällä ja maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tapauksessa näiden tuotteiden ja elintarvikkeiden nettoarvo on 14 miljardia euroa vuodessa (lukuun ottamatta viinejä ja väkeviä juomia, joiden osuus EU:n viennistä on myös huomattava), ja toteaa, että jotta voidaan jatkaa kuluttajien odotuksia vastaavien laatutuotteiden kehittämistä ja turvata asianomaisten alojen kilpailukyky, on otettava huomioon niiden erityistarpeet, mukaan lukien tarve suojata tehokkaammin EU:n maantieteelliset merkinnät ja suojatut alkuperänimikkeet unionin kauppakumppaneina olevissa kolmansissa maissa,

| R. | ottaa huomioon, että tuottajatukiekvivalentti (PSE-luku) osoittaa, että EU:n kokonaistilatuki on vuodesta 2000 alkaen asteittain vähentynyt, ja nyt sen tukitaso henkeä kohti on vertailukelpoinen EU:n tärkeimpien kauppakumppanien kanssa, kun taas muut kauppakumppanit ovat säilyttäneet kauppaa vääristävät tuet ennallaan tai lisänneet niitä viime vuosina, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että tuottajatukiekvivalentti (PSE-luku) osoittaa, että EU:n kokonaistilatuki on vuodesta 2000 alkaen asteittain vähentynyt, ja nyt sen tukitaso henkeä kohti on vertailukelpoinen EU:n tärkeimpien kauppakumppanien kanssa, kun taas muut kauppakumppanit ovat säilyttäneet kauppaa vääristävät tuet ennallaan tai lisänneet niitä viime vuosina,

| S. | ottaa huomioon, että nykyinen tuen taso ja tuen jakaminen jäsenvaltioille ja viljelijöille perustuu aikaisemman tuen jakamiseen ja tasoon silloin, kun se oli kytketty tuotantotapaan ja tuotannon laajuuteen ja kun se oli korvausta viljelijöiden tulojen romahtamisesta takuuhintojen huomattavan laskun vuoksi; katsoo, että kyseinen jakelutapa lisää ymmärrettävästi epäoikeudenmukaisuuden tunnetta EU:n joidenkin viljelijöiden keskuudessa ja että sen säilyttäminen ei ole myöskään YMP:n tulevien tavoitteiden mukaista, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että nykyinen tuen taso ja tuen jakaminen jäsenvaltioille ja viljelijöille perustuu aikaisemman tuen jakamiseen ja tasoon silloin, kun se oli kytketty tuotantotapaan ja tuotannon laajuuteen ja kun se oli korvausta viljelijöiden tulojen romahtamisesta takuuhintojen huomattavan laskun vuoksi; katsoo, että kyseinen jakelutapa lisää ymmärrettävästi epäoikeudenmukaisuuden tunnetta EU:n joidenkin viljelijöiden keskuudessa ja että sen säilyttäminen ei ole myöskään YMP:n tulevien tavoitteiden mukaista,

| T. | ottaa huomioon, että vapaaehtoisen mukauttamisen järjestelmät ovat vuodesta 2007 mahdollistaneet taloudellisten tukien uudelleenkohdentamisen suorien tukien ja maaseudun kehittämisen kesken, mikä ei kuitenkaan ole parantanut avoimuutta tai legitiimiyttä eikä yksinkertaistanut maataloudelle myönnettäviä taloudellisia resursseja, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vapaaehtoisen mukauttamisen järjestelmät ovat vuodesta 2007 mahdollistaneet taloudellisten tukien uudelleenkohdentamisen suorien tukien ja maaseudun kehittämisen kesken, mikä ei kuitenkaan ole parantanut avoimuutta tai legitiimiyttä eikä yksinkertaistanut maataloudelle myönnettäviä taloudellisia resursseja,

| U. | toteaa, että YMP-menojen osuus talousarviossa on laskenut tasaisesti vuoden 1985 miltei 75 prosentista vuodeksi 2013 ennakoituun 39,3 prosenttiin; ottaa huomioon, että se on alle 0,45 prosenttia EU:n BKT:stä; ottaa huomioon, että markkinatoimenpiteiden talousarviomenojen lasku on vielä huomattavampaa - 74 prosentista kaikista YMP-menoista vuonna 1992 nykyiseen alle kymmeneen prosenttiin; ottaa huomioon, että YMP:n menot ovat jatkuvasti siirtyneet markkinatuesta ja vientituista tilatukiin ja maaseudun kehitykseen, |
| --- | --- |

U.

toteaa, että YMP-menojen osuus talousarviossa on laskenut tasaisesti vuoden 1985 miltei 75 prosentista vuodeksi 2013 ennakoituun 39,3 prosenttiin; ottaa huomioon, että se on alle 0,45 prosenttia EU:n BKT:stä; ottaa huomioon, että markkinatoimenpiteiden talousarviomenojen lasku on vielä huomattavampaa - 74 prosentista kaikista YMP-menoista vuonna 1992 nykyiseen alle kymmeneen prosenttiin; ottaa huomioon, että YMP:n menot ovat jatkuvasti siirtyneet markkinatuesta ja vientituista tilatukiin ja maaseudun kehitykseen,

| V. | katsoo, että nämä uudistukset ovat muuttaneet maatalouden tukivälineitä perinpohjaisesti niin, että samalla on noudatettu YMP:n kolmea perusperiaatetta eli:






  — | markkinoiden yhtenäisyyttä, |
| --- | --- | --- |

V.

katsoo, että nämä uudistukset ovat muuttaneet maatalouden tukivälineitä perinpohjaisesti niin, että samalla on noudatettu YMP:n kolmea perusperiaatetta eli:

—

markkinoiden yhtenäisyyttä,

| — | yhteisön etuuskohtelua, |
| --- | --- |

—

yhteisön etuuskohtelua,

| — | rahoitukseen liittyvää yhteisvastuuta, |
| --- | --- |

—

rahoitukseen liittyvää yhteisvastuuta,

| W. | ottaa huomioon, että koska YMP:n on kohdattava useita haasteita ja pyrittävä entistä laajempiin tavoitteisiin vuoden 2013 jälkeen, on olennaista, että EU:n talousarviosta YMP:aa varten myönnettävät varat säilyvät vähintään nykyisellä tasolla, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että koska YMP:n on kohdattava useita haasteita ja pyrittävä entistä laajempiin tavoitteisiin vuoden 2013 jälkeen, on olennaista, että EU:n talousarviosta YMP:aa varten myönnettävät varat säilyvät vähintään nykyisellä tasolla,

| X. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti monivuotinen rahoituskehys on oikeudellisesti sitova säädös, jota vuotuisessa talousarviossa on noudatettava, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti monivuotinen rahoituskehys on oikeudellisesti sitova säädös, jota vuotuisessa talousarviossa on noudatettava,

| Y. | ottaa huomioon, että suorista tuista aiheutuvat menot muodostavat 0,38 prosenttia unionin BKT:sta (vuoden 2008 luku) ja että maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvät menot muodostavat 0,11 prosenttia unionin BKT:stä, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että suorista tuista aiheutuvat menot muodostavat 0,38 prosenttia unionin BKT:sta (vuoden 2008 luku) ja että maaseudun kehittämispolitiikkaan liittyvät menot muodostavat 0,11 prosenttia unionin BKT:stä,

| Z. | katsoo, että nykyinen otsakkeen 2 mukainen liikkumavara on varainhoitovuodesta 2011 alkaen niin pieni, että unionin on hyvin vaikeaa vastata asianmukaisella tavalla markkinakriiseihin ja odottamattomiin maailmanlaajuisiin tapahtumiin ja että vuosittainen talousarviomenettely uhkaa siten menettää merkitystään, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että nykyinen otsakkeen 2 mukainen liikkumavara on varainhoitovuodesta 2011 alkaen niin pieni, että unionin on hyvin vaikeaa vastata asianmukaisella tavalla markkinakriiseihin ja odottamattomiin maailmanlaajuisiin tapahtumiin ja että vuosittainen talousarviomenettely uhkaa siten menettää merkitystään,

| AA. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä Euroopan parlamentti on saanut valtuudet muokata unionin maatalouspolitiikkaa monivuotisten maatalousohjelmien lisäksi myös muuttamalla maatalouden vuotuista talousarviota, joten parlamentin vastuulla on varmistaa, että yhteinen maatalouspolitiikka on oikeudenmukaista ja kestävää, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä Euroopan parlamentti on saanut valtuudet muokata unionin maatalouspolitiikkaa monivuotisten maatalousohjelmien lisäksi myös muuttamalla maatalouden vuotuista talousarviota, joten parlamentin vastuulla on varmistaa, että yhteinen maatalouspolitiikka on oikeudenmukaista ja kestävää,

| AB. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä yhteiseen maatalouspolitiikkaan sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä ja että Euroopan parlamentilla on huomattava vastuu tämän alan vakaan ja tehokkaan lainsäädännön antamisen edistämisessä, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä yhteiseen maatalouspolitiikkaan sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä ja että Euroopan parlamentilla on huomattava vastuu tämän alan vakaan ja tehokkaan lainsäädännön antamisen edistämisessä,

| AC. | ottaa huomioon, että viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 90 prosenttia tutkimukseen osallistuneista EU:n kansalaisista pitää maataloutta ja maaseutualueita tärkeinä Euroopan tulevaisuudelle, 83 prosenttia tutkimukseen osallistuneista EU:n kansalaisista kannattaa taloudellista tukea viljelijöille ja keskimäärin he katsovat, että maatalouspolitiikasta olisi edelleen päätettävä EU:n tasolla, |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 90 prosenttia tutkimukseen osallistuneista EU:n kansalaisista pitää maataloutta ja maaseutualueita tärkeinä Euroopan tulevaisuudelle, 83 prosenttia tutkimukseen osallistuneista EU:n kansalaisista kannattaa taloudellista tukea viljelijöille ja keskimäärin he katsovat, että maatalouspolitiikasta olisi edelleen päätettävä EU:n tasolla,

| AD. | katsoo, että tulevan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista ja sisällöstä on käytävä laajaa julkista keskustelua, jotta voidaan parantaa yleistä tietämystä YMP:stä; pitää siksi myönteisenä komission aloitetta julkisesta keskustelusta, joka koskee YMP:n tulevaisuutta vuoden 2013 jälkeen, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että tulevan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista ja sisällöstä on käytävä laajaa julkista keskustelua, jotta voidaan parantaa yleistä tietämystä YMP:stä; pitää siksi myönteisenä komission aloitetta julkisesta keskustelusta, joka koskee YMP:n tulevaisuutta vuoden 2013 jälkeen,

| AE. | toteaa, että YMP:n avulla on pyrittävä unionin monitoimisen, alueellisesti kattavan ja kestävän maatalouden säilyttämiseen, |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että YMP:n avulla on pyrittävä unionin monitoimisen, alueellisesti kattavan ja kestävän maatalouden säilyttämiseen,

YMP:n kehitys: markkinoiden vääristymisestä markkinasuuntautuneisuuteen

| 1. | muistuttaa, että YMP on kokenut perusteellisia uudistuksia 25:n viime vuoden aikana, erityisesti, koska siinä on tehty perusteellinen muutos tuotantotuesta tuottajien tukeen (5), millä on vähennetty säännöllisiä interventio-ostoja (6) ja EU:n ylijäämän polkumyyntiä maailmanmarkkinoilla ja tehty YMP:stä ja EU:n viljelijöistä markkinasuuntautuneempia; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että YMP on kokenut perusteellisia uudistuksia 25:n viime vuoden aikana, erityisesti, koska siinä on tehty perusteellinen muutos tuotantotuesta tuottajien tukeen (5), millä on vähennetty säännöllisiä interventio-ostoja (6) ja EU:n ylijäämän polkumyyntiä maailmanmarkkinoilla ja tehty YMP:stä ja EU:n viljelijöistä markkinasuuntautuneempia;

| 2. | muistuttaa, että YMP:llä on ollut keskeinen rooli tuotannon kasvussa ja Euroopan väestön ruokkimisessa toisen maailmansodan jälkeen; muistuttaa lisäksi, että YMP oli ETY:n ensimmäinen yhteinen politiikanala, joka raivasi tietä eurooppalaiselle yhteistyölle ja integroitumiselle muilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että YMP:llä on ollut keskeinen rooli tuotannon kasvussa ja Euroopan väestön ruokkimisessa toisen maailmansodan jälkeen; muistuttaa lisäksi, että YMP oli ETY:n ensimmäinen yhteinen politiikanala, joka raivasi tietä eurooppalaiselle yhteistyölle ja integroitumiselle muilla politiikanaloilla;

| 3. | huomauttaa, että kunkin alan omat YMP:n markkinavälineet ovat keskeisellä sijalla ja niitä käytetään nyt turvaverkkoina, joilla autetaan vähentämään markkinoiden epävakaisuutta ja varmistamaan viljelijöille tietty vakauden taso; korostaa, että muutettu markkinapolitiikka ei ole vähentänyt viljelijöiden riippuvuutta ostajista; toteaa, että lisäksi tuotantomääristä riippumattoman maatilakohtaisen tilatuen käyttöönotosta alkaen on siirrytty päättäväisesti pois kauppaa vääristävistä toimenpiteistä WTO:n vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että kunkin alan omat YMP:n markkinavälineet ovat keskeisellä sijalla ja niitä käytetään nyt turvaverkkoina, joilla autetaan vähentämään markkinoiden epävakaisuutta ja varmistamaan viljelijöille tietty vakauden taso; korostaa, että muutettu markkinapolitiikka ei ole vähentänyt viljelijöiden riippuvuutta ostajista; toteaa, että lisäksi tuotantomääristä riippumattoman maatilakohtaisen tilatuen käyttöönotosta alkaen on siirrytty päättäväisesti pois kauppaa vääristävistä toimenpiteistä WTO:n vaatimusten mukaisesti;

| 4. | panee merkille, että vuosina 1992 ja 1999 alulle pantujen YMP:n uudistusten ja etenkin vuoden 2003 uudistuksen, jota arvioitiin niin kutsutussa YMP:n terveystarkastuksessa ja jossa otettiin käyttöön tuen tuotannosta irrottamisen periaate, samoin kuin monien alakohtaisten uudistusten tarkoituksena oli antaa EU:n viljelijöille valmiudet vastata ja reagoida paremmin markkinoiden merkkeihin ja olosuhteisiin; toivoo suuntauksen jatkuvan tulevissa uudistuksissa ja toteaa maataloustuotannon erityispiirteiden edellyttävän täydentäviä markkinatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että vuosina 1992 ja 1999 alulle pantujen YMP:n uudistusten ja etenkin vuoden 2003 uudistuksen, jota arvioitiin niin kutsutussa YMP:n terveystarkastuksessa ja jossa otettiin käyttöön tuen tuotannosta irrottamisen periaate, samoin kuin monien alakohtaisten uudistusten tarkoituksena oli antaa EU:n viljelijöille valmiudet vastata ja reagoida paremmin markkinoiden merkkeihin ja olosuhteisiin; toivoo suuntauksen jatkuvan tulevissa uudistuksissa ja toteaa maataloustuotannon erityispiirteiden edellyttävän täydentäviä markkinatoimenpiteitä;

| 5. | panee merkille, että maaseudun kehitys on muodostunut erottamattomaksi osaksi YMP:n rakennetta ja että sen on myös tulevaisuudessa kuuluttava YMP:hen tiiviisti vankan maatalouden kehittämisstrategian välityksellä, jossa keskitytään maaseutuyhteisöihin, ympäristön parantamiseen, maatalouden nykyaikaistamiseen ja sen rakenneuudistukseen, yhteenkuuluvuuden lisäämiseen EU:n maaseutualueilla, epäsuotuisten ja autioitumisvaarassa olevien maaseutualueiden elvyttämiseen, tuotteiden markkinoille saattamisen ja kilpailukyvyn parantamiseen, työllisyyden ylläpitämiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen maaseutualueilla sekä terveystarkastuksessa esille tuotuihin uusiin haasteisiin, joita ovat ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet, vesihuolto ja luonnon monimuotoisuus; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että maaseudun kehitys on muodostunut erottamattomaksi osaksi YMP:n rakennetta ja että sen on myös tulevaisuudessa kuuluttava YMP:hen tiiviisti vankan maatalouden kehittämisstrategian välityksellä, jossa keskitytään maaseutuyhteisöihin, ympäristön parantamiseen, maatalouden nykyaikaistamiseen ja sen rakenneuudistukseen, yhteenkuuluvuuden lisäämiseen EU:n maaseutualueilla, epäsuotuisten ja autioitumisvaarassa olevien maaseutualueiden elvyttämiseen, tuotteiden markkinoille saattamisen ja kilpailukyvyn parantamiseen, työllisyyden ylläpitämiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen maaseutualueilla sekä terveystarkastuksessa esille tuotuihin uusiin haasteisiin, joita ovat ilmastonmuutos, uusiutuvat energialähteet, vesihuolto ja luonnon monimuotoisuus;

| 6. | muistuttaa, että maatalous on aina tuottanut julkisia hyödykkeitä, joita tässä yhteydessä kutsutaan ”ensimmäisen sukupolven julkisiksi hyödykkeiksi”; vaatii, että elintarviketurvan ja elintarvikkeiden turvallisuuden samoin kuin ravintoarvoltaan korkeatasoisten maataloustuotteiden on edelleen oltava yhteisen maatalouspolitiikan olemassaolon tärkein oikeutus, sillä ne ovat YMP:n ydin ja Euroopan kansalaisten ensisijainen huolenaihe; toteaa, että uusimmat eli niin sanotut toisen sukupolven julkiset hyödykkeet – ympäristö, maankäytön suunnittelu ja eläinten hyvinvointi – ovat niin ikään YMP:n tavoitteita mutta täydentäviä suhteessa ensimmäisen sukupolven julkisiin hyödykkeisiin ja eikä niiden sen vuoksi pidä korvata näitä; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että maatalous on aina tuottanut julkisia hyödykkeitä, joita tässä yhteydessä kutsutaan ”ensimmäisen sukupolven julkisiksi hyödykkeiksi”; vaatii, että elintarviketurvan ja elintarvikkeiden turvallisuuden samoin kuin ravintoarvoltaan korkeatasoisten maataloustuotteiden on edelleen oltava yhteisen maatalouspolitiikan olemassaolon tärkein oikeutus, sillä ne ovat YMP:n ydin ja Euroopan kansalaisten ensisijainen huolenaihe; toteaa, että uusimmat eli niin sanotut toisen sukupolven julkiset hyödykkeet – ympäristö, maankäytön suunnittelu ja eläinten hyvinvointi – ovat niin ikään YMP:n tavoitteita mutta täydentäviä suhteessa ensimmäisen sukupolven julkisiin hyödykkeisiin ja eikä niiden sen vuoksi pidä korvata näitä;

| 7. | pitää myönteisenä, että viljelijöiden moniulotteinen asema julkisten hyödykkeiden, esimerkiksi ympäristömme säilyttämisen, laadukkaan elintarviketuotannon, asianmukaisen kotieläinjalostuksen, EU:n arvokkaiden maisemien monimuotoisuuden ja laadun muokkaamisen ja parantamisen, tuottamisessa on tunnustettu ja että on siirrytty kestävämpiin viljelykäytäntöihin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen sisältämien maan ylläpitoa koskevien perusvaatimusten täyttämisen lisäksi myös täyttämällä korkeampiakin normeja maatalouden ympäristöohjelmien, täsmäviljelyn, luonnonmukaisen tuotannon ja kaikkien muiden kestävien maatalouskäytäntöjen avulla; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että viljelijöiden moniulotteinen asema julkisten hyödykkeiden, esimerkiksi ympäristömme säilyttämisen, laadukkaan elintarviketuotannon, asianmukaisen kotieläinjalostuksen, EU:n arvokkaiden maisemien monimuotoisuuden ja laadun muokkaamisen ja parantamisen, tuottamisessa on tunnustettu ja että on siirrytty kestävämpiin viljelykäytäntöihin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen sisältämien maan ylläpitoa koskevien perusvaatimusten täyttämisen lisäksi myös täyttämällä korkeampiakin normeja maatalouden ympäristöohjelmien, täsmäviljelyn, luonnonmukaisen tuotannon ja kaikkien muiden kestävien maatalouskäytäntöjen avulla;

| 8. | muistuttaa, että YMP on yhdennetyin EU:n politiikka ja että sen osuus EU:n talousarviosta on siksi luonnollisesti suurin; tunnustaa, että sen osuus talousarviosta on laskenut tasaisesti vuoden 1985 EU:n kokonaistalousarvion 75 prosentista vuoteen 2013 (7) mennessä 39,3 prosenttiin, joka on alle 0,45 prosenttia EU:n BKT:stä (8), ja että samaan aikaan tuki jaetaan nyt niukemmin EU:hun liittyneiden 12 uuden jäsenvaltion kanssa; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että YMP on yhdennetyin EU:n politiikka ja että sen osuus EU:n talousarviosta on siksi luonnollisesti suurin; tunnustaa, että sen osuus talousarviosta on laskenut tasaisesti vuoden 1985 EU:n kokonaistalousarvion 75 prosentista vuoteen 2013 (7) mennessä 39,3 prosenttiin, joka on alle 0,45 prosenttia EU:n BKT:stä (8), ja että samaan aikaan tuki jaetaan nyt niukemmin EU:hun liittyneiden 12 uuden jäsenvaltion kanssa;

| 9. | katsoo siksi, että YMP on kehittynyt, tullut vihreämmäksi ja markkinasuuntautuneemmaksi ja että se on vähentänyt rajusti vaikutustaan kehitysmaihin ja että se samalla tukee viljelijöitä laadukkaiden elintarvikkeiden tuottamiseksi EU:n kuluttajille; |
| --- | --- |

9.

katsoo siksi, että YMP on kehittynyt, tullut vihreämmäksi ja markkinasuuntautuneemmaksi ja että se on vähentänyt rajusti vaikutustaan kehitysmaihin ja että se samalla tukee viljelijöitä laadukkaiden elintarvikkeiden tuottamiseksi EU:n kuluttajille;

Haasteet, joihin vuoden 2013 jälkeisellä YMP:llä on vastattava

| 10. | huomauttaa, että elintarviketurva pysyy EU:n ja koko maailman sekä erityisesti kehitysmaiden maatalouden tärkeimpänä haasteena, koska maailman väestömäärän odotetaan kasvavan seitsemästä yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä ja koska FAO:n mukaan elintarvikkeiden kysynnän ennustetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä (erityisesti Kiinan ja Intian kaltaisissa nousevan talouden maissa); |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että elintarviketurva pysyy EU:n ja koko maailman sekä erityisesti kehitysmaiden maatalouden tärkeimpänä haasteena, koska maailman väestömäärän odotetaan kasvavan seitsemästä yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä ja koska FAO:n mukaan elintarvikkeiden kysynnän ennustetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä (erityisesti Kiinan ja Intian kaltaisissa nousevan talouden maissa);

| 11. | vahvistaa, että EU:n on jatkettava maailman elintarvikevarojen tukemista kyseisen tarpeen täyttämiseksi ja otettava siinä huomioon, että viljelyn lopettaminen yleistyy, että maata, vettä ja energiapanoksia on vähemmän ilmastonmuutoksen takia ja että se on vakava rajoite EU:n valmiuksille lisätä tarjontaa; |
| --- | --- |

11.

vahvistaa, että EU:n on jatkettava maailman elintarvikevarojen tukemista kyseisen tarpeen täyttämiseksi ja otettava siinä huomioon, että viljelyn lopettaminen yleistyy, että maata, vettä ja energiapanoksia on vähemmän ilmastonmuutoksen takia ja että se on vakava rajoite EU:n valmiuksille lisätä tarjontaa;

| 12. | panee merkille, että maailmanlaajuinen energiakriisi ja nousevat energian hinnat saavat maataloustuotannon kustannukset nousemaan, mikä johtaa elintarvikkeiden hintojen nousuun ja markkinahintojen lisääntyvään vaihtelevuuteen sekä viljelijöiden että kuluttajien osalta, millä on tuhoisa vaikutus elintarvikeketjun vakauteen ja mikä rajoittaa ankarasti valmiuksia ylläpitää ja nostaa nykyisiä tuotantotasoja; katsoo kuitenkin, että maa- ja metsätalouden energiaomavaraisuus voisi lisätä niiden kestävyyttä; |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että maailmanlaajuinen energiakriisi ja nousevat energian hinnat saavat maataloustuotannon kustannukset nousemaan, mikä johtaa elintarvikkeiden hintojen nousuun ja markkinahintojen lisääntyvään vaihtelevuuteen sekä viljelijöiden että kuluttajien osalta, millä on tuhoisa vaikutus elintarvikeketjun vakauteen ja mikä rajoittaa ankarasti valmiuksia ylläpitää ja nostaa nykyisiä tuotantotasoja; katsoo kuitenkin, että maa- ja metsätalouden energiaomavaraisuus voisi lisätä niiden kestävyyttä;

| 13. | katsoo, että maatalous on hyvässä asemassa edistämään huomattavasti ilmastonmuutoksen torjuntaa jatkamalla kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämistä ja lisäämällä hiilidioksidin talteenottoa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että maatalous on hyvässä asemassa edistämään huomattavasti ilmastonmuutoksen torjuntaa jatkamalla kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämistä ja lisäämällä hiilidioksidin talteenottoa;

| 14. | tunnustaa, että maataloudessa on jo saavutettu merkittävää edistystä sen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja yleisemmin ympäristöongelmiin (vesitalous, maankäytön hallinta, luonnon monimuotoisuus, biomassa jne.) vastaamisessa, mutta katsoo, että näitä toimia on jatkettava, jotta tuotantomenetelmät saadaan vastaamaan entistä kestävämpää kehitystä, jossa sovitetaan yhteen taloudellinen, ympäristöön liittyvä ja sosiaalinen kehitys; |
| --- | --- |

14.

tunnustaa, että maataloudessa on jo saavutettu merkittävää edistystä sen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja yleisemmin ympäristöongelmiin (vesitalous, maankäytön hallinta, luonnon monimuotoisuus, biomassa jne.) vastaamisessa, mutta katsoo, että näitä toimia on jatkettava, jotta tuotantomenetelmät saadaan vastaamaan entistä kestävämpää kehitystä, jossa sovitetaan yhteen taloudellinen, ympäristöön liittyvä ja sosiaalinen kehitys;

| 15. | muistuttaa, että kuluttajien odotuksiin elintarvikkeiden taatusta turvallisuudesta on vastattava ja että on vastattava myös heidän vaatimuksiinsa korkeammista laatunormeista, eläinten paremmasta hyvinvoinnista ja asianmukaisesta vastineesta rahoille; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että kuluttajien odotuksiin elintarvikkeiden taatusta turvallisuudesta on vastattava ja että on vastattava myös heidän vaatimuksiinsa korkeammista laatunormeista, eläinten paremmasta hyvinvoinnista ja asianmukaisesta vastineesta rahoille;

| 16. | katsoo, että YMP:n on edelleen tarjottava ratkaisuja ja konkreettista apua viljelysmaiden autioitumista, maaseudun väestökatoa ja maaseudun väestön ikääntymistä EU:ssa koskevaan uhkaan myöntämällä riittävästi rahoitusta ja antamalla apua tätä tarkoitusta varten, jotta voidaan varmistaa EU:n maaseutuyhteisöjen pitkän aikavälin kestävyys; katsoo siksi, että on myös tarpeen jatkaa tavoitehakuista maaseudun kehittämistä YMP:n puitteissa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että YMP:n on edelleen tarjottava ratkaisuja ja konkreettista apua viljelysmaiden autioitumista, maaseudun väestökatoa ja maaseudun väestön ikääntymistä EU:ssa koskevaan uhkaan myöntämällä riittävästi rahoitusta ja antamalla apua tätä tarkoitusta varten, jotta voidaan varmistaa EU:n maaseutuyhteisöjen pitkän aikavälin kestävyys; katsoo siksi, että on myös tarpeen jatkaa tavoitehakuista maaseudun kehittämistä YMP:n puitteissa;

| 17. | katsoo, että YMP:n on reagoitava välittömästi maatalousyrityksille talouskriisistä koituviin vaikutuksiin, esimerkiksi viljelijöiden luotonsaannin puutteeseen, tilatulojen rajoituksiin (9), ja maaseudun kasvavaan työttömyyteen; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että YMP:n on reagoitava välittömästi maatalousyrityksille talouskriisistä koituviin vaikutuksiin, esimerkiksi viljelijöiden luotonsaannin puutteeseen, tilatulojen rajoituksiin (9), ja maaseudun kasvavaan työttömyyteen;

| 18. | kiinnittää siksi huomiota siihen, että erot jäsenvaltioiden kyvyissä selvitä talouskriisistä voivat johtua maaseutualueiden välisestä lisääntyvästä epätasa-arvosta EU:ssa; |
| --- | --- |

18.

kiinnittää siksi huomiota siihen, että erot jäsenvaltioiden kyvyissä selvitä talouskriisistä voivat johtua maaseutualueiden välisestä lisääntyvästä epätasa-arvosta EU:ssa;

| 19. | tunnustaa, että YMP:ssä on otettava huomioon maatalouden rakenteelliset erot ja nykyaikaistamistarpeet laajentuneessa EU:ssa, minkä tarkoituksena on saavuttaa yhtenäinen kehityksen ja yhteenkuuluvuuden taso; |
| --- | --- |

19.

tunnustaa, että YMP:ssä on otettava huomioon maatalouden rakenteelliset erot ja nykyaikaistamistarpeet laajentuneessa EU:ssa, minkä tarkoituksena on saavuttaa yhtenäinen kehityksen ja yhteenkuuluvuuden taso;

| 20. | katsoo, että näiden haasteiden takia vuoden 2013 jälkeisten YMP:n ensisijaisten tavoitteiden ympärille on rakennettava vahva, kestävä, asianmukaisesti tuettu ja uskottava monipuolinen elintarvike- ja maatalouspolitiikka, jolla annetaan vahva signaali viljelijöiden tukemisesta tehokkaasti ja kohdennetusti ja vastataan maatalousyhteisön huoliin, mikä hyödyttää yhteiskuntaa myös laajemmin; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että näiden haasteiden takia vuoden 2013 jälkeisten YMP:n ensisijaisten tavoitteiden ympärille on rakennettava vahva, kestävä, asianmukaisesti tuettu ja uskottava monipuolinen elintarvike- ja maatalouspolitiikka, jolla annetaan vahva signaali viljelijöiden tukemisesta tehokkaasti ja kohdennetusti ja vastataan maatalousyhteisön huoliin, mikä hyödyttää yhteiskuntaa myös laajemmin;

Vuoden 2013 jälkeisen vahvan YMP:n tarve

Yhteiskuntaan ja talouteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen

| 21. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiaa varten tarvitaan vahvaa ja kestävää EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa, joka palvelee kaikkien eurooppalaisten viljelijöiden etuja ja hyödyttää yhteiskuntaa myös laajemmin; katsoo, että sillä on turvattava maatalouden panos unionin talouteen ja alan valmiudet kilpailla maailmanmarkkinoilla; katsoo, että EU:lla ei strategisista syistä ole varaa luottaa muihin maailman osiin EU:n elintarviketurvan varmistamisessa ilmastonmuutoksen, tiettyjen maailman alueiden poliittisen epävakauden ja mahdollisten tautien puhkeamisten tai muiden tuotantovalmiuksille mahdollisesti tuhoisien tapahtumien takia; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiaa varten tarvitaan vahvaa ja kestävää EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa, joka palvelee kaikkien eurooppalaisten viljelijöiden etuja ja hyödyttää yhteiskuntaa myös laajemmin; katsoo, että sillä on turvattava maatalouden panos unionin talouteen ja alan valmiudet kilpailla maailmanmarkkinoilla; katsoo, että EU:lla ei strategisista syistä ole varaa luottaa muihin maailman osiin EU:n elintarviketurvan varmistamisessa ilmastonmuutoksen, tiettyjen maailman alueiden poliittisen epävakauden ja mahdollisten tautien puhkeamisten tai muiden tuotantovalmiuksille mahdollisesti tuhoisien tapahtumien takia;

| 22. | muistuttaa, että EU:n maatalous pysyy EU:n talouden keskeisenä alana ja että se edistää huomattavasti EU:n BKT:tä ja työpaikkoja sekä suoraan että välillisesti sekä elintarviketeollisuusmarkkinoiden alku- että loppupään kerrannaisvaikutuksen avulla; katsoo, että vahvaa maataloutta ja elintarviketeollisuutta ei voi erottaa toisistaan, ja ne edistävät toistensa menestystä etenkin viennissä; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että EU:n maatalous pysyy EU:n talouden keskeisenä alana ja että se edistää huomattavasti EU:n BKT:tä ja työpaikkoja sekä suoraan että välillisesti sekä elintarviketeollisuusmarkkinoiden alku- että loppupään kerrannaisvaikutuksen avulla; katsoo, että vahvaa maataloutta ja elintarviketeollisuutta ei voi erottaa toisistaan, ja ne edistävät toistensa menestystä etenkin viennissä;

| 23. | muistuttaa, että yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi EU tarvitsee vahvaa YMP:tä, on Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ytimessä olevien elinkelpoisten ja dynaamisten maaseutuyhteisöjen säilymisen ja kehityksen edistäminen, sillä ne ovat ratkaisevia kestävän ja tasapainoisen yhteiskuntaan ja talouteen liittyvän kehityksen turvaamiseksi koko EU:n alueella; huomauttaa, että tämä edellyttää maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen sosiaalis-taloudellisen kuilun kaventamista, jotteivät viljelysmaiden autioituminen ja maaltapako ja maaseutualueiden eristäytyminen näiden vaikutuksesta ennestään lisääntyisi; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi EU tarvitsee vahvaa YMP:tä, on Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ytimessä olevien elinkelpoisten ja dynaamisten maaseutuyhteisöjen säilymisen ja kehityksen edistäminen, sillä ne ovat ratkaisevia kestävän ja tasapainoisen yhteiskuntaan ja talouteen liittyvän kehityksen turvaamiseksi koko EU:n alueella; huomauttaa, että tämä edellyttää maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen sosiaalis-taloudellisen kuilun kaventamista, jotteivät viljelysmaiden autioituminen ja maaltapako ja maaseutualueiden eristäytyminen näiden vaikutuksesta ennestään lisääntyisi;

| 24. | huomauttaa, että on kiireellisesti pitkän aikavälin toimintalinjoja toteuttamalla houkuteltava nuorempia sukupolvia ja naisia maaseutualueille ja tarjottava heille uusia ja vaihtoehtoisia taloudellisia mahdollisuuksia kestävän maaseutuväestön takaamiseksi; pitää tarpeellisena etsiä uusia keinoja houkutella nuoria alalle, kuten halpakorkoisten lainojen ja sijoitusluottojen myöntäminen taikka nuorten ammatillisen osaamisen tunnustaminen, jotta heidän olisi suhteellisen helppo aloittaa maatalousalalla; toteaa nuorten viljelijöiden kohtaavan alalle pyrkiessään esteitä, joita ovat esimerkiksi korkeat aloituskustannukset, maan paikoin kohtuuton hinta ja luotonsaantivaikeudet etenkin vaikeina aikoina; |
| --- | --- |

24.

huomauttaa, että on kiireellisesti pitkän aikavälin toimintalinjoja toteuttamalla houkuteltava nuorempia sukupolvia ja naisia maaseutualueille ja tarjottava heille uusia ja vaihtoehtoisia taloudellisia mahdollisuuksia kestävän maaseutuväestön takaamiseksi; pitää tarpeellisena etsiä uusia keinoja houkutella nuoria alalle, kuten halpakorkoisten lainojen ja sijoitusluottojen myöntäminen taikka nuorten ammatillisen osaamisen tunnustaminen, jotta heidän olisi suhteellisen helppo aloittaa maatalousalalla; toteaa nuorten viljelijöiden kohtaavan alalle pyrkiessään esteitä, joita ovat esimerkiksi korkeat aloituskustannukset, maan paikoin kohtuuton hinta ja luotonsaantivaikeudet etenkin vaikeina aikoina;

| 25. | katsoo, että maaseudun työttömyyden kasvuun olisi puututtava säilyttämällä nykyiset työpaikat, kannustamalla laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjoamalla lisämahdollisuuksia tulojen monipuolistamiseen ja uusiin tulolähteisiin; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että maaseudun työttömyyden kasvuun olisi puututtava säilyttämällä nykyiset työpaikat, kannustamalla laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjoamalla lisämahdollisuuksia tulojen monipuolistamiseen ja uusiin tulolähteisiin;

| 26. | muistuttaa, että kuten Lissabonin sopimuksen 39 artiklassa aivan oikein todetaan, maatalous on erityinen ala, joka kärsii pitkän aikavälin tuotantojaksoista ja monenlaisista markkinahäiriöistä, kuten suuresta markkinoiden vaihtelevuudesta, suuresta alttiudesta luonnonkatastrofeille, korkeasta riskitasosta, kysynnän joustavuuden puutteesta ja siitä, että viljelijät ovat pikemminkin ”hinnanottajia” kuin ”hinnan määrääjiä” elintarvikeketjussa; |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että kuten Lissabonin sopimuksen 39 artiklassa aivan oikein todetaan, maatalous on erityinen ala, joka kärsii pitkän aikavälin tuotantojaksoista ja monenlaisista markkinahäiriöistä, kuten suuresta markkinoiden vaihtelevuudesta, suuresta alttiudesta luonnonkatastrofeille, korkeasta riskitasosta, kysynnän joustavuuden puutteesta ja siitä, että viljelijät ovat pikemminkin ”hinnanottajia” kuin ”hinnan määrääjiä” elintarvikeketjussa;

| 27. | katsoo, että joillakin maatalouden aloilla, jotka kaipaavat huomattavia pääomainvestointeja monivuotisten tuotantosyklien aikana (maito, sitrushedelmät, viini, oliivit ja hedelmät yleensä), on otettava käyttöön uusia tarjonnan hallinnointimenetelmiä; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että joillakin maatalouden aloilla, jotka kaipaavat huomattavia pääomainvestointeja monivuotisten tuotantosyklien aikana (maito, sitrushedelmät, viini, oliivit ja hedelmät yleensä), on otettava käyttöön uusia tarjonnan hallinnointimenetelmiä;

| 28. | huomauttaa, että tärkeintä on, että tuleva EU:n maatalouspolitiikka pysyy yhteisenä politiikkana, ja että vain koko EU:n kattavan tasapainotetun ja oikeudenmukaisen tukijärjestelmän ja yhteisten tavoitteiden ja sääntöjen avulla – ottaen samalla huomioon tiettyjen alojen ja alueiden erityispiirteet – voidaan saada aikaan kunnolliset toimintaedellytykset viljelijöille ja asianmukaisesti toimivat sisämarkkinat, joilla maataloustuotteisiin ja -tuottajiin sovelletaan oikeudenmukaisia kilpailuehtoja EU:ssa, ja että näin rahoille saadaan enemmän vastinetta kuin jäsenvaltioiden uudelleen kansallistetuilla ja mahdollisesti keskenään ristiriitaisilla maatalouspolitiikoilla saataisiin; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että tärkeintä on, että tuleva EU:n maatalouspolitiikka pysyy yhteisenä politiikkana, ja että vain koko EU:n kattavan tasapainotetun ja oikeudenmukaisen tukijärjestelmän ja yhteisten tavoitteiden ja sääntöjen avulla – ottaen samalla huomioon tiettyjen alojen ja alueiden erityispiirteet – voidaan saada aikaan kunnolliset toimintaedellytykset viljelijöille ja asianmukaisesti toimivat sisämarkkinat, joilla maataloustuotteisiin ja -tuottajiin sovelletaan oikeudenmukaisia kilpailuehtoja EU:ssa, ja että näin rahoille saadaan enemmän vastinetta kuin jäsenvaltioiden uudelleen kansallistetuilla ja mahdollisesti keskenään ristiriitaisilla maatalouspolitiikoilla saataisiin;

| 29. | katsoo, että YMP:ssä on sovitettava yhteen seuraavat:






  — | paljon lisäarvoa tuova maatalous, jonka tuotanto, laatutuotteet ja jalostetut tuotteet antavat sille mahdollisuuden menestyä maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

29.

katsoo, että YMP:ssä on sovitettava yhteen seuraavat:

—

paljon lisäarvoa tuova maatalous, jonka tuotanto, laatutuotteet ja jalostetut tuotteet antavat sille mahdollisuuden menestyä maailmanmarkkinoilla;

| — | avoin maatalous alueellisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

—

avoin maatalous alueellisilla markkinoilla;

| — | lähimarkkinoihin tukeutuva paikallinen maatalous; pitää huomionarvoisena, että osa tästä maataloudesta koskee pienviljelijöitä, jotka saavat toiminnastaan vaatimatonta tuloa, ja jos tällaiset viljelijät joutuisivat lopettamaan maatalouden harjoittamisen, heidän olisi ikään, koulutukseen ja elämäntapaan liittyvistä syistä huomattavan vaikea löytää työtä muualta erityisesti taantuman ja korkean työttömyyden aikana; |
| --- | --- |

—

lähimarkkinoihin tukeutuva paikallinen maatalous; pitää huomionarvoisena, että osa tästä maataloudesta koskee pienviljelijöitä, jotka saavat toiminnastaan vaatimatonta tuloa, ja jos tällaiset viljelijät joutuisivat lopettamaan maatalouden harjoittamisen, heidän olisi ikään, koulutukseen ja elämäntapaan liittyvistä syistä huomattavan vaikea löytää työtä muualta erityisesti taantuman ja korkean työttömyyden aikana;

Julkisia hyödykkeitä koskevien hyötyjen tuottaminen

| 30. | korostaa, että elintarvikkeet ovat tärkein maatalouden tuottama julkinen hyödyke; tunnustaa, että viljelijät tuottavat monia julkisia hyödykkeitä, joista markkinat eivät palkitse heitä; vaatii siksi, että heidät on palkittava oikeudenmukaisesti ja että heitä on kannustettava edelleen jatkamaan turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden, eläinten hyvinvointia edistävien parempien olojen ja täydentävien ympäristöhyötyjen tuottamista sekä luomaan lisää työpaikkoja, jotta maaseutu voidaan säilyttää kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että elintarvikkeet ovat tärkein maatalouden tuottama julkinen hyödyke; tunnustaa, että viljelijät tuottavat monia julkisia hyödykkeitä, joista markkinat eivät palkitse heitä; vaatii siksi, että heidät on palkittava oikeudenmukaisesti ja että heitä on kannustettava edelleen jatkamaan turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden, eläinten hyvinvointia edistävien parempien olojen ja täydentävien ympäristöhyötyjen tuottamista sekä luomaan lisää työpaikkoja, jotta maaseutu voidaan säilyttää kaikkialla Euroopassa;

| 31. | muistuttaa siksi, että ellei (pitkällä aikavälillä taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta) kestävää maataloustoimintaa jatketa koko EU:ssa, julkisten hyödykkeiden tarjoaminen vaarantuu; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa siksi, että ellei (pitkällä aikavälillä taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta) kestävää maataloustoimintaa jatketa koko EU:ssa, julkisten hyödykkeiden tarjoaminen vaarantuu;

| 32. | tunnustaa, että viljelijöiden sukupolvet ovat muokanneet EU:n arvokkaita maisemia ja että heidät pitäisi siksi palkita, jotta he jatkaisivat sen tekemistä kestävästi, erityisesti vuoristoalueilla ja luonnonolosuhteiltaan heikommassa asemassa olevilla alueilla; katsoo, että he edistävät aktiivisesti Euroopan suurta kulttuuriarvoa ja houkuttelevuutta tarjoamalla puitteet onnistuneelle maaseutumatkailulle; korostaa kuitenkin, että toimia on täydennettävä unionin aluepolitiikalla ja kansallisilla välineillä, jotta vastaavien yhteisvaikutusten lisäksi voidaan luoda vakaat alueelliset olot, jotka ovat toimintakykyisen maatalouden olennainen edellytys; |
| --- | --- |

32.

tunnustaa, että viljelijöiden sukupolvet ovat muokanneet EU:n arvokkaita maisemia ja että heidät pitäisi siksi palkita, jotta he jatkaisivat sen tekemistä kestävästi, erityisesti vuoristoalueilla ja luonnonolosuhteiltaan heikommassa asemassa olevilla alueilla; katsoo, että he edistävät aktiivisesti Euroopan suurta kulttuuriarvoa ja houkuttelevuutta tarjoamalla puitteet onnistuneelle maaseutumatkailulle; korostaa kuitenkin, että toimia on täydennettävä unionin aluepolitiikalla ja kansallisilla välineillä, jotta vastaavien yhteisvaikutusten lisäksi voidaan luoda vakaat alueelliset olot, jotka ovat toimintakykyisen maatalouden olennainen edellytys;

| 33. | huomauttaa, että viljelijöillä on mahdollisuudet tuottaa yhteiskunnan vaatimuksia vastaavia täydentäviä ympäristöhyötyjä, erityisesti maaperän säilyttämistä ja kunnostamista, asianmukaista vesihuoltoa ja laadun parantamista ja viljelysmaan luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä ja että heitä pitäisi kannustaa tekemään niin sekä tukea investointeja; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että viljelijöillä on mahdollisuudet tuottaa yhteiskunnan vaatimuksia vastaavia täydentäviä ympäristöhyötyjä, erityisesti maaperän säilyttämistä ja kunnostamista, asianmukaista vesihuoltoa ja laadun parantamista ja viljelysmaan luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä ja että heitä pitäisi kannustaa tekemään niin sekä tukea investointeja;

| 34. | katsoo, että aikaisemmin sääntelyvaatimuksien noudattaminen ja maatalousmaan hyvien viljely- ja ympäristöolosuhteiden ylläpitäminen on ollut välttämätön edellytys suorien tukien myöntämiseen ja on edelleen yksi soveltuvista keinoista siihen, että viljelijät voisivat optimoida ekosysteemipalvelunsa ja jotta uusiin ympäristöhaasteisiin voitaisiin vastata turvaamalla perusluonteisten julkishyödykkeiden saatavuus; huomauttaa kuitenkin, että täydentävien ehtojen toimeenpano aiheutti lukuisia hallinnollisia ongelmia ja herätti vastustusta maanviljelijöiden keskuudessa, jotka katsoivat menettävänsä toimintavapauttaan; edellyttää siksi, että maataloustuottajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta on vähennettävä yksinkertaistamalla täytäntöönpanojärjestelmää täydentävien vaatimusten osalta; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että aikaisemmin sääntelyvaatimuksien noudattaminen ja maatalousmaan hyvien viljely- ja ympäristöolosuhteiden ylläpitäminen on ollut välttämätön edellytys suorien tukien myöntämiseen ja on edelleen yksi soveltuvista keinoista siihen, että viljelijät voisivat optimoida ekosysteemipalvelunsa ja jotta uusiin ympäristöhaasteisiin voitaisiin vastata turvaamalla perusluonteisten julkishyödykkeiden saatavuus; huomauttaa kuitenkin, että täydentävien ehtojen toimeenpano aiheutti lukuisia hallinnollisia ongelmia ja herätti vastustusta maanviljelijöiden keskuudessa, jotka katsoivat menettävänsä toimintavapauttaan; edellyttää siksi, että maataloustuottajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta on vähennettävä yksinkertaistamalla täytäntöönpanojärjestelmää täydentävien vaatimusten osalta;

| 35. | katsoo, että maataloudessa työskentelevien koulutusta ja jatkokoulutusta parantamalla, tutkimus- ja kehittämistoiminnan onnistuneita innovaatioita entistä paremmin hyödyntämällä sekä maataloustuotantoa tehostamalla voidaan selvästi parantaa maatalouden ilmastotasetta; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että maataloudessa työskentelevien koulutusta ja jatkokoulutusta parantamalla, tutkimus- ja kehittämistoiminnan onnistuneita innovaatioita entistä paremmin hyödyntämällä sekä maataloustuotantoa tehostamalla voidaan selvästi parantaa maatalouden ilmastotasetta;

| 36. | katsoo viimeisimpien saatavilla olevien tutkimusten mukaisesti, että ilman yhteistä maatalouspolitiikkaa ja hyvää maatalouskäytäntöä koko EU:ssa kehittyisi kestämättömiä tuotantomuotoja (parhaan maaperän käytön tehostaminen ja laaja viljelysmaiden autioituminen heikossa asemassa olevilla alueilla), mikä aiheuttaisi vakavia vahinkoja ympäristölle; toteaa, että vahvan YMP:n tuen kustannukset ovat mitättömiä verrattuna toimimattomuuden kustannuksiin ja sen kielteisiin tahattomiin seurauksiin; |
| --- | --- |

36.

katsoo viimeisimpien saatavilla olevien tutkimusten mukaisesti, että ilman yhteistä maatalouspolitiikkaa ja hyvää maatalouskäytäntöä koko EU:ssa kehittyisi kestämättömiä tuotantomuotoja (parhaan maaperän käytön tehostaminen ja laaja viljelysmaiden autioituminen heikossa asemassa olevilla alueilla), mikä aiheuttaisi vakavia vahinkoja ympäristölle; toteaa, että vahvan YMP:n tuen kustannukset ovat mitättömiä verrattuna toimimattomuuden kustannuksiin ja sen kielteisiin tahattomiin seurauksiin;

YMP:n uudet ensisijaiset tavoitteet 2000-luvulla

| 37. | katsoo, että maatalous on hyvässä asemassa edistämään huomattavasti uuden EU 2020 -strategian ilmastonmuutokseen puuttumista ja uusien työpaikkojen luomista koskevien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista vihreän kasvun ja uusiutuvan energian tarjoamisen avulla, kun se samanaikaisesti tarjoaa edelleen elintarviketurvaa EU:n kuluttajille tuottamalla turvallisia ja laadukkaita elintarviketuotteita; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että maatalous on hyvässä asemassa edistämään huomattavasti uuden EU 2020 -strategian ilmastonmuutokseen puuttumista ja uusien työpaikkojen luomista koskevien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista vihreän kasvun ja uusiutuvan energian tarjoamisen avulla, kun se samanaikaisesti tarjoaa edelleen elintarviketurvaa EU:n kuluttajille tuottamalla turvallisia ja laadukkaita elintarviketuotteita;

Oikeudenmukainen YMP

| 38. | vaatii, että EU:n maatalouden on pysyttävä kilpailukykyisenä kauppakumppanien ja/tai sellaisten maiden raivokasta kilpailua ja kauppaa vääristäviä toimenpiteitä vastaan, joissa tuottajilta ei vaadita yhtä korkeiden standardien täyttämistä kuin EU:n tuottajilta vaaditaan erityisesti tuotteiden laadun, elintarvikkeiden turvallisuuden, ympäristön, sosiaalilainsäädännön ja eläinten hyvinvoinnin suhteen; katsoo siksi, että kilpailukyvyn parantamisen eri tasoilla (paikallis- ja aluetaso, sisämarkkinat ja maailmanmarkkinat) olisi oltava vuoden 2013 jälkeisen YMP:n perustavoite, jotta voidaan varmistaa, että EU:lla on laaja ja monipuolinen valikoima laadukkaita elintarvikkeita ja muita maataloustuotteita, jotka saavat yhä suuremman osuuden maailmanmarkkinoista, ja jotta viljelijöille taataan oikeudenmukainen kauppa ja kannattavuuden takaavat hinnat; |
| --- | --- |

38.

vaatii, että EU:n maatalouden on pysyttävä kilpailukykyisenä kauppakumppanien ja/tai sellaisten maiden raivokasta kilpailua ja kauppaa vääristäviä toimenpiteitä vastaan, joissa tuottajilta ei vaadita yhtä korkeiden standardien täyttämistä kuin EU:n tuottajilta vaaditaan erityisesti tuotteiden laadun, elintarvikkeiden turvallisuuden, ympäristön, sosiaalilainsäädännön ja eläinten hyvinvoinnin suhteen; katsoo siksi, että kilpailukyvyn parantamisen eri tasoilla (paikallis- ja aluetaso, sisämarkkinat ja maailmanmarkkinat) olisi oltava vuoden 2013 jälkeisen YMP:n perustavoite, jotta voidaan varmistaa, että EU:lla on laaja ja monipuolinen valikoima laadukkaita elintarvikkeita ja muita maataloustuotteita, jotka saavat yhä suuremman osuuden maailmanmarkkinoista, ja jotta viljelijöille taataan oikeudenmukainen kauppa ja kannattavuuden takaavat hinnat;

| 39. | muistuttaa, että EU:n viljelijät tuottavat elintarvikkeita korkeimpien turvallisuutta, laatua ja eläinten hyvinvointia koskevien normien mukaisesti ja että heidän on saatava siitä korvaus; katsoo, että kolmansista maista peräisin olevan tuonnin on WTO:ssa sovittuja oikeuksia ja velvoitteita noudattaen täytettävä samat vaatimukset oikeudenmukaisen kilpailun takaamiseksi, jotta kuluttajat voivat tuotteita ostaessaan tehdä tietoisia valintoja esimerkiksi luotettavan jäljitettävyyden ansiosta; kehottaa komissiota turvaamaan EU:n viljelijöiden edut monen- ja kahdenvälisissä kauppasopimuksissa, joista se neuvottelee EU:n nimissä; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että EU:n viljelijät tuottavat elintarvikkeita korkeimpien turvallisuutta, laatua ja eläinten hyvinvointia koskevien normien mukaisesti ja että heidän on saatava siitä korvaus; katsoo, että kolmansista maista peräisin olevan tuonnin on WTO:ssa sovittuja oikeuksia ja velvoitteita noudattaen täytettävä samat vaatimukset oikeudenmukaisen kilpailun takaamiseksi, jotta kuluttajat voivat tuotteita ostaessaan tehdä tietoisia valintoja esimerkiksi luotettavan jäljitettävyyden ansiosta; kehottaa komissiota turvaamaan EU:n viljelijöiden edut monen- ja kahdenvälisissä kauppasopimuksissa, joista se neuvottelee EU:n nimissä;

| 40. | katsoo, että maataloustoiminnan säilyttäminen koko EU:ssa on olennaista monipuolisen ja paikallisen elintarviketuotannon säilyttämiseksi, maaseudun sosiaalis-taloudellisen dynaamisuuden ja työpaikkojen turvaamiseksi etenkin nykyisen talouskriisin aikana ja viljelysmaiden autioitumisen vaaran estämiseksi koko EU:n maaseudulla ottaen jatkuvasti huomioon ympäristönsuojelun ja maisemanhallinnan; uskoo siksi, että epäsuotuisille alueille on annettava mahdollisuus ratkaista erityisasemastaan johtuvat lisäongelmat ja ryhtyä tarvittaviin toimiin asemaansa sopeutumiseksi; pitää välttämättömänä selvittää omavaraisviljelyn erityistarpeet; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että maataloustoiminnan säilyttäminen koko EU:ssa on olennaista monipuolisen ja paikallisen elintarviketuotannon säilyttämiseksi, maaseudun sosiaalis-taloudellisen dynaamisuuden ja työpaikkojen turvaamiseksi etenkin nykyisen talouskriisin aikana ja viljelysmaiden autioitumisen vaaran estämiseksi koko EU:n maaseudulla ottaen jatkuvasti huomioon ympäristönsuojelun ja maisemanhallinnan; uskoo siksi, että epäsuotuisille alueille on annettava mahdollisuus ratkaista erityisasemastaan johtuvat lisäongelmat ja ryhtyä tarvittaviin toimiin asemaansa sopeutumiseksi; pitää välttämättömänä selvittää omavaraisviljelyn erityistarpeet;

| 41. | korostaa, että viljelijät tarvitsevat pitkän aikavälin investointinäkymiä ja riittäviä tuloja työnsä suorittamiseksi; kehottaa sen tähden takaamaan, että maatalousyhteisön kohtuulliset ja vakaat tulot pysyvät uuden YMP:n ensisijaisena tavoitteena ja että samalla tarjotaan kuluttajille asianmukainen vastine rahoille ja oikeudenmukainen kohtelu eritoten lisäämällä kilpailua maatalousalalla ja antamalla viljelijöille mahdollisuus kattaa reaalikustannukset ja reagoida markkinoiden merkkeihin; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että viljelijät tarvitsevat pitkän aikavälin investointinäkymiä ja riittäviä tuloja työnsä suorittamiseksi; kehottaa sen tähden takaamaan, että maatalousyhteisön kohtuulliset ja vakaat tulot pysyvät uuden YMP:n ensisijaisena tavoitteena ja että samalla tarjotaan kuluttajille asianmukainen vastine rahoille ja oikeudenmukainen kohtelu eritoten lisäämällä kilpailua maatalousalalla ja antamalla viljelijöille mahdollisuus kattaa reaalikustannukset ja reagoida markkinoiden merkkeihin;

| 42. | kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin alkutuottajien ja tuottajajärjestöjen päätäntävallan ja neuvotteluvoiman lisäämiseksi elintarvikeketjun muihin talouden toimijoihin nähden ja kannustaa muodostamaan järjestöjä, jotka lujittavat eri alojen sidosryhmien välisiä yhteyksiä edellyttäen, että ne voivat tehostaa tiedonvaihtoa ja tarjonnan mukauttamista kuluttajien vaatimuksiin; katsoo, että näin voitaisiin parantaa elintarvikeketjun toimintaa lisäämällä elintarvikkeiden hintojen avoimuutta ja toimia, joilla puututaan sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, jotta viljelijät voisivat saada ansaitsemansa lisäarvon; arvelee, että nämä tavoitteet saattavat edellyttää EU:n kilpailusääntöjen mukauttamista tai selkiyttämistä maatalousmarkkinoiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, kunhan ne eivät haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; |
| --- | --- |

42.

kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin alkutuottajien ja tuottajajärjestöjen päätäntävallan ja neuvotteluvoiman lisäämiseksi elintarvikeketjun muihin talouden toimijoihin nähden ja kannustaa muodostamaan järjestöjä, jotka lujittavat eri alojen sidosryhmien välisiä yhteyksiä edellyttäen, että ne voivat tehostaa tiedonvaihtoa ja tarjonnan mukauttamista kuluttajien vaatimuksiin; katsoo, että näin voitaisiin parantaa elintarvikeketjun toimintaa lisäämällä elintarvikkeiden hintojen avoimuutta ja toimia, joilla puututaan sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, jotta viljelijät voisivat saada ansaitsemansa lisäarvon; arvelee, että nämä tavoitteet saattavat edellyttää EU:n kilpailusääntöjen mukauttamista tai selkiyttämistä maatalousmarkkinoiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, kunhan ne eivät haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa;

| 43. | katsoo, että tarvitaan joustavia ja tehokkaita markkinatoimenpiteitä, joilla varmistetaan YMP:n tulevissa puitteissa asianmukainen turvaverkko, jotta voidaan välttää markkinahintojen äärimmäinen vaihtelevuus, vakauttaa markkinoita ja antaa nopeita ja tehokkaita vastauksia alalla ilmeneviin talouskriiseihin; katsoo, että toimenpiteitä olisi täydennettävä riskinhallintajärjestelmällä, jolla voidaan minimoida luonnon- ja terveyskatastrofien seuraukset; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että tarvitaan joustavia ja tehokkaita markkinatoimenpiteitä, joilla varmistetaan YMP:n tulevissa puitteissa asianmukainen turvaverkko, jotta voidaan välttää markkinahintojen äärimmäinen vaihtelevuus, vakauttaa markkinoita ja antaa nopeita ja tehokkaita vastauksia alalla ilmeneviin talouskriiseihin; katsoo, että toimenpiteitä olisi täydennettävä riskinhallintajärjestelmällä, jolla voidaan minimoida luonnon- ja terveyskatastrofien seuraukset;

| 44. | katsoo, että tietyillä aloilla käytössä olevat tuotantopotentiaalin hallitsemisvälineet olisi säilytettävä, jotta markkinoita voidaan hallita tehokkaammin ja ylituotannon aiheuttamia kriisejä välttää oikeudenmukaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että tietyillä aloilla käytössä olevat tuotantopotentiaalin hallitsemisvälineet olisi säilytettävä, jotta markkinoita voidaan hallita tehokkaammin ja ylituotannon aiheuttamia kriisejä välttää oikeudenmukaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden mukaisesti;

| 45. | kehottaa jakamaan oikeudenmukaisesti YMP:n tukia ja vaatii, että sen pitäisi olla oikeudenmukaista sekä uusien että vanhojen jäsenvaltioiden viljelijöiden kannalta; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jakamaan oikeudenmukaisesti YMP:n tukia ja vaatii, että sen pitäisi olla oikeudenmukaista sekä uusien että vanhojen jäsenvaltioiden viljelijöiden kannalta;

| 46. | katsoo, että ensimmäisen pilarin mukaisten suorien tukien vähentäminen ei vaikuttaisi tuhoisasti ainoastaan viljelijöihin vaan samassa määrin myös maaseutuun, maatalouteen liittyviin julkisiin palveluihin, kuluttajiin ja yhteiskuntaan, sillä viimeksi mainittu on joka suhteessa edunsaajan asemassa; katsoo, että tästä syystä suorat tuet ovat oleellisia ja ne on säilytettävä; kiinnittää huomiota siihen, että YMP:n rahoituksen vähentämisellä on mahdollisesti epäsuotuisa vaikutus maatilojen arvoon, mistä on vakavia seurauksia erityisesti viljelijöille, jotka ovat ottaneet pankkilainoja etenkin Euroopan maatalouteen vakavasti vaikuttaneen talouskriisin aikana; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että ensimmäisen pilarin mukaisten suorien tukien vähentäminen ei vaikuttaisi tuhoisasti ainoastaan viljelijöihin vaan samassa määrin myös maaseutuun, maatalouteen liittyviin julkisiin palveluihin, kuluttajiin ja yhteiskuntaan, sillä viimeksi mainittu on joka suhteessa edunsaajan asemassa; katsoo, että tästä syystä suorat tuet ovat oleellisia ja ne on säilytettävä; kiinnittää huomiota siihen, että YMP:n rahoituksen vähentämisellä on mahdollisesti epäsuotuisa vaikutus maatilojen arvoon, mistä on vakavia seurauksia erityisesti viljelijöille, jotka ovat ottaneet pankkilainoja etenkin Euroopan maatalouteen vakavasti vaikuttaneen talouskriisin aikana;

| 47. | katsoo, että elinkelpoiset maatalousyritykset ovat olennaisia pyrittäessä säilyttämään elinvoimaiset maaseudun yhteisöt, sillä ne luovat alueelleen työpaikkoja ja palveluja; pitää tarpeellisena saada paikallisyhteisöt mukaan YMP:hen, jotta voidaan turvata niiden sosiaalis-taloudellisen elinkelpoisuuden edellytykset muun muassa säilyttämällä perhetilat ja huolehtimalla maatilojen jatkuvasta rakenneuudistuksesta ja modernisoinnista siellä, missä sitä tarvitaan; muistuttaa, että tuotannon monipuolistamistoimet ja maaseudun infrastruktuurin kehittäminen ovat myös tärkeitä; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että elinkelpoiset maatalousyritykset ovat olennaisia pyrittäessä säilyttämään elinvoimaiset maaseudun yhteisöt, sillä ne luovat alueelleen työpaikkoja ja palveluja; pitää tarpeellisena saada paikallisyhteisöt mukaan YMP:hen, jotta voidaan turvata niiden sosiaalis-taloudellisen elinkelpoisuuden edellytykset muun muassa säilyttämällä perhetilat ja huolehtimalla maatilojen jatkuvasta rakenneuudistuksesta ja modernisoinnista siellä, missä sitä tarvitaan; muistuttaa, että tuotannon monipuolistamistoimet ja maaseudun infrastruktuurin kehittäminen ovat myös tärkeitä;

Kestävä YMP

| 48. | katsoo, että maataloudella on johtava asema puututtaessa ilmastonmuutokseen vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä, lisäämällä hiilidioksidin talteenottovalmiuksia ja kehittämällä ja käyttämällä enemmän uusiutuvia energialähteitä ja biopohjaisia aineita; katsoo, että ilmastoasiat olisi tarvittaessa otettava mukaan kaikkiin YMP:n toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että maataloudella on johtava asema puututtaessa ilmastonmuutokseen vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä, lisäämällä hiilidioksidin talteenottovalmiuksia ja kehittämällä ja käyttämällä enemmän uusiutuvia energialähteitä ja biopohjaisia aineita; katsoo, että ilmastoasiat olisi tarvittaessa otettava mukaan kaikkiin YMP:n toimenpiteisiin;

| 49. | katsoo, että tuotannontehokkuus on olennaista niukkojen resurssien kestävämmässä hoidossa ja että viljelijöiden olisi toteutettava tuotantotekniikkoja koskevia innovaatioita käyttämällä tehokkaimpia rahoitukseen, tieteeseen ja tekniikkaan liittyviä hallintavälineitä elintarvikkeiden ja uusiutuvista lähteistä tuotettujen maatalousperäisten materiaalien kasvavaan kysyntään vastaamiseksi talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävämmällä tavalla; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että tuotannontehokkuus on olennaista niukkojen resurssien kestävämmässä hoidossa ja että viljelijöiden olisi toteutettava tuotantotekniikkoja koskevia innovaatioita käyttämällä tehokkaimpia rahoitukseen, tieteeseen ja tekniikkaan liittyviä hallintavälineitä elintarvikkeiden ja uusiutuvista lähteistä tuotettujen maatalousperäisten materiaalien kasvavaan kysyntään vastaamiseksi talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävämmällä tavalla;

| 50. | korostaa Eurooppa 2020 -strategiaan liittyen, että tutkimus- ja kehitystyö, uusien tekniikoiden käyttäminen ja hyvät maatalouskäytännöt ovat tärkeitä, kun pyritään lisäämään kilpailukykyä ja tuotantoa vähentäen samalla torjunta-aineiden ja lannoitteiden sekä veden ja energian kaltaisten niukkojen resurssien käyttöä; katsoo, että olisi aiempaa enemmän kannustettava investoimaan maatalouden innovointiin, eritoten YMP:n ja EU:n tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien välityksellä, jotta kyetään vastaamaan uusiin haasteisiin; |
| --- | --- |

50.

korostaa Eurooppa 2020 -strategiaan liittyen, että tutkimus- ja kehitystyö, uusien tekniikoiden käyttäminen ja hyvät maatalouskäytännöt ovat tärkeitä, kun pyritään lisäämään kilpailukykyä ja tuotantoa vähentäen samalla torjunta-aineiden ja lannoitteiden sekä veden ja energian kaltaisten niukkojen resurssien käyttöä; katsoo, että olisi aiempaa enemmän kannustettava investoimaan maatalouden innovointiin, eritoten YMP:n ja EU:n tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien välityksellä, jotta kyetään vastaamaan uusiin haasteisiin;

| 51. | suosittelee tätä varten, että maantalousneuvojat olisivat aktiivisesti läsnä näillä alueilla opastamassa viljelijöitä julkisten ympäristöhyödykkeiden tuottamisessa; |
| --- | --- |

51.

suosittelee tätä varten, että maantalousneuvojat olisivat aktiivisesti läsnä näillä alueilla opastamassa viljelijöitä julkisten ympäristöhyödykkeiden tuottamisessa;

| 52. | katsoo, että on ryhdyttävä suojatoimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että bioteknologiaa voidaan hyödyntää tulevaisuudessa vaikuttamatta käytössä oleviin tuotantomenetelmiin; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että on ryhdyttävä suojatoimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että bioteknologiaa voidaan hyödyntää tulevaisuudessa vaikuttamatta käytössä oleviin tuotantomenetelmiin;

Vihreä YMP

| 53. | panee merkille, että markkinat eivät ole tähän mennessä asiaankuuluvasti palkinneet viljelijöitä ympäristön ja muiden julkishyödykkeiden suojelusta; katsoo siksi, että YMP:n on entistä enemmän painotettava kestävyyttä ja tarjottava kunnollisia taloudellisia kannustimia, jotta viljelijät voivat optimoida ekosysteemipalvelujensa tuottamisen ja parantaa edelleen EU:n viljelysmaan ympäristöresurssien vakaata hallintaa; korostaa, että tämä päämäärä olisi saavutettava aiheuttamatta viljelijöille ylimääräisiä taloudellisia tai hallinnollisia rasituksia; |
| --- | --- |

53.

panee merkille, että markkinat eivät ole tähän mennessä asiaankuuluvasti palkinneet viljelijöitä ympäristön ja muiden julkishyödykkeiden suojelusta; katsoo siksi, että YMP:n on entistä enemmän painotettava kestävyyttä ja tarjottava kunnollisia taloudellisia kannustimia, jotta viljelijät voivat optimoida ekosysteemipalvelujensa tuottamisen ja parantaa edelleen EU:n viljelysmaan ympäristöresurssien vakaata hallintaa; korostaa, että tämä päämäärä olisi saavutettava aiheuttamatta viljelijöille ylimääräisiä taloudellisia tai hallinnollisia rasituksia;

| 54. | katsoo, että viljelijät ovat hyvässä asemassa edistämään vihreää kasvua ja vastaamaan energiakriisiin kehittämällä vihreää energiaa biomassana, biojätteenä, biokaasuna, toisen sukupolven biopolttoaineina ja pienen mittakaavan tuuli-, aurinko- ja vesienergiana, joilla autetaan myös luomaan uusia vihreitä työmahdollisuuksia, mikä johtuu tuotantotekijöiden paranemisesta tietämyksen lisääntymisen seurauksena; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että viljelijät ovat hyvässä asemassa edistämään vihreää kasvua ja vastaamaan energiakriisiin kehittämällä vihreää energiaa biomassana, biojätteenä, biokaasuna, toisen sukupolven biopolttoaineina ja pienen mittakaavan tuuli-, aurinko- ja vesienergiana, joilla autetaan myös luomaan uusia vihreitä työmahdollisuuksia, mikä johtuu tuotantotekijöiden paranemisesta tietämyksen lisääntymisen seurauksena;

Yhteinen ja yksinkertainen politiikka

| 55. | toteaa, että yhteinen maatalouspolitiikka on merkityksellisempää kuin koskaan aikaisemmin, jotta voidaan varmistaa, että elintarvikeketjun, ilmastonmuutoksen, ympäristönsuojelun korkeiden yhteisten normien, tuoteturvallisuuden ja -laadun ja eläinten hyvinvoinnin rajatylittävä ulottuvuus taataan asianmukaisesti toimivilla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

55.

toteaa, että yhteinen maatalouspolitiikka on merkityksellisempää kuin koskaan aikaisemmin, jotta voidaan varmistaa, että elintarvikeketjun, ilmastonmuutoksen, ympäristönsuojelun korkeiden yhteisten normien, tuoteturvallisuuden ja -laadun ja eläinten hyvinvoinnin rajatylittävä ulottuvuus taataan asianmukaisesti toimivilla sisämarkkinoilla;

| 56. | katsoo, että uuden YMP:n on oltava yksinkertaistetun tukijärjestelmän ansiosta yksinkertaisesti hallinnoitavissa ja avoin ja että viljelijöitä ja eritoten pienempiä tuottajia koskevaa byrokratiaa ja hallinnollisia rasituksia on vähennettävä, jotta viljelijät voivat keskittyä päätehtäväänsä eli laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon; katsoo, että tähän voitaisiin päästä erityisesti siirtymällä käyttämään tulossopimusten, yksinkertaisten sopimusten ja monivuotisten tukien kaltaisia toteutusvälineitä, joissa asetetaan päämäärät ja annetaan viljelijöille valta valita viljelyjärjestelmänsä, joilla tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että uuden YMP:n on oltava yksinkertaistetun tukijärjestelmän ansiosta yksinkertaisesti hallinnoitavissa ja avoin ja että viljelijöitä ja eritoten pienempiä tuottajia koskevaa byrokratiaa ja hallinnollisia rasituksia on vähennettävä, jotta viljelijät voivat keskittyä päätehtäväänsä eli laadukkaiden maataloustuotteiden tuotantoon; katsoo, että tähän voitaisiin päästä erityisesti siirtymällä käyttämään tulossopimusten, yksinkertaisten sopimusten ja monivuotisten tukien kaltaisia toteutusvälineitä, joissa asetetaan päämäärät ja annetaan viljelijöille valta valita viljelyjärjestelmänsä, joilla tavoitteet saavutetaan;

| 57. | kehottaa ryhtymään asiaankuuluviin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on selvittää YMP:n sisältöä paitsi viljelijöille myös kaikille EU:n kansalaisille antamalla avoimesti tietoa tavoiteltavista päämääristä, käytettävissä olevista keinoista ja YMP:n toimeenpanon suotuisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

57.

kehottaa ryhtymään asiaankuuluviin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on selvittää YMP:n sisältöä paitsi viljelijöille myös kaikille EU:n kansalaisille antamalla avoimesti tietoa tavoiteltavista päämääristä, käytettävissä olevista keinoista ja YMP:n toimeenpanon suotuisista vaikutuksista;

| 58. | katsoo, että komissiolla olisi oltava entistä suhteellisempi ja riskiin perustuva lähestymistapa lakisääteisen valvonnan soveltamiseen sekä säännönmukaisuustarkastusten ja varainhoitoa koskevien oikaisujen tekemiseen; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että komissiolla olisi oltava entistä suhteellisempi ja riskiin perustuva lähestymistapa lakisääteisen valvonnan soveltamiseen sekä säännönmukaisuustarkastusten ja varainhoitoa koskevien oikaisujen tekemiseen;

| 59. | pyytää, että Euroopan parlamentille annetaan jo varhaisessa vaiheessa ajantasaista tietoa maatalouden talousarvion tilanteesta; |
| --- | --- |

59.

pyytää, että Euroopan parlamentille annetaan jo varhaisessa vaiheessa ajantasaista tietoa maatalouden talousarvion tilanteesta;

Oikeudenmukaisen, vihreän ja kestävän YMP:n toteuttaminen

| 60. | edellyttää, että Eurooppa 2020:tä koskevien Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti YMP:n uudistamisella tuotetaan välineitä, joilla saadaan aikaan älykästä ja osallistavaa vihreää kasvua; |
| --- | --- |

60.

edellyttää, että Eurooppa 2020:tä koskevien Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti YMP:n uudistamisella tuotetaan välineitä, joilla saadaan aikaan älykästä ja osallistavaa vihreää kasvua;

| 61. | tunnustaa, että YMP:llä on paljon olemassa olevia ja uusia ensisijaisia tavoitteita, ja huomauttaa, että uudet jäsenvaltiot odottivat oikeutetusti Euroopan unioniin liittyessään, että niiden YMP:stä saama tuki olisi ajan myötä samalla tasolla vanhojen jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa säilyttämään YMP:n määrärahat vähintään vuoden 2013 talousarvion tasolla myös seuraavalla rahoitussuunnittelukaudella, jotta pystyttäisiin vastaamaan uusiin haasteisiin ja täyttämään uudistetun YMP:n ensisijaiset tavoitteet; |
| --- | --- |

61.

tunnustaa, että YMP:llä on paljon olemassa olevia ja uusia ensisijaisia tavoitteita, ja huomauttaa, että uudet jäsenvaltiot odottivat oikeutetusti Euroopan unioniin liittyessään, että niiden YMP:stä saama tuki olisi ajan myötä samalla tasolla vanhojen jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa säilyttämään YMP:n määrärahat vähintään vuoden 2013 talousarvion tasolla myös seuraavalla rahoitussuunnittelukaudella, jotta pystyttäisiin vastaamaan uusiin haasteisiin ja täyttämään uudistetun YMP:n ensisijaiset tavoitteet;

| 62. | kehottaa, että YMP:n talousarvioon sisällytetään vuoden loppua koskeva joustavuusmekanismi siirtojen mahdollistamiseksi ja käyttämättä jääneiden varojen osoittamiseksi uudelleen seuraavana vuonna; |
| --- | --- |

62.

kehottaa, että YMP:n talousarvioon sisällytetään vuoden loppua koskeva joustavuusmekanismi siirtojen mahdollistamiseksi ja käyttämättä jääneiden varojen osoittamiseksi uudelleen seuraavana vuonna;

| 63. | vaatii, että YMP:tä ei pitäisi kansallistaa uudelleen, ja katsoo siksi, että suora tuki olisi edelleen rahoitettava täysimääräisesti EU:n talousarviosta; torjuu siksi kaiken uuden yhteisrahoituksen, joka voisi haitata oikeudenmukaista kilpailua EU:n sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

63.

vaatii, että YMP:tä ei pitäisi kansallistaa uudelleen, ja katsoo siksi, että suora tuki olisi edelleen rahoitettava täysimääräisesti EU:n talousarviosta; torjuu siksi kaiken uuden yhteisrahoituksen, joka voisi haitata oikeudenmukaista kilpailua EU:n sisämarkkinoilla;

| 64. | kehottaa jakamaan YMP:n varat oikeudenmukaisesti viljelijöille koko EU:ssa; muistuttaa, että EU:n viljelyn monipuolisuuden kunnioittamiseksi on saatava aikaan objektiiviset perusteet oikeudenmukaisen jakojärjestelmän määrittämiseksi; huomauttaa, että suorat tuet edistävät julkisten hyödykkeiden tarjoamista, auttavat vakauttamaan viljelijöiden tulot ja suojaamaan heitä riskeiltä, ovat osittainen hyvitys yhteiskunnallisesti suotavista korkeista standardeista EU:ssa ja tuontisuojan jatkuvasta purkamisesta sekä samalla korvaus julkisten perushyödykkeiden tarjoamisesta, josta ei saada markkinaehtoista korvausta;






  — | katsoo, että suorien tukivarojen jakamisen epäoikeudenmukaisuuden vähentämiseksi jäsenvaltioiden välillä ja EU:n maataloudelle ominaisen moninaisuuden huomioon ottamiseksi hehtaaria koskeva peruste ei yksin riitä, ja kehottaa siksi, että komissio ehdottaa täydentäviä objektiivisia perusteita ja arvioi niiden mahdollisia vaikutuksia ottaen huomioon maatalousalan monitahoisuuden ja jäsenvaltioiden väliset erot tasapainoisemman jakamisen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- | --- |

64.

kehottaa jakamaan YMP:n varat oikeudenmukaisesti viljelijöille koko EU:ssa; muistuttaa, että EU:n viljelyn monipuolisuuden kunnioittamiseksi on saatava aikaan objektiiviset perusteet oikeudenmukaisen jakojärjestelmän määrittämiseksi; huomauttaa, että suorat tuet edistävät julkisten hyödykkeiden tarjoamista, auttavat vakauttamaan viljelijöiden tulot ja suojaamaan heitä riskeiltä, ovat osittainen hyvitys yhteiskunnallisesti suotavista korkeista standardeista EU:ssa ja tuontisuojan jatkuvasta purkamisesta sekä samalla korvaus julkisten perushyödykkeiden tarjoamisesta, josta ei saada markkinaehtoista korvausta;

—

katsoo, että suorien tukivarojen jakamisen epäoikeudenmukaisuuden vähentämiseksi jäsenvaltioiden välillä ja EU:n maataloudelle ominaisen moninaisuuden huomioon ottamiseksi hehtaaria koskeva peruste ei yksin riitä, ja kehottaa siksi, että komissio ehdottaa täydentäviä objektiivisia perusteita ja arvioi niiden mahdollisia vaikutuksia ottaen huomioon maatalousalan monitahoisuuden ja jäsenvaltioiden väliset erot tasapainoisemman jakamisen aikaansaamiseksi;

| — | kehottaa laatimaan selkeästi oikeudenmukaiset ja objektiiviset perusteet varojen jakamiselle maaseudun kehitystä koskevia tavoitteita varten; |
| --- | --- |

—

kehottaa laatimaan selkeästi oikeudenmukaiset ja objektiiviset perusteet varojen jakamiselle maaseudun kehitystä koskevia tavoitteita varten;

| 65. | katsoo, että suorassa tuessa olisi seuraavan rahoitussuunnittelukauden kuluessa siirryttävä kaikissa jäsenvaltioissa pinta-alaan perustuvaan tukeen; katsoo, että näin nk. historiallista tukijärjestelmää käyttäville viljelijöille ja maatalouden rakenteille jäisi riittävästi aikaa mukautua muutoksiin ja vältettäisiin liian radikaali tuen uudelleenjako, muttei kuitenkaan rajoitettaisi tuen jaon pikaista tasapainottamista jäsenvaltioiden kesken; panee merkille, että luopuminen viitesadosta voi aiheuttaa erityisiä haasteita niille jäsenvaltioille tai alueille, joilla on suhteellisen paljon niin sanottua alastonta maata (ilmoittamatonta tukikelpoista maata); kehottaa, että kyseisten alueiden erityistarpeita käsitellään täysimääräisesti tulevaa tukea suunnitellessa; katsoo myös, että jäsenvaltioilla ja alueilla on jatkossakin oltava joustavuutta, jonka nojalla ne voivat alueellistaa pinta-alatukijärjestelmänsä niiden erityisiä ensisijaisia tavoitteita vastaavalla tavalla ja noudattaen tasapuolista kilpailua sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että suorassa tuessa olisi seuraavan rahoitussuunnittelukauden kuluessa siirryttävä kaikissa jäsenvaltioissa pinta-alaan perustuvaan tukeen; katsoo, että näin nk. historiallista tukijärjestelmää käyttäville viljelijöille ja maatalouden rakenteille jäisi riittävästi aikaa mukautua muutoksiin ja vältettäisiin liian radikaali tuen uudelleenjako, muttei kuitenkaan rajoitettaisi tuen jaon pikaista tasapainottamista jäsenvaltioiden kesken; panee merkille, että luopuminen viitesadosta voi aiheuttaa erityisiä haasteita niille jäsenvaltioille tai alueille, joilla on suhteellisen paljon niin sanottua alastonta maata (ilmoittamatonta tukikelpoista maata); kehottaa, että kyseisten alueiden erityistarpeita käsitellään täysimääräisesti tulevaa tukea suunnitellessa; katsoo myös, että jäsenvaltioilla ja alueilla on jatkossakin oltava joustavuutta, jonka nojalla ne voivat alueellistaa pinta-alatukijärjestelmänsä niiden erityisiä ensisijaisia tavoitteita vastaavalla tavalla ja noudattaen tasapuolista kilpailua sisämarkkinoilla;

| 66. | katsoo, että tuotantoon sidottuun tukeen ei pitäisi palata YMP:n ohjaavana periaatteena; katsoo kuitenkin, että koska viitesadosta siirrytään pinta-alatukimalliin terveystarkastuksen johdosta tehtyjen päätösten seurauksena, jäsenvaltioille olisi jätettävä sopiva määrä joustavuutta; toteaa, että joustavuuden ansiosta jäsenvaltiot voivat vastata alueidensa erityistarpeisiin ja ehkäistä tuotannon täydellisen lopettamisen tai viljelyn monipuolisuuden vähenemisen; katsoo, että tämä liikkumavara olisi tarjottava heikossa asemassa olevia maatalouden aloja ja alueita sekä ympäristöltään herkkiä alueita koskevien rajattujen tuotantoon sidottujen tukien muodossa WTO:n vaatimusten mukaisesti, ja että samalla viljelijöille kautta EU:n olisi turvattava tasapuoliset markkinaolosuhteet; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että tuotantoon sidottuun tukeen ei pitäisi palata YMP:n ohjaavana periaatteena; katsoo kuitenkin, että koska viitesadosta siirrytään pinta-alatukimalliin terveystarkastuksen johdosta tehtyjen päätösten seurauksena, jäsenvaltioille olisi jätettävä sopiva määrä joustavuutta; toteaa, että joustavuuden ansiosta jäsenvaltiot voivat vastata alueidensa erityistarpeisiin ja ehkäistä tuotannon täydellisen lopettamisen tai viljelyn monipuolisuuden vähenemisen; katsoo, että tämä liikkumavara olisi tarjottava heikossa asemassa olevia maatalouden aloja ja alueita sekä ympäristöltään herkkiä alueita koskevien rajattujen tuotantoon sidottujen tukien muodossa WTO:n vaatimusten mukaisesti, ja että samalla viljelijöille kautta EU:n olisi turvattava tasapuoliset markkinaolosuhteet;

| 67. | katsoo, että tarvitaan kestäviä rakennuselementtejä – elintarviketurvaa ja oikeudenmukaista kauppaa, kestävyyttä, maataloutta koko EU:n alueella, elintarvikkeiden laatua, luonnon monimuotoisuutta ja ympäristönsuojelua sekä vihreää kasvua – oikeudenmukaisen ja kestävämmän YMP:n aikaansaamiseksi; katsoo, että kahden pilarin järjestelmä on säilytettävä mutta että siinä olisi vältettävä toiminnan tavoitteiden ja välineiden päällekkäisyyttä ja ilmennettävä edellä mainittujen lohkojen sisältöä; |
| --- | --- |

67.

katsoo, että tarvitaan kestäviä rakennuselementtejä – elintarviketurvaa ja oikeudenmukaista kauppaa, kestävyyttä, maataloutta koko EU:n alueella, elintarvikkeiden laatua, luonnon monimuotoisuutta ja ympäristönsuojelua sekä vihreää kasvua – oikeudenmukaisen ja kestävämmän YMP:n aikaansaamiseksi; katsoo, että kahden pilarin järjestelmä on säilytettävä mutta että siinä olisi vältettävä toiminnan tavoitteiden ja välineiden päällekkäisyyttä ja ilmennettävä edellä mainittujen lohkojen sisältöä;

| 68. | katsoo, että yksinkertaistamisen, selkeyden ja yhteisen lähestymistavan takia YMP:n kunkin ensisijaisen tavoitteen rahoituksesta on sovittava uudistuksen alusta alkaen; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että yksinkertaistamisen, selkeyden ja yhteisen lähestymistavan takia YMP:n kunkin ensisijaisen tavoitteen rahoituksesta on sovittava uudistuksen alusta alkaen;

Elintarviketurva ja oikeudenmukainen kauppa

| 69. | katsoo, että maatilojen elinkelpoisuus ja viljelijöiden elämänlaatu ovat ehdottomia edellytyksiä viljelyn jatkumiselle; katsoo siksi, että kaikille EU:n viljelijöille olisi annettava EU:n rahoittamaa suoraa peruspinta-alatukea, jotta taattaisiin sellaisen eurooppalaisen maatalouden tuotantomallin sosiaalinen ja taloudellinen kestävyys, jolla eurooppalaisille kuluttajille voitaisiin tarjota peruselintarviketurva, jolla viljelijät voisivat tuottaa laadukkaita elintarvikkeita kilpailukykyisesti ja jolla voidaan varmistaa, että koko EU:ssa on edelleen maataloustoimintaa, että maaseudun työpaikkoihin panostetaan ja että tarjotaan julkiset perushyödykkeet hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen sisältämien täydentävien vaatimusten sekä korkeiden laatua ja eläinten hyvinvointia koskevien normien nojalla; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että maatilojen elinkelpoisuus ja viljelijöiden elämänlaatu ovat ehdottomia edellytyksiä viljelyn jatkumiselle; katsoo siksi, että kaikille EU:n viljelijöille olisi annettava EU:n rahoittamaa suoraa peruspinta-alatukea, jotta taattaisiin sellaisen eurooppalaisen maatalouden tuotantomallin sosiaalinen ja taloudellinen kestävyys, jolla eurooppalaisille kuluttajille voitaisiin tarjota peruselintarviketurva, jolla viljelijät voisivat tuottaa laadukkaita elintarvikkeita kilpailukykyisesti ja jolla voidaan varmistaa, että koko EU:ssa on edelleen maataloustoimintaa, että maaseudun työpaikkoihin panostetaan ja että tarjotaan julkiset perushyödykkeet hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen sisältämien täydentävien vaatimusten sekä korkeiden laatua ja eläinten hyvinvointia koskevien normien nojalla;

| 70. | vaatii, että täydentäviin sääntöihin liitetään ehdoton vaatimus siitä, että vain aktiivinen maataloustuotanto oikeuttaa tukeen, edellyttämällä vähimmäistoimintaa maksujen vastineeksi ja että suhteellisuus on tärkein sovellettava periaate sääntöjen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

70.

vaatii, että täydentäviin sääntöihin liitetään ehdoton vaatimus siitä, että vain aktiivinen maataloustuotanto oikeuttaa tukeen, edellyttämällä vähimmäistoimintaa maksujen vastineeksi ja että suhteellisuus on tärkein sovellettava periaate sääntöjen täytäntöönpanossa;

Kestävyys

| 71. | katsoo, että EU:n rahoittama täydentävä pinta-alatuki olisi annettava viljelijöiden saataville yksinkertaisten monivuotisten sopimusten nojalla, millä palkittaisiin heitä hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä tuotantoyksikköä kohti ja/tai hiilidioksidin maaperään sitomisen lisäämisestä käyttämällä kestäviä tuotantomenetelmiä ja tuottamalla biomassaa, jota voidaan hyödyntää kestävien maatalousperäisten materiaalien tuotannossa; |
| --- | --- |

71.

katsoo, että EU:n rahoittama täydentävä pinta-alatuki olisi annettava viljelijöiden saataville yksinkertaisten monivuotisten sopimusten nojalla, millä palkittaisiin heitä hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä tuotantoyksikköä kohti ja/tai hiilidioksidin maaperään sitomisen lisäämisestä käyttämällä kestäviä tuotantomenetelmiä ja tuottamalla biomassaa, jota voidaan hyödyntää kestävien maatalousperäisten materiaalien tuotannossa;

| 72. | panee merkille, että siitä saataisiin kaksinkertainen etu, sillä sen avulla EU:n maataloudesta kehittyisi ympäristön ja talouden kannalta kestävämpi hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja/tai paremman tehokkuuden ansiosta ja sillä myös varmistettaisiin, että viljelijät voivat hyötyä taloudellisesti viljelysmaiden lisääntyneestä hiilidioksidin talteenotosta, ja siten he olisivat yhdenvertaisia muiden, EU:n päästökauppajärjestelmässä mukana olevien alojen kanssa; kehottaa määrittämään asianmukaisesti selkeät ja mitattavissa oleva perusteet ja tavoitteet, joiden nojalla nämä tuet voidaan panna täytäntöön mahdollisimman pian kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

72.

panee merkille, että siitä saataisiin kaksinkertainen etu, sillä sen avulla EU:n maataloudesta kehittyisi ympäristön ja talouden kannalta kestävämpi hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja/tai paremman tehokkuuden ansiosta ja sillä myös varmistettaisiin, että viljelijät voivat hyötyä taloudellisesti viljelysmaiden lisääntyneestä hiilidioksidin talteenotosta, ja siten he olisivat yhdenvertaisia muiden, EU:n päästökauppajärjestelmässä mukana olevien alojen kanssa; kehottaa määrittämään asianmukaisesti selkeät ja mitattavissa oleva perusteet ja tavoitteet, joiden nojalla nämä tuet voidaan panna täytäntöön mahdollisimman pian kaikissa jäsenvaltioissa;

Maatalous koko EU:ssa

| 73. | kehottaa jatkamaan erityistoimenpiteitä, joilla voidaan maksaa korvauksia epäsuotuisilla alueilla, kuten luonnonhaitta-alueilla, joita ovat esimerkiksi vuoristoalueet, ympäristöltään herkät alueet ja/tai ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät alueet, sekä syrjäisimmillä alueilla tuottaville viljelijöille sen varmistamiseksi, että koko EU:ssa harjoitetaan maataloustoimintaa, hoidetaan maata ja tuotetaan paikallisia elintarvikkeita, vähennetään viljelysmaiden autioitumisen vaaraa sekä varmistetaan tasapainoinen alueellinen hallinto koko EU:ssa ja maataloustuotannon järkevä kehittäminen; |
| --- | --- |

73.

kehottaa jatkamaan erityistoimenpiteitä, joilla voidaan maksaa korvauksia epäsuotuisilla alueilla, kuten luonnonhaitta-alueilla, joita ovat esimerkiksi vuoristoalueet, ympäristöltään herkät alueet ja/tai ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät alueet, sekä syrjäisimmillä alueilla tuottaville viljelijöille sen varmistamiseksi, että koko EU:ssa harjoitetaan maataloustoimintaa, hoidetaan maata ja tuotetaan paikallisia elintarvikkeita, vähennetään viljelysmaiden autioitumisen vaaraa sekä varmistetaan tasapainoinen alueellinen hallinto koko EU:ssa ja maataloustuotannon järkevä kehittäminen;

| 74. | katsoo, että epäsuotuisten alueiden tukijärjestelmän mahdollisen uudistamisen yhteydessä ja erityisesti epäsuotuisten alueiden määrittämisen ja luokittelun yhteydessä olisi otettava huomioon viljelijöiden kaikilla EU:n alueilla kokemat ongelmat, koska ne vaihtelevat suuresti eri biofysikaalisten ja ilmasto-olosuhteiden mukaisesti; katsoo, että kaikille alueille, jotka uusien sääntöjen soveltamisen yhteydessä mahdollisesti jäävät epäsuotuisten alueiden määritelmän ulkopuolelle, on myönnettävä asianmukainen siirtymäaika; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että epäsuotuisten alueiden tukijärjestelmän mahdollisen uudistamisen yhteydessä ja erityisesti epäsuotuisten alueiden määrittämisen ja luokittelun yhteydessä olisi otettava huomioon viljelijöiden kaikilla EU:n alueilla kokemat ongelmat, koska ne vaihtelevat suuresti eri biofysikaalisten ja ilmasto-olosuhteiden mukaisesti; katsoo, että kaikille alueille, jotka uusien sääntöjen soveltamisen yhteydessä mahdollisesti jäävät epäsuotuisten alueiden määritelmän ulkopuolelle, on myönnettävä asianmukainen siirtymäaika;

| 75. | kiinnittää huomiota viljelijöiden erityiseen asemaan kaupunkien läheisyydessä, missä maaseudun ja maatalouden resursseihin voi kohdistua suuria paineita; korostaa, että mainittua elintarvikkeiden ja julkisten hyödykkeiden tuottamista olisi jatkettava kaupunkien läheisyydessä; |
| --- | --- |

75.

kiinnittää huomiota viljelijöiden erityiseen asemaan kaupunkien läheisyydessä, missä maaseudun ja maatalouden resursseihin voi kohdistua suuria paineita; korostaa, että mainittua elintarvikkeiden ja julkisten hyödykkeiden tuottamista olisi jatkettava kaupunkien läheisyydessä;

Elintarvikkeiden laatu

| 76. | korostaa, että elintarvikkeiden laatua koskevien toimintalinjojen kehittämisellä erityisesti maantieteellisten merkintöjen (SAN, SMM ja APT) avulla on oltava ensisijainen asema YMP:ssä ja että sitä on syvennettävä ja tehostettava, jotta Euroopan unioni kykenee säilyttämään johtavan asemansa tällä alalla; katsoo, että näiden laatutuotteiden tapauksessa olisi sallittava alkuperäisten hallinta-, suojelu- ja edistämisvälineiden käyttö, sillä näin mahdollistetaan laatutuotteiden tasapainoinen kehittäminen ja niiden jatkuva tärkeä panos unionin maatalouden kestävässä kasvussa ja kilpailukyvyssä; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että elintarvikkeiden laatua koskevien toimintalinjojen kehittämisellä erityisesti maantieteellisten merkintöjen (SAN, SMM ja APT) avulla on oltava ensisijainen asema YMP:ssä ja että sitä on syvennettävä ja tehostettava, jotta Euroopan unioni kykenee säilyttämään johtavan asemansa tällä alalla; katsoo, että näiden laatutuotteiden tapauksessa olisi sallittava alkuperäisten hallinta-, suojelu- ja edistämisvälineiden käyttö, sillä näin mahdollistetaan laatutuotteiden tasapainoinen kehittäminen ja niiden jatkuva tärkeä panos unionin maatalouden kestävässä kasvussa ja kilpailukyvyssä;

Luonnon monimuotoisuus ja ympäristönsuojelu

| 77. | katsoo viljelijöiden voivan lisätä luonnon monimuotoisuutta ja ympäristönsuojelua sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä hyvin kustannustehokkaasti; katsoo, että tähän on kannustettava edelleen; vaatii, että YMP:ssä tarjotaan tilaisuus siihen, että maatalousmaan suuri määrä katetaan maatalouden ympäristöjärjestelmillä, joilla palkitaan viljelijöitä täydentävien ekosysteemipalvelujen tuottamisesta, ja samalla kannustetaan käyttämään kestävämpiä ja entistä pienemmin tuotantopanoksin toimivia tuotantomalleja, kuten luonnonmukaista viljelyä, integroitua maataloutta, luonnonarvoiltaan merkittävien alueiden viljelyn kehittämistä ja kestäviä tehomaatalouden käytäntöjä; katsoo, että näihin maaseudun kehittämistä koskeviin toimenpiteisiin olisi sovellettava yhteisrahoitusta ja talousarviota olisi tarvittaessa lisättävä; |
| --- | --- |

77.

katsoo viljelijöiden voivan lisätä luonnon monimuotoisuutta ja ympäristönsuojelua sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä hyvin kustannustehokkaasti; katsoo, että tähän on kannustettava edelleen; vaatii, että YMP:ssä tarjotaan tilaisuus siihen, että maatalousmaan suuri määrä katetaan maatalouden ympäristöjärjestelmillä, joilla palkitaan viljelijöitä täydentävien ekosysteemipalvelujen tuottamisesta, ja samalla kannustetaan käyttämään kestävämpiä ja entistä pienemmin tuotantopanoksin toimivia tuotantomalleja, kuten luonnonmukaista viljelyä, integroitua maataloutta, luonnonarvoiltaan merkittävien alueiden viljelyn kehittämistä ja kestäviä tehomaatalouden käytäntöjä; katsoo, että näihin maaseudun kehittämistä koskeviin toimenpiteisiin olisi sovellettava yhteisrahoitusta ja talousarviota olisi tarvittaessa lisättävä;

Vihreä kasvu

| 78. | katsoo, että ”vihreän kasvun” olisi oltava uuden maaseudun kehittämistä koskevan strategian ytimessä ja että siinä olisi keskityttävä uusien vihreiden työpaikkojen luomiseen seuraavilla tavoilla:






  — | paikallisten dynaamisten välineiden kehittäminen, kuten paikallinen markkinointi ja jalostaminen sekä sellaisten hankkeiden tukeminen, joihin osallistuvat kaikki paikallisten tuotantoalojen sidosryhmät, |
| --- | --- | --- |

78.

katsoo, että ”vihreän kasvun” olisi oltava uuden maaseudun kehittämistä koskevan strategian ytimessä ja että siinä olisi keskityttävä uusien vihreiden työpaikkojen luomiseen seuraavilla tavoilla:

—

paikallisten dynaamisten välineiden kehittäminen, kuten paikallinen markkinointi ja jalostaminen sekä sellaisten hankkeiden tukeminen, joihin osallistuvat kaikki paikallisten tuotantoalojen sidosryhmät,

| — | biomassan, biojätteen, biokaasun ja uusiutuvan energian pienen mittakaavan tuotannon kehittäminen sekä toisen sukupolven biopolttoaineiden, maatalousperäisten materiaalien ja vihreän kemian tuotteiden tuotannon edistäminen, |
| --- | --- |

—

biomassan, biojätteen, biokaasun ja uusiutuvan energian pienen mittakaavan tuotannon kehittäminen sekä toisen sukupolven biopolttoaineiden, maatalousperäisten materiaalien ja vihreän kemian tuotteiden tuotannon edistäminen,

| — | nykyaikaistamiseen ja innovaatioon investoiminen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen lievittämistä koskevien tekniikoiden kehittäminen ja uusi tutkimus, |
| --- | --- |

—

nykyaikaistamiseen ja innovaatioon investoiminen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen lievittämistä koskevien tekniikoiden kehittäminen ja uusi tutkimus,

| — | koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen viljelijöille uusien tekniikoiden soveltamisessa ja nuorten viljelijöiden tukeminen alalle pääsyssä; |
| --- | --- |

—

koulutuksen ja neuvonnan tarjoaminen viljelijöille uusien tekniikoiden soveltamisessa ja nuorten viljelijöiden tukeminen alalle pääsyssä;

| 79. | katsoo, että YMP:n keskeisten lohkojen tukemiseksi olisi edelleen oltava saatavilla asianmukainen turvaverkko; katsoo, että turvaverkon on oltava riittävän joustava, jotta voidaan ottaa huomioon markkinakehitys ja hyödyntää julkisen ja yksityisen varastoinnin, intervention ja markkinoilta irrottamisen kaltaisia välineitä, jotka on otettava tarvittaessa käyttöön äärimmäisiä hintojen vaihteluita vastaan ja nopeaksi kriisinhallintavälineeksi; katsoo siksi, että EU:n talousarvioon olisi luotava omaksi budjettikohdakseen erityisvaraus, joka voitaisiin ottaa nopeasti käyttöön ilmeneviin kriiseihin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että YMP:n keskeisten lohkojen tukemiseksi olisi edelleen oltava saatavilla asianmukainen turvaverkko; katsoo, että turvaverkon on oltava riittävän joustava, jotta voidaan ottaa huomioon markkinakehitys ja hyödyntää julkisen ja yksityisen varastoinnin, intervention ja markkinoilta irrottamisen kaltaisia välineitä, jotka on otettava tarvittaessa käyttöön äärimmäisiä hintojen vaihteluita vastaan ja nopeaksi kriisinhallintavälineeksi; katsoo siksi, että EU:n talousarvioon olisi luotava omaksi budjettikohdakseen erityisvaraus, joka voitaisiin ottaa nopeasti käyttöön ilmeneviin kriiseihin vastaamiseksi;

| 80. | toteaa, että näiden toimien tueksi olisi otettava käyttöön välineitä, joilla vähennetään vaihtelevuutta ja luodaan vakaat olot maatalouden liiketoiminnalle ja suunnittelulle; katsoo, että olisi myös harkittava yleisten satovakuutusjärjestelmien, futuurimarkkinoiden ja keskinäisten rahastojen kaltaisia uusia innovatiivisia taloudellisia ja rahoitusvälineitä, joilla selvitään äärimmäisistä markkina- tai ilmasto-olosuhteista mutta ei haitata kehitteillä olevia yksityisiä järjestelyjä; |
| --- | --- |

80.

toteaa, että näiden toimien tueksi olisi otettava käyttöön välineitä, joilla vähennetään vaihtelevuutta ja luodaan vakaat olot maatalouden liiketoiminnalle ja suunnittelulle; katsoo, että olisi myös harkittava yleisten satovakuutusjärjestelmien, futuurimarkkinoiden ja keskinäisten rahastojen kaltaisia uusia innovatiivisia taloudellisia ja rahoitusvälineitä, joilla selvitään äärimmäisistä markkina- tai ilmasto-olosuhteista mutta ei haitata kehitteillä olevia yksityisiä järjestelyjä;

| 81. | katsoo, että kyky kehittää tuotantopotentiaalia saattaa olla arvokas kestävää kasvua edistävä väline useilla maatalousaloilla; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että kyky kehittää tuotantopotentiaalia saattaa olla arvokas kestävää kasvua edistävä väline useilla maatalousaloilla;

| 82. | toteaa, että markkinatoimenpiteiden täydennykseksi on kiireellisesti vahvistettava alkutuottajien asemaa elintarvikeketjussa monilla toimilla, joilla käsitellään avoimuutta, sopimussuhteita ja sopimattomia kaupallisia menettelyitä; katsoo, että kilpailusääntöjen mahdollisia mukautuksia olisi myös tutkittava, jotta mahdollistetaan alkutuottajajärjestöjen toiminnan tehostuminen sekä tarvittaessa niiden koon kasvaminen, ja että niille olisi annettava laajemmat neuvotteluvaltuudet edustaa tärkeimpiä vähittäiskauppiaita ja jalostajia; kehottaa tässä yhteydessä harkitsemaan kansallisten asiamiesten ja/tai eurooppalaisen asiamiehen nimittämistä ratkaisemaan elintarvikeketjun toimijoiden välisiä kiistoja; |
| --- | --- |

82.

toteaa, että markkinatoimenpiteiden täydennykseksi on kiireellisesti vahvistettava alkutuottajien asemaa elintarvikeketjussa monilla toimilla, joilla käsitellään avoimuutta, sopimussuhteita ja sopimattomia kaupallisia menettelyitä; katsoo, että kilpailusääntöjen mahdollisia mukautuksia olisi myös tutkittava, jotta mahdollistetaan alkutuottajajärjestöjen toiminnan tehostuminen sekä tarvittaessa niiden koon kasvaminen, ja että niille olisi annettava laajemmat neuvotteluvaltuudet edustaa tärkeimpiä vähittäiskauppiaita ja jalostajia; kehottaa tässä yhteydessä harkitsemaan kansallisten asiamiesten ja/tai eurooppalaisen asiamiehen nimittämistä ratkaisemaan elintarvikeketjun toimijoiden välisiä kiistoja;

| 83. | muistuttaa, että WTO-sitoumukset huomioon ottaen vientitukien asteittaista poistamista nykyisten markkinavälineiden joukosta pitäisi edelleen jatkaa EU:ssa rinnan WTO-kumppaneiden vastaavien toimenpiteiden kanssa; |
| --- | --- |

83.

muistuttaa, että WTO-sitoumukset huomioon ottaen vientitukien asteittaista poistamista nykyisten markkinavälineiden joukosta pitäisi edelleen jatkaa EU:ssa rinnan WTO-kumppaneiden vastaavien toimenpiteiden kanssa;

| 84. | uskoo, että Euroopan maatalouden kilpailukykyä on vahvistettava yhteisössä ja muualla, jotta voidaan löytää tapoja selvitä tulevaisuuden merkittävimmistä haasteista, kuten elintarviketurvasta EU:ssa, elintarvikkeiden toimittamisesta koko maailman väkiluvun kasvaessa, ympäristön huomioon ottamisesta, elävän luonnon monimuotoisuudesta ja ilmastonmuutoksen torjunnasta; |
| --- | --- |

84.

uskoo, että Euroopan maatalouden kilpailukykyä on vahvistettava yhteisössä ja muualla, jotta voidaan löytää tapoja selvitä tulevaisuuden merkittävimmistä haasteista, kuten elintarviketurvasta EU:ssa, elintarvikkeiden toimittamisesta koko maailman väkiluvun kasvaessa, ympäristön huomioon ottamisesta, elävän luonnon monimuotoisuudesta ja ilmastonmuutoksen torjunnasta;

| 85. | muistuttaa, että EU voi rahoittaa Euroopan maissa ja kolmansissa maissa toteuttavia tiedotustoimia ja toimia, joilla EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden etuja mainostetaan Euroopassa ja kaikkialla maailmassa; katsoo, että näiden myynninedistämismäärärajojen määrää olisi tarkistettava, jotta EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden näkyvyyttä voidaan parantaa EU:n ja kolmansien maiden markkinoilla; katsoo, että mainittuja myynninedistämistoimia olisi käytettävä laajemmin ja että niitä olisi sovellettava laajemmin ja tehokkaammin uuden YMP:n puitteissa; |
| --- | --- |

85.

muistuttaa, että EU voi rahoittaa Euroopan maissa ja kolmansissa maissa toteuttavia tiedotustoimia ja toimia, joilla EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden etuja mainostetaan Euroopassa ja kaikkialla maailmassa; katsoo, että näiden myynninedistämismäärärajojen määrää olisi tarkistettava, jotta EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden näkyvyyttä voidaan parantaa EU:n ja kolmansien maiden markkinoilla; katsoo, että mainittuja myynninedistämistoimia olisi käytettävä laajemmin ja että niitä olisi sovellettava laajemmin ja tehokkaammin uuden YMP:n puitteissa;

| 86. | katsoo, että YMP:llä on mahdollistettava, että kaikkien kuluttajien ja erityisesti köyhimpien kuluttajien saatavilla on terveellisempää ravintoa kohtuuhintaisesta ja monipuolisemmasta tuotevalikoimasta; katsoo, että köyhyyden torjumiseksi ja kansanterveyden parantamiseksi on jatkettava kaikkein varattomimmille tarkoitettuja tukiohjelmia ja laajennettava ohjelmia, joilla pyritään lisäämään hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että YMP:llä on mahdollistettava, että kaikkien kuluttajien ja erityisesti köyhimpien kuluttajien saatavilla on terveellisempää ravintoa kohtuuhintaisesta ja monipuolisemmasta tuotevalikoimasta; katsoo, että köyhyyden torjumiseksi ja kansanterveyden parantamiseksi on jatkettava kaikkein varattomimmille tarkoitettuja tukiohjelmia ja laajennettava ohjelmia, joilla pyritään lisäämään hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa;

| 87. | katsoo, että uuden YMP:n suunnittelun ja täytäntöönpanon ytimessä olisi oltava yksinkertaisuus, suhteellisuus sekä byrokratian ja hallintokustannusten vähentäminen; |
| --- | --- |

87.

katsoo, että uuden YMP:n suunnittelun ja täytäntöönpanon ytimessä olisi oltava yksinkertaisuus, suhteellisuus sekä byrokratian ja hallintokustannusten vähentäminen;

YMP, monivuotinen rahoituskehys ja vuosittainen talousarviomenettely

| 88. | korostaa, että YMP:n uusien tavoitteiden osalta on tärkeää tarjota riittävä rahoitus uudelle monivuotiselle rahoituskehykselle, jotta politiikkaa voidaan tukea tehokkaammin ottaen huomioon suuret haasteet, jotka tämän EU:n elintarviketurvan kannalta keskeisen alan on kohdattava lähivuosina; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että YMP:n uusien tavoitteiden osalta on tärkeää tarjota riittävä rahoitus uudelle monivuotiselle rahoituskehykselle, jotta politiikkaa voidaan tukea tehokkaammin ottaen huomioon suuret haasteet, jotka tämän EU:n elintarviketurvan kannalta keskeisen alan on kohdattava lähivuosina;

| 89. | palauttaa mieliin, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen neljän vuoden aikana oli mahdollista sopia vuosittaisista talousarvioista ainoastaan käyttämällä eri otsakkeissa olevaa liikkumavaraa tai turvautumalla 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 23 kohdassa tarkoitettuun uudelleentarkasteluun ja käyttämällä otsakkeen 2 enimmäismäärien puitteissa käytettävissä olevaa liikkumavaraa muiden EU:n prioriteettien rahoittamiseen; muistuttaa, että varainhoitovuodesta 2011 nykyisen rahoituskehyksen päättymiseen asti (2013) otsakkeen 2 liikkumavara on äärimmäisen rajallinen; |
| --- | --- |

89.

palauttaa mieliin, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen neljän vuoden aikana oli mahdollista sopia vuosittaisista talousarvioista ainoastaan käyttämällä eri otsakkeissa olevaa liikkumavaraa tai turvautumalla 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 23 kohdassa tarkoitettuun uudelleentarkasteluun ja käyttämällä otsakkeen 2 enimmäismäärien puitteissa käytettävissä olevaa liikkumavaraa muiden EU:n prioriteettien rahoittamiseen; muistuttaa, että varainhoitovuodesta 2011 nykyisen rahoituskehyksen päättymiseen asti (2013) otsakkeen 2 liikkumavara on äärimmäisen rajallinen;

| 90. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen oikeudellinen sitovuus edellyttää joustavampia täytäntöönpanojärjestelyjä, jotta unioni voisi reagoida yllättäviin tapahtumiin riittävän joustavasti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

90.

korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen oikeudellinen sitovuus edellyttää joustavampia täytäntöönpanojärjestelyjä, jotta unioni voisi reagoida yllättäviin tapahtumiin riittävän joustavasti ja tehokkaasti;

| 91. | kiinnittää huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan komissio ei voi muuttaa talousarvioesitystä sen jälkeen, kun sovittelukomitea on kutsuttu koolle; palauttaa mieliin, että komission on syksyllä esitettävä oikaisukirjelmä maataloutta koskevan ennusteen päivittämiseksi; vaatii, että oikaisukirjelmän olisi oltava saatavilla ennen Euroopan parlamentin äänestystä; pyytää asiasta vastaavia valiokuntiaan laatimaan sisäisen menettelyn, jonka avulla määritellään parlamentin kanta sovittelukomitean kokoukseen; |
| --- | --- |

91.

kiinnittää huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan komissio ei voi muuttaa talousarvioesitystä sen jälkeen, kun sovittelukomitea on kutsuttu koolle; palauttaa mieliin, että komission on syksyllä esitettävä oikaisukirjelmä maataloutta koskevan ennusteen päivittämiseksi; vaatii, että oikaisukirjelmän olisi oltava saatavilla ennen Euroopan parlamentin äänestystä; pyytää asiasta vastaavia valiokuntiaan laatimaan sisäisen menettelyn, jonka avulla määritellään parlamentin kanta sovittelukomitean kokoukseen;

| 92. | palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentin käyttöön ottamat pilottihankkeet ja valmistelutoimet ovat muodostuneet tärkeiksi välineiksi määriteltäessä poliittisia prioriteetteja ja laadittaessa sellaisia uusia aloitteita, jotka usein kehittyvät EU:n toimiksi ja ohjelmiksi esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla; katsoo, että pilottihankkeilla ja valmistelutoimilla voitaisiin myös tulevaisuudessa testata uusia uudistusajatuksia; |
| --- | --- |

92.

palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentin käyttöön ottamat pilottihankkeet ja valmistelutoimet ovat muodostuneet tärkeiksi välineiksi määriteltäessä poliittisia prioriteetteja ja laadittaessa sellaisia uusia aloitteita, jotka usein kehittyvät EU:n toimiksi ja ohjelmiksi esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla; katsoo, että pilottihankkeilla ja valmistelutoimilla voitaisiin myös tulevaisuudessa testata uusia uudistusajatuksia;

| 93. | kehottaa komissiota ottamaan Euroopan parlamentin suositukset täysimääräisesti huomioon työstäessään tiedonantoaan ja laatiessaan lainsäädäntöehdotuksiaan; |
| --- | --- |

93.

kehottaa komissiota ottamaan Euroopan parlamentin suositukset täysimääräisesti huomioon työstäessään tiedonantoaan ja laatiessaan lainsäädäntöehdotuksiaan;

*

* *

| 94. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

94.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  AGRI_DT (2010)439305.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0101.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0131.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0088.

(5)  Katso mietinnön A7-0204/2010 liitteenä oleva kaavio 1.

(6)  Katso mietinnön A7-0204/2010 liitteenä oleva kaavio 2.

(7)  Katso mietinnön A7-0204/2010 liitteenä oleva kaavio 3.

(8)  Katso mietinnön A7-0204/2010 liitteenä oleva kaavio 4.

(9)  Katso mietinnön A7-0204/2010 liitteenä oleva kaavio 5.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/119

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevat tuontijärjestelyt YKP:n tulevan uudistuksen kannalta

P7_TA(2010)0287

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 EU:hun tuotavia kala- ja vesiviljelytuotteita koskevista tuontijärjestelyistä YKP:n tulevan uudistuksen kannalta (2009/2238(INI))

2011/C 351 E/18

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,

ottaa huomioon 4. elokuuta 1995 tehdyn sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (”New Yorkin sopimus”),

ottaa huomioon 31. lokakuuta 1995 hyväksytyt vastuuntuntoista kalastusta koskevat FAO:n menettelyohjeet,

ottaa huomioon Johannesburgissa 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa annetun loppujulistuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1),

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (2),

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 12. joulukuuta 2007 antamansa päätöslauselman (3),

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (4),

ottaa huomioon EU-ympäristömerkistä 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 66/2010 (5),

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus”(KOM(2009)0163),

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta (6),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Vesiviljelyn kestävän tulevaisuuden turvaaminen – Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle” (KOM(2009)0162),

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle” (7),

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön perustamisesta 15. huhtikuuta 1994 tehdyn Marrakeshin sopimuksen,

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön 14. marraskuuta 2001 antaman Dohan ministerikokouksen julkilausuman,

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa” (KOM(2006)0567),

ottaa huomioon parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (8),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0207/2010),

| A. | ottaa huomioon kalatalous- ja vesiviljelyalan strategisen merkityksen kalataloustuotteiden yleiselle saatavuudelle sekä elintarvikesektorin tasapainolle jäsenvaltioissa ja koko EU:ssa sekä sen huomattavan myötävaikutuksen rannikkoyhteisöjen sosiaaliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin, paikalliseen kehitykseen, työllisyyteen ja kulttuuriperinteiden säilyttämiseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon kalatalous- ja vesiviljelyalan strategisen merkityksen kalataloustuotteiden yleiselle saatavuudelle sekä elintarvikesektorin tasapainolle jäsenvaltioissa ja koko EU:ssa sekä sen huomattavan myötävaikutuksen rannikkoyhteisöjen sosiaaliseen ja taloudelliseen hyvinvointiin, paikalliseen kehitykseen, työllisyyteen ja kulttuuriperinteiden säilyttämiseen,

| B. | ottaa huomioon, että kala on luonnonvara, joka oikein hoidettuna voi uusiutua sekä tarjota ruokaa ja työtä ihmisille EU:ssa ja eri puolilla maailmaa; katsoo, että tätä luonnonvaraa on suojeltava, jotta voidaan välttää kalakantojen loppuun käyttäminen ja siitä rannikkoyhteisöille aiheutuvat vaikeudet EU:ssa ja sen ulkopuolella; pitää tähän liittyen tarpeellisena vahvistaa tehokasta kalastuksenhoitoa niin, että otetaan huomioon kansainvälisen kaupan laajuus ja sen vaikutukset koko maailman kalakantoihin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kala on luonnonvara, joka oikein hoidettuna voi uusiutua sekä tarjota ruokaa ja työtä ihmisille EU:ssa ja eri puolilla maailmaa; katsoo, että tätä luonnonvaraa on suojeltava, jotta voidaan välttää kalakantojen loppuun käyttäminen ja siitä rannikkoyhteisöille aiheutuvat vaikeudet EU:ssa ja sen ulkopuolella; pitää tähän liittyen tarpeellisena vahvistaa tehokasta kalastuksenhoitoa niin, että otetaan huomioon kansainvälisen kaupan laajuus ja sen vaikutukset koko maailman kalakantoihin,

| C. | ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan kunnianhimoisen uudistuksen, jonka Euroopan komissio käynnisti hyväksymällä vihreän kirjan 22. huhtikuuta 2009 ja jonka tarkoituksena on tarkastella uudestaan suurinta osaa kyseisen politiikan näkökohdista, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan kunnianhimoisen uudistuksen, jonka Euroopan komissio käynnisti hyväksymällä vihreän kirjan 22. huhtikuuta 2009 ja jonka tarkoituksena on tarkastella uudestaan suurinta osaa kyseisen politiikan näkökohdista,

| D. | ottaa niin ikään huomioon 8. huhtikuuta 2009 annetussa Euroopan komission julkilausumassa määritellyn strategian yhteisön vesiviljelyalan kestävästä kehittämisestä (KOM (2009)0162), |
| --- | --- |

D.

ottaa niin ikään huomioon 8. huhtikuuta 2009 annetussa Euroopan komission julkilausumassa määritellyn strategian yhteisön vesiviljelyalan kestävästä kehittämisestä (KOM (2009)0162),

| E. | ottaa huomioon kalastuksenhoidolle Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa asetetut erityistavoitteet, joihin kuuluu kalakantojen käytön saattaminen vuoteen 2015 mennessä tasolle, joka on yhteensopiva kestävän enimmäistuoton kanssa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon kalastuksenhoidolle Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa asetetut erityistavoitteet, joihin kuuluu kalakantojen käytön saattaminen vuoteen 2015 mennessä tasolle, joka on yhteensopiva kestävän enimmäistuoton kanssa,

| F. | ottaa huomioon, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotanto on laskenut arviolta 30 prosentilla viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotanto on laskenut arviolta 30 prosentilla viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana,

| G. | katsoo, että edellä mainittu tuotannon lasku liittyy sekä elollisten luonnonvarojen vähenemiseen Euroopan vesillä että käyttöön otettuihin, perusteltuihin toimenpiteisiin pyynnin rajoittamiseksi ja kalakantojen kestävän hoidon edistämiseksi yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti sekä EU:n vesillä että niiden ulkopuolella erityisesti, kun EU:n kalastustoimintaa harjoitetaan kalastuskumppanuussopimusten perusteella, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että edellä mainittu tuotannon lasku liittyy sekä elollisten luonnonvarojen vähenemiseen Euroopan vesillä että käyttöön otettuihin, perusteltuihin toimenpiteisiin pyynnin rajoittamiseksi ja kalakantojen kestävän hoidon edistämiseksi yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti sekä EU:n vesillä että niiden ulkopuolella erityisesti, kun EU:n kalastustoimintaa harjoitetaan kalastuskumppanuussopimusten perusteella,

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan kalastusalan osuus on alle kuusi prosenttia maailman kalastustuotannosta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan kalastusalan osuus on alle kuusi prosenttia maailman kalastustuotannosta,

| I. | katsoo, että vaikka kalastuspolitiikan uudistamista koskevassa vihreässä kirjassa on esitetty pitkän aikavälin näkemys saaliiden laskusuuntauksen mahdollisesta kääntämisestä päinvastaiseksi, kalakantojen uusiutumiseen tähtäävillä radikaaleilla toimenpiteillä (laivastojen kalastuskapasiteetin vähentäminen, hallintoa koskevien toimien tiukentaminen, tehostetut tarkastukset jne.) ongelma itse asiassa pahenee lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että vaikka kalastuspolitiikan uudistamista koskevassa vihreässä kirjassa on esitetty pitkän aikavälin näkemys saaliiden laskusuuntauksen mahdollisesta kääntämisestä päinvastaiseksi, kalakantojen uusiutumiseen tähtäävillä radikaaleilla toimenpiteillä (laivastojen kalastuskapasiteetin vähentäminen, hallintoa koskevien toimien tiukentaminen, tehostetut tarkastukset jne.) ongelma itse asiassa pahenee lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä,

| J. | katsoo myös, että alalle määritellystä uudesta strategiasta huolimatta unionin vesiviljelyn kehittämistä koskevat monet rajoitteet ovat sellaisia, että on epätodennäköistä, että tällä kehityksellä pystytään korvaamaan merkittävästi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä pyyntialan tuotannon alenevaa suuntausta, |
| --- | --- |

J.

katsoo myös, että alalle määritellystä uudesta strategiasta huolimatta unionin vesiviljelyn kehittämistä koskevat monet rajoitteet ovat sellaisia, että on epätodennäköistä, että tällä kehityksellä pystytään korvaamaan merkittävästi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä pyyntialan tuotannon alenevaa suuntausta,

| K. | katsoo, että tämän vuoksi on välttämätöntä rohkaista eurooppalaisen tuotannon lisäämistä erityisesti EU:n uusissa jäsenvaltioissa, joissa vesiviljelyn mahdollisuudet ovat ilmeiset, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että tämän vuoksi on välttämätöntä rohkaista eurooppalaisen tuotannon lisäämistä erityisesti EU:n uusissa jäsenvaltioissa, joissa vesiviljelyn mahdollisuudet ovat ilmeiset,

| L. | ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisön kysyntä on sitä vastoin yleisesti nousussa Euroopan unionissa, etenkin Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa kysynnän nousu on erityisen voimakasta, ja että kulutuksen odotetaan kasvavan kestävästi useiden tekijöiden vaikutuksesta seuraavan 20 vuoden aikana, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisön kysyntä on sitä vastoin yleisesti nousussa Euroopan unionissa, etenkin Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa kysynnän nousu on erityisen voimakasta, ja että kulutuksen odotetaan kasvavan kestävästi useiden tekijöiden vaikutuksesta seuraavan 20 vuoden aikana,

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni (12 miljoonaa tonnia ja 55 miljardia euroa vuonna 2007) on jo nykyisellään maailman suurin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkina-alue ennen Japania ja Yhdysvaltoja, että se on erittäin riippuvainen kolmansien maiden tuonnista, joka kattaa yli 60 prosenttia tarpeista, ja että kyseisen riippuvuuden ennustetaan kasvavan entisestään, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni (12 miljoonaa tonnia ja 55 miljardia euroa vuonna 2007) on jo nykyisellään maailman suurin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkina-alue ennen Japania ja Yhdysvaltoja, että se on erittäin riippuvainen kolmansien maiden tuonnista, joka kattaa yli 60 prosenttia tarpeista, ja että kyseisen riippuvuuden ennustetaan kasvavan entisestään,

| N. | ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonti EU:hun ja niiden tuontiolosuhteet ovat näin ollen erittäin keskeinen kysymys kaikkia Euroopan unionin kalataloutta ja vesiviljelyä koskevia poliittisia käytänteitä analysoitaessa ja että näihin kysymyksiin on kiinnitettävä erityishuomiota käynnissä olevien uudistusten yhteydessä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonti EU:hun ja niiden tuontiolosuhteet ovat näin ollen erittäin keskeinen kysymys kaikkia Euroopan unionin kalataloutta ja vesiviljelyä koskevia poliittisia käytänteitä analysoitaessa ja että näihin kysymyksiin on kiinnitettävä erityishuomiota käynnissä olevien uudistusten yhteydessä,

| O. | katsoo, että tätä aihetta on käsiteltävä kaikista sen näkökulmista eli kaupallisesta, ympäristöllisestä, sosiaalisesta, terveydellisestä ja laadullisesta näkökulmasta, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että tätä aihetta on käsiteltävä kaikista sen näkökulmista eli kaupallisesta, ympäristöllisestä, sosiaalisesta, terveydellisestä ja laadullisesta näkökulmasta,

| P. | ottaa huomioon, että valikoimaton kalastus ja korkea poisheittämisaste joillakin kalastusalueilla, joilta tuodaan kalaa EU:n markkinoille, merkitsee, että hukkaan heitetään merkittävä määrä ihmisravinnoksi sopivaa kalaa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että valikoimaton kalastus ja korkea poisheittämisaste joillakin kalastusalueilla, joilta tuodaan kalaa EU:n markkinoille, merkitsee, että hukkaan heitetään merkittävä määrä ihmisravinnoksi sopivaa kalaa,

| Q. | katsoo, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan markkinajärjestelyyn on kiinnitettävä erityishuomiota, sillä sen säännökset vaikuttavat monilta osin vanhentuneilta ja niitä on tarkistettava viipymättä, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan markkinajärjestelyyn on kiinnitettävä erityishuomiota, sillä sen säännökset vaikuttavat monilta osin vanhentuneilta ja niitä on tarkistettava viipymättä,

| R. | katsoo, että tämä seikka edellyttää myös erityisesti tällä alalla sovellettavan yhteisen kauppapolitiikan ja näissä puitteissa tehtyjen päätösten johdonmukaisuuden kriittistä tarkastelua elinkelpoisen ja vastuullisen Euroopan kalatalousalan säilyttämiseksi, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tämä seikka edellyttää myös erityisesti tällä alalla sovellettavan yhteisen kauppapolitiikan ja näissä puitteissa tehtyjen päätösten johdonmukaisuuden kriittistä tarkastelua elinkelpoisen ja vastuullisen Euroopan kalatalousalan säilyttämiseksi,

| S. | ottaa huomioon, että vaikka kalastus- ja vesiviljelytuotteita suojellaan teoriassa yhteisen tullitariffin mukaisilla tulleilla, jotka ovat keskimäärin hieman korkeampia muissa kuin maataloustuotteissa, kyseinen tullisuoja on käytännössä paljon alhaisempi useiden yksipuolisten tai sopimuksenmukaisten poikkeusten ja alennusten vuoksi, joiden soveltamisen seurauksena (oletusarvoisesti käytössä olevat) suosituimmuustullit koskevat todellisuudessa noin viittä prosenttia tuontituotteista, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vaikka kalastus- ja vesiviljelytuotteita suojellaan teoriassa yhteisen tullitariffin mukaisilla tulleilla, jotka ovat keskimäärin hieman korkeampia muissa kuin maataloustuotteissa, kyseinen tullisuoja on käytännössä paljon alhaisempi useiden yksipuolisten tai sopimuksenmukaisten poikkeusten ja alennusten vuoksi, joiden soveltamisen seurauksena (oletusarvoisesti käytössä olevat) suosituimmuustullit koskevat todellisuudessa noin viittä prosenttia tuontituotteista,

| T. | ottaa huomioon, että EU:n markkinoiden avaamista kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnille koskevan politiikan ennustetaan jatkuvan sekä monenvälisellä tasolla, WTO:n Dohan kierroksen neuvottelujen ja erityisesti muiden kuin maataloustuotteiden markkinoille pääsyä (Non-Agricultural Market Access, NAMA) koskevan ulottuvuuden yhteydessä, että lukuisissa parhaillaan käynnissä olevissa etuuskohtelua koskevissa neuvotteluissa eri kauppakumppaneiden kanssa Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Pohjois-Amerikassa ja Välimeren alueella sekä AKT-maiden eri ryhmien kanssa käytävissä neuvotteluissa, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU:n markkinoiden avaamista kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnille koskevan politiikan ennustetaan jatkuvan sekä monenvälisellä tasolla, WTO:n Dohan kierroksen neuvottelujen ja erityisesti muiden kuin maataloustuotteiden markkinoille pääsyä (Non-Agricultural Market Access, NAMA) koskevan ulottuvuuden yhteydessä, että lukuisissa parhaillaan käynnissä olevissa etuuskohtelua koskevissa neuvotteluissa eri kauppakumppaneiden kanssa Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Pohjois-Amerikassa ja Välimeren alueella sekä AKT-maiden eri ryhmien kanssa käytävissä neuvotteluissa,

| U. | ottaa etenkin huomioon, että muiden kuin maataloustuotteiden pääsyä markkinoille koskevien Dohan kierroksen neuvottelujen loppuun saattaminen tällä hetkellä kaavailtuun ”sveitsiläismalliin” perustuen, jolloin kerroin olisi kahdeksan, vaikuttaisi siten, että kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin EU:ssa sovellettavan tullin tason enimmäismäärä alenisi 26 prosentista noin kuuteen prosenttiin ja keskimääräisesti 12 prosentista noin viiteen prosenttiin, |
| --- | --- |

U.

ottaa etenkin huomioon, että muiden kuin maataloustuotteiden pääsyä markkinoille koskevien Dohan kierroksen neuvottelujen loppuun saattaminen tällä hetkellä kaavailtuun ”sveitsiläismalliin” perustuen, jolloin kerroin olisi kahdeksan, vaikuttaisi siten, että kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin EU:ssa sovellettavan tullin tason enimmäismäärä alenisi 26 prosentista noin kuuteen prosenttiin ja keskimääräisesti 12 prosentista noin viiteen prosenttiin,

| V. | katsoo, että tällaisella päätöksellä poistettaisiin lähes kokonaan edelleen käytössä olevien tullitariffien suojaava vaikutus ja tehtäisiin myös tyhjiksi kehitysmaiden hyväksi jo myönnetyt edut tai edut, joista käydään parhaillaan neuvotteluja, minkä lisäksi kyseisellä päätöksellä heikennettäisiin perustavanlaatuisesti YMJ:n mekanismeja, joiden avulla voidaan säädellä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden pääsyä yhteisön markkinoille jalostusteollisuuden tarpeiden mukaisesti (tullisuspensiot ja -kiintiöt), |
| --- | --- |

V.

katsoo, että tällaisella päätöksellä poistettaisiin lähes kokonaan edelleen käytössä olevien tullitariffien suojaava vaikutus ja tehtäisiin myös tyhjiksi kehitysmaiden hyväksi jo myönnetyt edut tai edut, joista käydään parhaillaan neuvotteluja, minkä lisäksi kyseisellä päätöksellä heikennettäisiin perustavanlaatuisesti YMJ:n mekanismeja, joiden avulla voidaan säädellä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden pääsyä yhteisön markkinoille jalostusteollisuuden tarpeiden mukaisesti (tullisuspensiot ja -kiintiöt),

| W. | ottaa huomioon, että EU:n vaatimus kehitysyhteistyöpolitiikkansa tavoitteiden (köyhyyden poistaminen, kestävän paikallisen kalastusalan kehittäminen) ja kauppapolitiikkansa johdonmukaisuudesta merkitsee, että kehitysmaita olisi kannustettava viemään enemmän lisäarvoa tuottavia kalatuotteita edellyttäen, että kala on peräisin hyvin hoidetuilta ja kestäviltä kalavesiltä ja täyttää tarvittavat kasvinsuojeluedellytykset, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että EU:n vaatimus kehitysyhteistyöpolitiikkansa tavoitteiden (köyhyyden poistaminen, kestävän paikallisen kalastusalan kehittäminen) ja kauppapolitiikkansa johdonmukaisuudesta merkitsee, että kehitysmaita olisi kannustettava viemään enemmän lisäarvoa tuottavia kalatuotteita edellyttäen, että kala on peräisin hyvin hoidetuilta ja kestäviltä kalavesiltä ja täyttää tarvittavat kasvinsuojeluedellytykset,

| X. | ottaa niin ikään huomioon, että viime vuosina EU:n kauppaneuvottelijoilla on ollut taipumus myöntää helpommin poikkeuksia etuuskohtelualkuperäsääntöihin, joita on perinteisesti sovellettu kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, niin raaka-aineisiin (alusten luokitusta koskevat arviointiperusteet) kuin jalostettuihin tuotteisiin (mahdollisuus säilyttää etuuskohteluun oikeuttava alkuperä siitä huolimatta, että tuotteen valmistukseen on käytetty muita kuin alkuperäaineksia), |
| --- | --- |

X.

ottaa niin ikään huomioon, että viime vuosina EU:n kauppaneuvottelijoilla on ollut taipumus myöntää helpommin poikkeuksia etuuskohtelualkuperäsääntöihin, joita on perinteisesti sovellettu kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, niin raaka-aineisiin (alusten luokitusta koskevat arviointiperusteet) kuin jalostettuihin tuotteisiin (mahdollisuus säilyttää etuuskohteluun oikeuttava alkuperä siitä huolimatta, että tuotteen valmistukseen on käytetty muita kuin alkuperäaineksia),

| Y. | ottaa huomioon, että eräässä FAOn tutkimuksessa on osoitettu, että vaikka kalatuotteiden kansainvälinen kauppa voi parantaa elintarviketurvaa kehitysmaissa, se on myös johtanut kalastuksen lisääntymiseen vientimarkkinoiden toimitusten turvaamiseksi, mikä voi kiihdyttää kantojen ehtymistä, joten kalavaroja on hoidettava ja valvottava asianmukaisesti kantojen ehtymisen estämiseksi, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että eräässä FAOn tutkimuksessa on osoitettu, että vaikka kalatuotteiden kansainvälinen kauppa voi parantaa elintarviketurvaa kehitysmaissa, se on myös johtanut kalastuksen lisääntymiseen vientimarkkinoiden toimitusten turvaamiseksi, mikä voi kiihdyttää kantojen ehtymistä, joten kalavaroja on hoidettava ja valvottava asianmukaisesti kantojen ehtymisen estämiseksi,

| Z. | katsoo, että ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottajien (kalastajien ja vesiviljelijöiden) toisistaan osittain poikkeavat intressit sekä jakelijoiden, tuojien ja kuluttajien intressit EU:n tasolla käytössä olevat käytänteet olisi pyrittävä sovittamaan yhteen tehokkaasti ja tasapainoisesti, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottajien (kalastajien ja vesiviljelijöiden) toisistaan osittain poikkeavat intressit sekä jakelijoiden, tuojien ja kuluttajien intressit EU:n tasolla käytössä olevat käytänteet olisi pyrittävä sovittamaan yhteen tehokkaasti ja tasapainoisesti,

| AA. | ottaa huomioon, että unionin tuottajille (kalastajille ja vesiviljely-yrityksille) on taattava tyydyttävät markkinat riittävän kannattavien hintojen pohjalta ja otettava huomioon heidän toimintaansa liittyvät kustannukset, rajoitukset ja epävarmuustekijät, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että unionin tuottajille (kalastajille ja vesiviljely-yrityksille) on taattava tyydyttävät markkinat riittävän kannattavien hintojen pohjalta ja otettava huomioon heidän toimintaansa liittyvät kustannukset, rajoitukset ja epävarmuustekijät,

| AB. | ottaa huomioon, että unionissa toimiville jalostajille on taattava riittävä määrä tasalaatuista ja hinnaltaan vakaata raaka-ainetta ympäri vuoden, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että unionissa toimiville jalostajille on taattava riittävä määrä tasalaatuista ja hinnaltaan vakaata raaka-ainetta ympäri vuoden,

| AC. | ottaa huomioon, että on tyydytettävä korkealaatuisten ja hinnaltaan kilpailukykyisten tuotteiden kysyntä unionin kuluttajien keskuudessa ja huomioitava heidän kasvava halunsa saada tietoa kalatuotteiden ominaisuuksista ja alkuperästä sekä olosuhteista, joissa kala pyydettiin tai tuotettiin, |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että on tyydytettävä korkealaatuisten ja hinnaltaan kilpailukykyisten tuotteiden kysyntä unionin kuluttajien keskuudessa ja huomioitava heidän kasvava halunsa saada tietoa kalatuotteiden ominaisuuksista ja alkuperästä sekä olosuhteista, joissa kala pyydettiin tai tuotettiin,

| AD. | ottaa huomioon EU:n markkinoille suuntautuvan tuonnin erilaiset vaikutukset kyseessä olevien lajien, tuotteiden jalostusasteen sekä käytettyjen jakelukanavien mukaisesti, |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon EU:n markkinoille suuntautuvan tuonnin erilaiset vaikutukset kyseessä olevien lajien, tuotteiden jalostusasteen sekä käytettyjen jakelukanavien mukaisesti,

| AE. | ottaa huomioon, että esimerkiksi tuontituotteiden kilpailun aiheuttama kielteinen hintavaikutus ensimyynnissä näyttäisi olevan suurempi ongelma teollisille lajeille (jalostusteollisuuteen tarkoitetut lajit) kuin muille lajeille, |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että esimerkiksi tuontituotteiden kilpailun aiheuttama kielteinen hintavaikutus ensimyynnissä näyttäisi olevan suurempi ongelma teollisille lajeille (jalostusteollisuuteen tarkoitetut lajit) kuin muille lajeille,

Yleisiä huomautuksia

| 1. | pitää valitettavana, että yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevassa vihreässä kirjassa käsitellään vain muutamalla rivillä tuontikysymystä ja että siinä väheksytään nähtävästi sitä, että uudistuksen uskottavuuden ja onnistumisen kannalta on tärkeää, että tätä asiaa käsitellään asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana, että yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevassa vihreässä kirjassa käsitellään vain muutamalla rivillä tuontikysymystä ja että siinä väheksytään nähtävästi sitä, että uudistuksen uskottavuuden ja onnistumisen kannalta on tärkeää, että tätä asiaa käsitellään asianmukaisella tavalla;

| 2. | katsoo, että tuotujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisön markkinoille pääsyssä on jo edistytty huomattavasti, mikä on EU:n 20 kuluneen vuoden aikana harjoittaman kauppapolitiikan tulosta; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että tuotujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisön markkinoille pääsyssä on jo edistytty huomattavasti, mikä on EU:n 20 kuluneen vuoden aikana harjoittaman kauppapolitiikan tulosta;

| 3. | katsoo, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotanto on selvästi riittämätön, jotta sillä voitaisiin kattaa jalostusteollisuuden tarpeet ja kuluttajien kasvava kysyntä, eikä tilanteeseen ole tulossa muutosta; toteaa näin ollen, että on edistettävä vastuullista kulutusta, joka perustuu pikemminkin laatuun ja kestävyyteen kuin määrään, ja että kantojen elvyttämiseksi on vahvistettava kalavarojen hoitoa ja että tuonti on edelleenkin merkittävässä asemassa tuotteiden saatavuudelle yhteisön markkinoilla; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotanto on selvästi riittämätön, jotta sillä voitaisiin kattaa jalostusteollisuuden tarpeet ja kuluttajien kasvava kysyntä, eikä tilanteeseen ole tulossa muutosta; toteaa näin ollen, että on edistettävä vastuullista kulutusta, joka perustuu pikemminkin laatuun ja kestävyyteen kuin määrään, ja että kantojen elvyttämiseksi on vahvistettava kalavarojen hoitoa ja että tuonti on edelleenkin merkittävässä asemassa tuotteiden saatavuudelle yhteisön markkinoilla;

| 4. | myöntää, että sille kalan määrälle, joka voidaan pyytää kestävästi ihmisravinnoksi tai teollisuuden käyttöön, on yläraja, mikä merkitsee, että kalatuotteiden toimitukset EU:n markkinoille eivät voi lisääntyä loputtomiin; |
| --- | --- |

4.

myöntää, että sille kalan määrälle, joka voidaan pyytää kestävästi ihmisravinnoksi tai teollisuuden käyttöön, on yläraja, mikä merkitsee, että kalatuotteiden toimitukset EU:n markkinoille eivät voi lisääntyä loputtomiin;

| 5. | korostaa kuitenkin, että on välttämätöntä säilyttää EU:ssa ympäristöllisesti kestävät ja taloudellisesti kannattavat kalastus- ja vesiviljelyalat (mukaan lukien pienimuotoinen kalastus), jotka ovat tasaisesti jakautuneet rannikkoalueille, myötävaikuttavat asianomaisten alueiden kulttuuri-identiteetin säilymiseen sekä työllistävät kaikissa tuotantoketjun vaiheissa ja tuottavat turvallisia ja laadultaan moitteettomia elintarvikkeita, mikä merkitsee, että kalastajat saavat tuotteestaan oikeudenmukaisen hinnan; korostaa myös, että kalastusalan työntekijöiden olisi työskenneltävä kelvollisissa olosuhteissa ja työoloja koskevien ILOn yleissopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa kuitenkin, että on välttämätöntä säilyttää EU:ssa ympäristöllisesti kestävät ja taloudellisesti kannattavat kalastus- ja vesiviljelyalat (mukaan lukien pienimuotoinen kalastus), jotka ovat tasaisesti jakautuneet rannikkoalueille, myötävaikuttavat asianomaisten alueiden kulttuuri-identiteetin säilymiseen sekä työllistävät kaikissa tuotantoketjun vaiheissa ja tuottavat turvallisia ja laadultaan moitteettomia elintarvikkeita, mikä merkitsee, että kalastajat saavat tuotteestaan oikeudenmukaisen hinnan; korostaa myös, että kalastusalan työntekijöiden olisi työskenneltävä kelvollisissa olosuhteissa ja työoloja koskevien ILOn yleissopimusten mukaisesti;

| 6. | toteaa, että unionin markkinoiden nykyinen avoimuus kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnille saattaa tietyissä oloissa vaikuttaa haitallisesti paikalliseen talouteen tietyillä alueilla, etenkin syrjäisimmillä alueilla, ja vaikeuttaa niiden paikallisten tuotteiden myyntiä; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että unionin markkinoiden nykyinen avoimuus kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnille saattaa tietyissä oloissa vaikuttaa haitallisesti paikalliseen talouteen tietyillä alueilla, etenkin syrjäisimmillä alueilla, ja vaikeuttaa niiden paikallisten tuotteiden myyntiä;

Erityiset näkökohdat

Kauppa- ja tullipolitiikka

| 7. | katsoo, että EU on maailman suurimpana kalastustuotteiden tuojana yhdessä muiden suurten kalantuojamaiden kanssa poliittisesti vastuussa siitä, että WTO:n kauppasäännöissä noudatetaan mahdollisimman korkeita maailmanlaajuisia kalastuksenhoidon ja kalavarojen säilyttämiseen tähtääviä standardeja; pyytää siksi komissiota varmistamaan, että kalatuotteiden syrjimätöntä, avointa ja kestävää kauppaa vahvistetaan EU:n kahden- ja monenvälisissä kauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että EU on maailman suurimpana kalastustuotteiden tuojana yhdessä muiden suurten kalantuojamaiden kanssa poliittisesti vastuussa siitä, että WTO:n kauppasäännöissä noudatetaan mahdollisimman korkeita maailmanlaajuisia kalastuksenhoidon ja kalavarojen säilyttämiseen tähtääviä standardeja; pyytää siksi komissiota varmistamaan, että kalatuotteiden syrjimätöntä, avointa ja kestävää kauppaa vahvistetaan EU:n kahden- ja monenvälisissä kauppasopimuksissa;

| 8. | katsoo, että järkevä tullisuojelu on tuonnin säätelyyn käytettävä poliittisen vallankäytön tärkeä ja oikeutettu väline ja se olisi myös säilytettävä sellaisena; muistuttaa, että juuri tullisuojelu (erga omnes) on tärkein etuuksista, joita EU myöntää joillekin maille, erityisesti kehitysmaille; muistuttaa, että tämän suojelun poistaminen merkitsisi, että edunsaajamaat menettäisivät kaikki nykyiset etunsa; muistuttaa myös tämän tullisuojelun luonteen hyödyllisestä joustavuudesta, sillä EU voi keskeyttää sen soveltamisen silloin, kun yhteisön raaka-aineiden tuotanto on riittämätöntä sen jalostusteollisuuden hankintojen turvaamiseksi; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että järkevä tullisuojelu on tuonnin säätelyyn käytettävä poliittisen vallankäytön tärkeä ja oikeutettu väline ja se olisi myös säilytettävä sellaisena; muistuttaa, että juuri tullisuojelu (erga omnes) on tärkein etuuksista, joita EU myöntää joillekin maille, erityisesti kehitysmaille; muistuttaa, että tämän suojelun poistaminen merkitsisi, että edunsaajamaat menettäisivät kaikki nykyiset etunsa; muistuttaa myös tämän tullisuojelun luonteen hyödyllisestä joustavuudesta, sillä EU voi keskeyttää sen soveltamisen silloin, kun yhteisön raaka-aineiden tuotanto on riittämätöntä sen jalostusteollisuuden hankintojen turvaamiseksi;

| 9. | torjuu tästä syystä tämänhetkisen kauppapolitiikan välityksellä edistetyn vision kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan tullisuojelun täydellisestä ja väistämättömästä häviämisestä, mihin yhteisön tuottajien – kalastajien, vesiviljelijöiden ja jalostajien – pitäisi yksinkertaisesti suostua; |
| --- | --- |

9.

torjuu tästä syystä tämänhetkisen kauppapolitiikan välityksellä edistetyn vision kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan tullisuojelun täydellisestä ja väistämättömästä häviämisestä, mihin yhteisön tuottajien – kalastajien, vesiviljelijöiden ja jalostajien – pitäisi yksinkertaisesti suostua;

| 10. | katsoo, että maatalousalan tavoin kalastus- ja vesiviljelyalat ovat strategisia, luonnonvarojen suojelusta ja kestävästä hyödyntämisestä riippuvaisia monitoimialoja, jotka ovat eräiltä osin erittäin haavoittuvia ja joihin puhtaasti vapaakaupan käytänteitä noudattava ja suhteelliseen etuun perustuva lähestymistapa ei sovellu; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että maatalousalan tavoin kalastus- ja vesiviljelyalat ovat strategisia, luonnonvarojen suojelusta ja kestävästä hyödyntämisestä riippuvaisia monitoimialoja, jotka ovat eräiltä osin erittäin haavoittuvia ja joihin puhtaasti vapaakaupan käytänteitä noudattava ja suhteelliseen etuun perustuva lähestymistapa ei sovellu;

| 11. | pitää valitettavana sitä, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevat neuvottelut kuuluvat kaupasta vastaavan komission jäsenen toimivaltaan, joka usein katsoo, että kalastus- ja vesiviljelytuotteista voidaan joustaa laajemmassa ongelmakentässä, sen sijaan, että ne olisi sisällytetty maataloustuotteita koskeviin neuvotteluihin, joita maataloudesta vastaava komission jäsen käy; |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana sitä, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevat neuvottelut kuuluvat kaupasta vastaavan komission jäsenen toimivaltaan, joka usein katsoo, että kalastus- ja vesiviljelytuotteista voidaan joustaa laajemmassa ongelmakentässä, sen sijaan, että ne olisi sisällytetty maataloustuotteita koskeviin neuvotteluihin, joita maataloudesta vastaava komission jäsen käy;

| 12. | vaatii, että kaupasta vastaavan komission jäsenen kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskeva neuvottelutoimivalta siirretään meri- ja kalastusasioista vastaavan komission jäsenen toimivaltaan kuuluvaksi; |
| --- | --- |

12.

vaatii, että kaupasta vastaavan komission jäsenen kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskeva neuvottelutoimivalta siirretään meri- ja kalastusasioista vastaavan komission jäsenen toimivaltaan kuuluvaksi;

| 13. | pyytää laatimaan tutkimusten ja kuulemisten perusteella selkeän ja kattavan kokonaiskuvan unionin kalastus- ja vesiviljelymarkkinoista kunkin lajin osalta sekä kysynnän ja tuotannon todennäköisistä suuntauksista unionissa ja markkinoista, joita pyritään säilyttämään unionin tuotannolle tasapuolisen kilpailun oloissa; |
| --- | --- |

13.

pyytää laatimaan tutkimusten ja kuulemisten perusteella selkeän ja kattavan kokonaiskuvan unionin kalastus- ja vesiviljelymarkkinoista kunkin lajin osalta sekä kysynnän ja tuotannon todennäköisistä suuntauksista unionissa ja markkinoista, joita pyritään säilyttämään unionin tuotannolle tasapuolisen kilpailun oloissa;

| 14. | kehottaa myös komissiota, että se pyrkisi arvioimaan luotettavammin ja tarkemmin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin vaikutusta yhteisön markkinoihin erityisesti hintoja ajatellen ja pyrkisi luomaan kyseistä arviointia helpottavan tiedonkeruu- ja tiedonvaihtojärjestelmän; |
| --- | --- |

14.

kehottaa myös komissiota, että se pyrkisi arvioimaan luotettavammin ja tarkemmin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin vaikutusta yhteisön markkinoihin erityisesti hintoja ajatellen ja pyrkisi luomaan kyseistä arviointia helpottavan tiedonkeruu- ja tiedonvaihtojärjestelmän;

| 15. | vaatii, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita käsitellään WTO:n Dohan kierroksen muiden kuin maataloustuotteiden markkinoille pääsyä koskevissa neuvotteluissa arkoina tuotteina ”sveitsiläismallin” soveltamisen tavoitteisiin nähden, jotta tiettyjen tuotteiden edelleen nauttimaa, yhteisen tullitariffin mukaista tullisuojaa ei leikata rajusti ja jotta näin toimimalla säilytetään tietyille kumppanimaille myönnettyjen etuoikeuksien arvo sekä YMJ:n mekanismien tehokkuus; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita käsitellään WTO:n Dohan kierroksen muiden kuin maataloustuotteiden markkinoille pääsyä koskevissa neuvotteluissa arkoina tuotteina ”sveitsiläismallin” soveltamisen tavoitteisiin nähden, jotta tiettyjen tuotteiden edelleen nauttimaa, yhteisen tullitariffin mukaista tullisuojaa ei leikata rajusti ja jotta näin toimimalla säilytetään tietyille kumppanimaille myönnettyjen etuoikeuksien arvo sekä YMJ:n mekanismien tehokkuus;

| 16. | muistuttaa, että 14. marraskuuta 2001 annetun Dohan ministerikokouksen julkilausuman 47 kohdan mukaisesti käynnissä olevan kierroksen neuvottelut käydään yhtenäissitoumuksen periaatteeseen nojaten ja että Euroopan unioni voi tarkistaa tiettyjä kierroksen lukuja koskevia kantojaan niin pitkään, kunnes kierros on saatettu kaikilta osin päätökseen; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että 14. marraskuuta 2001 annetun Dohan ministerikokouksen julkilausuman 47 kohdan mukaisesti käynnissä olevan kierroksen neuvottelut käydään yhtenäissitoumuksen periaatteeseen nojaten ja että Euroopan unioni voi tarkistaa tiettyjä kierroksen lukuja koskevia kantojaan niin pitkään, kunnes kierros on saatettu kaikilta osin päätökseen;

| 17. | kannustaa niin ikään WTO:n neuvotteluihin osallistuvia yhteisön neuvottelijoita edelleen kieltäytymään ehdottomasti sitomasta Euroopan unionia aloitteisiin, jotka koskevat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alakohtaista useammankeskistä vapauttamista; |
| --- | --- |

17.

kannustaa niin ikään WTO:n neuvotteluihin osallistuvia yhteisön neuvottelijoita edelleen kieltäytymään ehdottomasti sitomasta Euroopan unionia aloitteisiin, jotka koskevat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alakohtaista useammankeskistä vapauttamista;

| 18. | kehottaa komissiota vaatimaan, ettei parhaillaan neuvoteltavana oleva WTO:n kalastusalan tukia koskeva sopimus johda markkinoiden sääntelytoimien vuoksi siihen, että Euroopan unionin tuottajat joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna kolmansien maiden toimittajiin; vastustaa periaatteessa sopimuksen etujen hyödyntämistä ennakkoon (early harvest) ja katsoo, että sopimus on kytkettävä tiiviisti yhteen Dohan kierroksen muiden osa-alueiden kanssa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota vaatimaan, ettei parhaillaan neuvoteltavana oleva WTO:n kalastusalan tukia koskeva sopimus johda markkinoiden sääntelytoimien vuoksi siihen, että Euroopan unionin tuottajat joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna kolmansien maiden toimittajiin; vastustaa periaatteessa sopimuksen etujen hyödyntämistä ennakkoon (early harvest) ja katsoo, että sopimus on kytkettävä tiiviisti yhteen Dohan kierroksen muiden osa-alueiden kanssa;

| 19. | kehottaa yhteisön neuvottelijoita vaatimaan kahdenvälisissä ja alueellisissa neuvotteluissa järjestelmällisemmin vastasuoritteita kolmansille maille myönnetyistä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuontia koskevista kaupallisista myönnytyksistä ja puolustamaan määrätietoisesti Euroopan unionin etuja tällä alalla, mikäli niitä on; |
| --- | --- |

19.

kehottaa yhteisön neuvottelijoita vaatimaan kahdenvälisissä ja alueellisissa neuvotteluissa järjestelmällisemmin vastasuoritteita kolmansille maille myönnetyistä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuontia koskevista kaupallisista myönnytyksistä ja puolustamaan määrätietoisesti Euroopan unionin etuja tällä alalla, mikäli niitä on;

| 20. | korostaa, että Euroopan unionin on säilytettävä itsellään joillekin kumppaneille myöntämiensä kauppaetuuksien valvonta ja vaadittava ”kokonaan tuotettujen tuotteiden” käsitteeseen perustuvien tiukkojen alkuperäsääntöjen käyttöönottoa; kehottaa raaka-aineiden osalta varovaisuuteen alusten luokitusta koskevien perinteisten arviointiperusteiden mahdollisten lievennysten myöntämisessä, ja vaatii, että kaikki uudet jalostettuja tuotteita koskevat poikkeusvaatimukset hylätään; katsoo, että niin sanottua no-drawback-määräystä olisi sovellettava järjestelmällisesti ja alkuperään liittyviä kumulaatiomahdollisuuksia rajoitettava; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että Euroopan unionin on säilytettävä itsellään joillekin kumppaneille myöntämiensä kauppaetuuksien valvonta ja vaadittava ”kokonaan tuotettujen tuotteiden” käsitteeseen perustuvien tiukkojen alkuperäsääntöjen käyttöönottoa; kehottaa raaka-aineiden osalta varovaisuuteen alusten luokitusta koskevien perinteisten arviointiperusteiden mahdollisten lievennysten myöntämisessä, ja vaatii, että kaikki uudet jalostettuja tuotteita koskevat poikkeusvaatimukset hylätään; katsoo, että niin sanottua no-drawback-määräystä olisi sovellettava järjestelmällisesti ja alkuperään liittyviä kumulaatiomahdollisuuksia rajoitettava;

| 21. | vaatii komissiota parantamaan määrällisesti ja laadullisesti tullietuuksista yritysten kannattavuudelle ja työllisyydelle sekä EU:ssa että edunsaajamaissa, erityisesti AKT-maissa, kalastus- ja vesiviljelyaloille aiheutuvien vaikutusten arviointia; vaatii samoin, että näistä arvioinneista saadaan asianmukaisesti lukuina ilmaistuja tuloksia ja että niissä otetaan huomioon erityisesti haavoittuvat kalalajit; |
| --- | --- |

21.

vaatii komissiota parantamaan määrällisesti ja laadullisesti tullietuuksista yritysten kannattavuudelle ja työllisyydelle sekä EU:ssa että edunsaajamaissa, erityisesti AKT-maissa, kalastus- ja vesiviljelyaloille aiheutuvien vaikutusten arviointia; vaatii samoin, että näistä arvioinneista saadaan asianmukaisesti lukuina ilmaistuja tuloksia ja että niissä otetaan huomioon erityisesti haavoittuvat kalalajit;

| 22. | muistuttaa, että unionin kalastusala voi turvautua EU:n kaupallisiin suojatoimiin, kun kyseessä on polkumyynti, tukiaiset tai tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin laajamittainen ja äkillinen lisääntyminen; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että unionin kalastusala voi turvautua EU:n kaupallisiin suojatoimiin, kun kyseessä on polkumyynti, tukiaiset tai tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin laajamittainen ja äkillinen lisääntyminen;

Ympäristölliset, sosiaaliset, terveydelliset ja laadulliset näkökohdat

| 23. | arvioi, että yhteisön politiikan tärkeimpiä tavoitteita kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin alalla on varmistaa, että tuontituotteet täyttävät joka suhteessa samat edellytykset, jotka yhteisön tuotannolle on asetettu; katsoo, että kyseinen tavoite myötäilee keskeisiä huolenaiheita, jotka koskevat tällä hetkellä käytössä olevien tai uudistuksen yhteydessä kaavailtujen toimenpiteiden oikeudenmukaisuutta, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta; panee lisäksi merkille, että jos EU:n ulkopuoliset maat noudattavat EU:n vaatimuksia, se edesauttaa tasa-arvoisemman kilpailun luomista EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välille, koska EU:n ulkopuolisille maille aiheutuu enemmän kuluja kalojen tuottamisesta EU:n standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

arvioi, että yhteisön politiikan tärkeimpiä tavoitteita kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnin alalla on varmistaa, että tuontituotteet täyttävät joka suhteessa samat edellytykset, jotka yhteisön tuotannolle on asetettu; katsoo, että kyseinen tavoite myötäilee keskeisiä huolenaiheita, jotka koskevat tällä hetkellä käytössä olevien tai uudistuksen yhteydessä kaavailtujen toimenpiteiden oikeudenmukaisuutta, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta; panee lisäksi merkille, että jos EU:n ulkopuoliset maat noudattavat EU:n vaatimuksia, se edesauttaa tasa-arvoisemman kilpailun luomista EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välille, koska EU:n ulkopuolisille maille aiheutuu enemmän kuluja kalojen tuottamisesta EU:n standardien mukaisesti;

| 24. | on huolissaan, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vyöry kolmansista maista unionin markkinoille saattaa vaikuttaa kuluttajien ostotottumuksiin; |
| --- | --- |

24.

on huolissaan, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vyöry kolmansista maista unionin markkinoille saattaa vaikuttaa kuluttajien ostotottumuksiin;

| 25. | katsoo, että Euroopan unionin kalakantojen säilyttämistä ja kestävää kalastusta koskevat, YKP:n puitteissa toteutettavat toimet ovat ristiriidassa sen kanssa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita tuodaan maista, jotka lisäävät kalastustaan huolehtimatta sen kestävyydestä ja tavoitellen ainoastaan nopeita voittoja; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että Euroopan unionin kalakantojen säilyttämistä ja kestävää kalastusta koskevat, YKP:n puitteissa toteutettavat toimet ovat ristiriidassa sen kanssa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteita tuodaan maista, jotka lisäävät kalastustaan huolehtimatta sen kestävyydestä ja tavoitellen ainoastaan nopeita voittoja;

| 26. | korostaa, että luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yhteisön politiikan avulla edistetään osaltaan erityisesti elvytys- ja hallinnointisuunnitelmien avulla kolmansista maista peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuontia ja mahdollistetaan, että ne usein peruuttamattomasti korvaavat yhteisön tuotannon; pyytää komissiota ottamaan kyseisiä suunnitelmia laatiessaan asianmukaisesti huomioon tämän riskin; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että luonnonvarojen säilyttämistä koskevan yhteisön politiikan avulla edistetään osaltaan erityisesti elvytys- ja hallinnointisuunnitelmien avulla kolmansista maista peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuontia ja mahdollistetaan, että ne usein peruuttamattomasti korvaavat yhteisön tuotannon; pyytää komissiota ottamaan kyseisiä suunnitelmia laatiessaan asianmukaisesti huomioon tämän riskin;

| 27. | pelkää, että asiaa koskevan määrätietoisen politiikan puuttuessa yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinat saattavat olla varteenotettava houkutin, joka yllyttää kyseisiä maita jatkuvaan liikakalastukseen ottaen huomioon, että yhteisön markkinoille pääsy on huomattavan helppoa ja niiden kysyntä on selvästi nousussa; |
| --- | --- |

27.

pelkää, että asiaa koskevan määrätietoisen politiikan puuttuessa yhteisön kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinat saattavat olla varteenotettava houkutin, joka yllyttää kyseisiä maita jatkuvaan liikakalastukseen ottaen huomioon, että yhteisön markkinoille pääsy on huomattavan helppoa ja niiden kysyntä on selvästi nousussa;

| 28. | panee tyytyväisenä merkille laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) torjumista koskevien säännösten voimaantulon, sillä niissä vaaditaan kaikkien yhteisön markkinoille saatettujen tuotteiden sertifioimista; kehottaa panemaan kyseiset säännökset toimeen tiukasti ja tehokkaasti, mutta ottaa kuitenkin samalla huomioon, että monet kehitysmaat tarvitsevat apua voidakseen noudattaa asetusta asianmukaisesti ja taistella laitonta kalastusta vastaan; muistuttaa kuitenkin, että kyse on vähimmäisvaatimuksesta, joka ei riitä turvaamaan kestävää kalastustoimintaa, josta kyseiset tuotteet saadaan; |
| --- | --- |

28.

panee tyytyväisenä merkille laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) torjumista koskevien säännösten voimaantulon, sillä niissä vaaditaan kaikkien yhteisön markkinoille saatettujen tuotteiden sertifioimista; kehottaa panemaan kyseiset säännökset toimeen tiukasti ja tehokkaasti, mutta ottaa kuitenkin samalla huomioon, että monet kehitysmaat tarvitsevat apua voidakseen noudattaa asetusta asianmukaisesti ja taistella laitonta kalastusta vastaan; muistuttaa kuitenkin, että kyse on vähimmäisvaatimuksesta, joka ei riitä turvaamaan kestävää kalastustoimintaa, josta kyseiset tuotteet saadaan;

| 29. | katsoo, että sen lisäksi, että sovelletaan yhteisön säännöksiä laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen, on valvottava tiukemmin tällaisen kalan markkinointia toimitusketjun loppupäässä, erityisesti toteuttamalla perusteellisempia tarkastuksia jäsenvaltioissa ja yrityksissä, joiden epäillään toimittavan laittomasta kalastuksesta peräisin olevia tuotteita; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että sen lisäksi, että sovelletaan yhteisön säännöksiä laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen, on valvottava tiukemmin tällaisen kalan markkinointia toimitusketjun loppupäässä, erityisesti toteuttamalla perusteellisempia tarkastuksia jäsenvaltioissa ja yrityksissä, joiden epäillään toimittavan laittomasta kalastuksesta peräisin olevia tuotteita;

| 30. | kehottaa komissiota panemaan toimeen kaikki sen käytössä olevat keinot, jotta varmistetaan, että EU:n tuonnin kannalta tärkeimmät kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vientimaat noudattavat Johannesburgissa tehtyjä sitoumuksia ja että kyseiset maat soveltavat luonnonvarojen säilyttämistä koskevia tiukkoja käytänteitä; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä kyseisten maiden sekä erityisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa kaikilla asianmukaisilla foorumeilla; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota panemaan toimeen kaikki sen käytössä olevat keinot, jotta varmistetaan, että EU:n tuonnin kannalta tärkeimmät kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vientimaat noudattavat Johannesburgissa tehtyjä sitoumuksia ja että kyseiset maat soveltavat luonnonvarojen säilyttämistä koskevia tiukkoja käytänteitä; kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä kyseisten maiden sekä erityisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa kaikilla asianmukaisilla foorumeilla;

| 31. | katsoo toisaalta, että Euroopan unionin on vahvistettava näitä sitoumuksia varmistaakseen, että kaikki Euroopan unioniin tuotavat tuotteet ovat poikkeuksetta peräisin maista, jotka ovat ratifioineet keskeiset kansainväliset merioikeussopimukset, erityisesti kansainvälisen merioikeussopimuksen (UNCLOS) ja yleissopimuksen yksinomaisten talousvyöhykkeiden ulkopuolella liikkuvista kalakannoista ja laajasti vaeltavista kalakannoista, ja että maat ovat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolia, mikäli tuotavat tuotteet ovat peräisin jonkin näistä järjestöistä sääntelemiltä merialueilta; |
| --- | --- |

31.

katsoo toisaalta, että Euroopan unionin on vahvistettava näitä sitoumuksia varmistaakseen, että kaikki Euroopan unioniin tuotavat tuotteet ovat poikkeuksetta peräisin maista, jotka ovat ratifioineet keskeiset kansainväliset merioikeussopimukset, erityisesti kansainvälisen merioikeussopimuksen (UNCLOS) ja yleissopimuksen yksinomaisten talousvyöhykkeiden ulkopuolella liikkuvista kalakannoista ja laajasti vaeltavista kalakannoista, ja että maat ovat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimuspuolia, mikäli tuotavat tuotteet ovat peräisin jonkin näistä järjestöistä sääntelemiltä merialueilta;

| 32. | korostaa, että yhteisön kalastajat, vesiviljelijät ja jalostajat kärsivät eräiden kolmansien maiden kanssa käytävässä kilpailussa huomattavista haitoista, jotka johtuvat siitä, että työvoiman kustannukset ovat kyseisissä maissa paljon vaatimattomampia ja niiden käytössä olevat sosiaalialan normit lievempiä; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että yhteisön kalastajat, vesiviljelijät ja jalostajat kärsivät eräiden kolmansien maiden kanssa käytävässä kilpailussa huomattavista haitoista, jotka johtuvat siitä, että työvoiman kustannukset ovat kyseisissä maissa paljon vaatimattomampia ja niiden käytössä olevat sosiaalialan normit lievempiä;

| 33. | arvioi, että sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä koskeva ongelma, jota esiintyy monilla muillakin talouden aloilla, on erityisen korostunut kalastus- ja vesiviljelyaloilla etenkin jalostustoiminnassa, jossa työvoimaa käytetään runsaasti; |
| --- | --- |

33.

arvioi, että sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä koskeva ongelma, jota esiintyy monilla muillakin talouden aloilla, on erityisen korostunut kalastus- ja vesiviljelyaloilla etenkin jalostustoiminnassa, jossa työvoimaa käytetään runsaasti;

| 34. | kehottaa komissiota panemaan toimeen kaikki sen käytettävissä olevat keinot, jotta varmistetaan vähintään se, että EU:n tuonnin kannalta tärkeimmät kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vientimaat noudattavat ILO:n työntekijöiden perusoikeuksia koskevaa kahdeksaa sopimusta; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota panemaan toimeen kaikki sen käytettävissä olevat keinot, jotta varmistetaan vähintään se, että EU:n tuonnin kannalta tärkeimmät kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vientimaat noudattavat ILO:n työntekijöiden perusoikeuksia koskevaa kahdeksaa sopimusta;

| 35. | vaatii, että kaikkien EU:n myöntämien, kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien kauppaetuuksien ehdottomaksi myöntämisehdoksi asetetaan ympäristöä ja sosiaalisia normeja koskevien tiukkojen vaatimusten täyttäminen; vaatii lisäksi, että tehtyjen sopimusten tätä tarkoitusta varten annettuihin määräyksiin sisältyy uskottavia mekanismeja, joilla voidaan valvoa tehtyjen sitoumusten noudattamista sekä lakkauttaa tai yksiselitteisesti ja yksinkertaisesti peruuttaa etuudet rikkomustapauksissa; kehottaa kehitysmaiden kohdalla panemaan täytäntöön ohjelmia, jotka on erityisesti suunniteltu teknisen tuen ja tarvittaessa rahoitustuen antamiseksi, jotta kyseiset valtiot voivat täyttää sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaatimuksensa; |
| --- | --- |

35.

vaatii, että kaikkien EU:n myöntämien, kalastus- ja vesiviljelytuotteita koskevien kauppaetuuksien ehdottomaksi myöntämisehdoksi asetetaan ympäristöä ja sosiaalisia normeja koskevien tiukkojen vaatimusten täyttäminen; vaatii lisäksi, että tehtyjen sopimusten tätä tarkoitusta varten annettuihin määräyksiin sisältyy uskottavia mekanismeja, joilla voidaan valvoa tehtyjen sitoumusten noudattamista sekä lakkauttaa tai yksiselitteisesti ja yksinkertaisesti peruuttaa etuudet rikkomustapauksissa; kehottaa kehitysmaiden kohdalla panemaan täytäntöön ohjelmia, jotka on erityisesti suunniteltu teknisen tuen ja tarvittaessa rahoitustuen antamiseksi, jotta kyseiset valtiot voivat täyttää sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaatimuksensa;

| 36. | korostaa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden, rehu ja rehun raaka-aineet mukaan lukien, tuontiin on sovellettava tiukasti ja kaikilta osin terveysnormeja ja -tarkastuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä (elintarvikkeiden turvallisuus, jäljitettävyys, ennaltaehkäisy jne.), jotka ovat keskeisiä näkökohtia kuluttajien suojelussa; tässä mielessä vaatii komissiota parantamaan tarkastusohjelmaansa kolmansissa maissa kehittämällä EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastuskierroksia erityisesti lisäämällä kullakin tarkastuskierroksella tarkastettavien laitosten määrää, jotta voidaan saada kolmannen maan tilannetta paremmin vastaavia tuloksia; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden, rehu ja rehun raaka-aineet mukaan lukien, tuontiin on sovellettava tiukasti ja kaikilta osin terveysnormeja ja -tarkastuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä (elintarvikkeiden turvallisuus, jäljitettävyys, ennaltaehkäisy jne.), jotka ovat keskeisiä näkökohtia kuluttajien suojelussa; tässä mielessä vaatii komissiota parantamaan tarkastusohjelmaansa kolmansissa maissa kehittämällä EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastuskierroksia erityisesti lisäämällä kullakin tarkastuskierroksella tarkastettavien laitosten määrää, jotta voidaan saada kolmannen maan tilannetta paremmin vastaavia tuloksia;

| 37. | kehottaa erityiseen varovaisuuteen, kun tietyissä kolmansissa maissa sovellettavat vaatimukset tunnustetaan EU:n jäsenvaltioiden vaatimuksia vastaaviksi siltä osin, kun niillä pyritään samoihin edellä mainitussa lainsäädännössä esitettyihin tavoitteisiin, sekä noudattamaan samaa varovaisuutta sellaisia maita ja laitoksia koskevien luetteloiden hyväksymisessä, joille se myöntää luvan viedä kalastus- ja vesiviljelytuotteita EU:hun; katsoo, että terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pitäisi pystyä poistamaan yksittäiset alukset tai jalostuslaitokset näistä luetteloista, jos ne eivät täytä vähimmäisstandardeja; |
| --- | --- |

37.

kehottaa erityiseen varovaisuuteen, kun tietyissä kolmansissa maissa sovellettavat vaatimukset tunnustetaan EU:n jäsenvaltioiden vaatimuksia vastaaviksi siltä osin, kun niillä pyritään samoihin edellä mainitussa lainsäädännössä esitettyihin tavoitteisiin, sekä noudattamaan samaa varovaisuutta sellaisia maita ja laitoksia koskevien luetteloiden hyväksymisessä, joille se myöntää luvan viedä kalastus- ja vesiviljelytuotteita EU:hun; katsoo, että terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pitäisi pystyä poistamaan yksittäiset alukset tai jalostuslaitokset näistä luetteloista, jos ne eivät täytä vähimmäisstandardeja;

| 38. | kehottaa noudattamaan erittäin suurta varovaisuutta tuotteissa, joita tuotetaan etenkin tietyillä maapallon alueilla harjoitettavan vesiviljelyn uusilla muodoilla, ja tutkimaan kriittisesti tekniikoita ja menettelyjä, joita käytetään näiden viljelmien tuotannon lisäämisessä, ja niiden mahdollisia terveysvaikutuksia sekä niiden sosiaalista ja ympäristöön liittyvää paikallista vaikutusta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa noudattamaan erittäin suurta varovaisuutta tuotteissa, joita tuotetaan etenkin tietyillä maapallon alueilla harjoitettavan vesiviljelyn uusilla muodoilla, ja tutkimaan kriittisesti tekniikoita ja menettelyjä, joita käytetään näiden viljelmien tuotannon lisäämisessä, ja niiden mahdollisia terveysvaikutuksia sekä niiden sosiaalista ja ympäristöön liittyvää paikallista vaikutusta;

| 39. | vaatii, että kaikilla tasoilla toteutetuissa tarkastuksissa noudatetaan tarkkuutta, erityisesti rajoilla suoritettavissa tehokkaasti yhdenmukaistetuissa ja avoimissa tarkastuksissa, ja että niitä suoritetaan riittävän usein, että ne suhteutetaan kyseessä oleviin tuotteisiin sisältyviin riskeihin ja että erityishuomiota kiinnitetään tuotteiden laatuun ja alkuperään; pyytää jäsenvaltioita myöntämään tätä tarkoitusta varten kaikki tarvittavat taloudelliset ja inhimilliset voimavarat; |
| --- | --- |

39.

vaatii, että kaikilla tasoilla toteutetuissa tarkastuksissa noudatetaan tarkkuutta, erityisesti rajoilla suoritettavissa tehokkaasti yhdenmukaistetuissa ja avoimissa tarkastuksissa, ja että niitä suoritetaan riittävän usein, että ne suhteutetaan kyseessä oleviin tuotteisiin sisältyviin riskeihin ja että erityishuomiota kiinnitetään tuotteiden laatuun ja alkuperään; pyytää jäsenvaltioita myöntämään tätä tarkoitusta varten kaikki tarvittavat taloudelliset ja inhimilliset voimavarat;

YMJ:n uudistaminen

| 40. | muistuttaa useista kuudennen vaalikauden kuluessa hyväksytyistä päätöslauselmista, joissa komissiota kehotetaan ryhtymään viipymättä kalataloustuotteiden nykyistä YMJ:tä koskeviin kunnianhimoisiin uudistustoimiin, jotta sen myötävaikutuksella varmistetaan alan tulot, markkinoiden vakaus, kalataloustuotteiden entistä parempi markkinointi ja niiden lisäarvon nousu; pitää valitettavana, että tässä asiassa on viivästytty; viittaa kyseessä oleviin päätöslauselmiin, joissa pohditaan, millaisia tällaisen uudistuksen suurten linjojen tulisi olla; |
| --- | --- |

40.

muistuttaa useista kuudennen vaalikauden kuluessa hyväksytyistä päätöslauselmista, joissa komissiota kehotetaan ryhtymään viipymättä kalataloustuotteiden nykyistä YMJ:tä koskeviin kunnianhimoisiin uudistustoimiin, jotta sen myötävaikutuksella varmistetaan alan tulot, markkinoiden vakaus, kalataloustuotteiden entistä parempi markkinointi ja niiden lisäarvon nousu; pitää valitettavana, että tässä asiassa on viivästytty; viittaa kyseessä oleviin päätöslauselmiin, joissa pohditaan, millaisia tällaisen uudistuksen suurten linjojen tulisi olla;

| 41. | korostaa, että tässä yhteydessä käyttöön otetuissa uusissa mekanismeissa on otettava huomioon ympäristölle vahingollisesta toiminnasta tai sosiaalisesta polkumyynnistä aiheutuvaan halpatuontiin liittyvän kilpailun ylitsepääsemättömät tosiseikat ja pyrittävä tästä huolimatta takaamaan yhteisön normaali tuotanto riittävän kannattavilla hinnoilla; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että tässä yhteydessä käyttöön otetuissa uusissa mekanismeissa on otettava huomioon ympäristölle vahingollisesta toiminnasta tai sosiaalisesta polkumyynnistä aiheutuvaan halpatuontiin liittyvän kilpailun ylitsepääsemättömät tosiseikat ja pyrittävä tästä huolimatta takaamaan yhteisön normaali tuotanto riittävän kannattavilla hinnoilla;

Kuluttajille tiedottaminen

| 42. | on vakuuttunut siitä, että EU:n kuluttajat valitsisivat usein toisin, jos heillä olisi parempaa tietoa markkinoilla tarjolla olevien tuotteiden todellisesta luonteesta, maantieteellisestä alkuperästä ja tuotanto- ja pyyntiolosuhteista ja niiden laadusta; |
| --- | --- |

42.

on vakuuttunut siitä, että EU:n kuluttajat valitsisivat usein toisin, jos heillä olisi parempaa tietoa markkinoilla tarjolla olevien tuotteiden todellisesta luonteesta, maantieteellisestä alkuperästä ja tuotanto- ja pyyntiolosuhteista ja niiden laadusta;

| 43. | korostaa, että on otettava kiireesti käyttöön EU:n kalastus- ja vesiviljelytuotteiden laatua ja jäljitettävyyttä koskevat tiukat ja avoimet sertifiointi- ja merkintäperusteet ja edistettävä erityisesti näitä tuotteita varten tarkoitetun ympäristömerkin mahdollisimman pikaista käyttöönottoa yksityisten sertifikaatiojärjestelmien hallitsemattoman leviämisen pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että on otettava kiireesti käyttöön EU:n kalastus- ja vesiviljelytuotteiden laatua ja jäljitettävyyttä koskevat tiukat ja avoimet sertifiointi- ja merkintäperusteet ja edistettävä erityisesti näitä tuotteita varten tarkoitetun ympäristömerkin mahdollisimman pikaista käyttöönottoa yksityisten sertifikaatiojärjestelmien hallitsemattoman leviämisen pysäyttämiseksi;

| 44. | uskoo, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristösertifioinnin ja -merkitsemisen pitäisi olla avoin ja kuluttajille helposti ymmärrettävissä oleva prosessi ja sen pitäisi olla poikkeuksetta koko alan saatavilla edellyttäen, että noudatetaan tiukasti keskeisiä myöntämiskriteereitä; |
| --- | --- |

44.

uskoo, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristösertifioinnin ja -merkitsemisen pitäisi olla avoin ja kuluttajille helposti ymmärrettävissä oleva prosessi ja sen pitäisi olla poikkeuksetta koko alan saatavilla edellyttäen, että noudatetaan tiukasti keskeisiä myöntämiskriteereitä;

Vesiviljely

| 45. | korostaa vesiviljelytuotteiden kasvavaa osuutta Euroopan unionin tuonnissa; |
| --- | --- |

45.

korostaa vesiviljelytuotteiden kasvavaa osuutta Euroopan unionin tuonnissa;

| 46. | katsoo, että kyseinen ilmiö on seurausta vesiviljelyn tuotannon huomattavasta kasvusta tietyissä maapallon osissa kuluneiden kymmenen vuoden aikana, kun taas yhteisön vesiviljely, jonka osuus maapallon tuotannosta on enää noin kaksi prosenttia, on ollut pysähdyksissä; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että kyseinen ilmiö on seurausta vesiviljelyn tuotannon huomattavasta kasvusta tietyissä maapallon osissa kuluneiden kymmenen vuoden aikana, kun taas yhteisön vesiviljely, jonka osuus maapallon tuotannosta on enää noin kaksi prosenttia, on ollut pysähdyksissä;

| 47. | panee merkille, että yhteisöstä peräisin olevien tuoretuotteiden ja eräiden maahantuotujen vesiviljelytuotteiden välillä on huomattavia korvausvaikutuksia kuluttajien tottumuksissa ja EU:n jakeluyritysten kysynnässä; |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että yhteisöstä peräisin olevien tuoretuotteiden ja eräiden maahantuotujen vesiviljelytuotteiden välillä on huomattavia korvausvaikutuksia kuluttajien tottumuksissa ja EU:n jakeluyritysten kysynnässä;

| 48. | arvioi, että yhteisön kestävän ja vähän ympäristöä kuormittavan vesiviljelyn kehittämiseen tähtäävä aktiivinen tukipolitiikka on eräs poliittisista ratkaisukeinoista, jolla voidaan pyrkiä vähentämään tuontiriippuvuutta kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alalla, suosimaan kyseistä toimintaa Euroopan unionin alueella ja tyydyttämään voimakkaasti kasvava kysyntä runsaammalla ja monipuolisemmalla tarjonnalla; painottaa tässä yhteydessä tarvetta jatkaa määrätietoisesti tutkimusta ja kehittämistä Euroopan vesiviljelytuotteiden alalla; |
| --- | --- |

48.

arvioi, että yhteisön kestävän ja vähän ympäristöä kuormittavan vesiviljelyn kehittämiseen tähtäävä aktiivinen tukipolitiikka on eräs poliittisista ratkaisukeinoista, jolla voidaan pyrkiä vähentämään tuontiriippuvuutta kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alalla, suosimaan kyseistä toimintaa Euroopan unionin alueella ja tyydyttämään voimakkaasti kasvava kysyntä runsaammalla ja monipuolisemmalla tarjonnalla; painottaa tässä yhteydessä tarvetta jatkaa määrätietoisesti tutkimusta ja kehittämistä Euroopan vesiviljelytuotteiden alalla;

| 49. | viittaa tämän kysymyksen osalta 17. kesäkuuta 2010 antamaansa päätöslauselmaan ”Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle”; |
| --- | --- |

49.

viittaa tämän kysymyksen osalta 17. kesäkuuta 2010 antamaansa päätöslauselmaan ”Uutta pontta yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevalle strategialle”;

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon tässä mietinnössä esitetyt keskeiset suositukset tehdessään yhteisen kalastuspolitiikan uudistamiseen liittyviä ehdotuksia ja päätöksiä; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon tässä mietinnössä esitetyt keskeiset suositukset tehdessään yhteisen kalastuspolitiikan uudistamiseen liittyviä ehdotuksia ja päätöksiä;

*

* *

| 51. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

51.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

(3)  EUVL C 323 E, 18.12.2008, s. 271.

(4)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(5)  EUVL L 27, 30.1.2010, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0039.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0243.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0373.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/128

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Zimbabwe ja erityisesti Farai Maguwun tapaus

P7_TA(2010)0288

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Zimbabwesta ja erityisesti Farai Maguwun tapauksesta

2011/C 351 E/19

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon lukuisat aikaisemmat päätöslauselmansa Zimbabwesta, joista viimeisin on 17. joulukuuta 2008 annettu päätöslauselma (1),

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2010 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2010/92/YUTP (2) yhteisellä kannalla 2004/161/YUTP (3) asetettujen Zimbabwea koskevien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta 20. helmikuuta 2011 saakka sekä 8. joulukuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1226/2008 (4) yhteisen kannan muuttamisesta,

ottaa huomioon ulkoasioiden neuvoston 22. helmikuuta 2010 hyväksymät päätelmät Zimbabwesta sekä Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan kymmenennen ministeritason poliittisen vuoropuhelun yhteydessä 11. toukokuuta 2010 hyväksytyt päätelmät Zimbabwesta,

ottaa huomioon aiemmat Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselmat nk. konfliktitimanteista ja erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1459 (vuodelta 2003) Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä,

ottaa huomioon Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän, jonka jäsenten on todistettava, että raakatimanteilla ei rahoiteta aseellisia konflikteja,

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut,

ottaa huomioon Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän seitsemännen täysistunnon, joka pidettiin Swakopmundissa Namibiassa 5. marraskuuta 2009, erityisesti sen 13, 14 ja 22 artiklan,

ottaa huomioon Kimberleyn prosessin istuntojen välillä pidettävän kokouksen, joka pidettiin Tel Avivissa Israelissa 21.–24. kesäkuuta 2010,

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT:n ja EU:n Cotonoun kumppanuussopimuksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Zimbabwe on liittynyt vapaaehtoisesti Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmään ja että tämän jäsenet voivat myydä raakatimantteja legitiimeillä kansainvälisillä markkinoilla sillä edellytyksellä, että niiden kaupalla ei rahoiteta aseellisia konflikteja, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Zimbabwe on liittynyt vapaaehtoisesti Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmään ja että tämän jäsenet voivat myydä raakatimantteja legitiimeillä kansainvälisillä markkinoilla sillä edellytyksellä, että niiden kaupalla ei rahoiteta aseellisia konflikteja,

| B. | ottaa huomioon, että Kimberleyn prosessi ei tällä hetkellä puutu ihmisoikeusrikkomuksiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kimberleyn prosessi ei tällä hetkellä puutu ihmisoikeusrikkomuksiin,

| C. | ottaa huomioon arvion, jonka mukaan Zimbabwesta voisi lähivuosina tulla yksi maailman suurimmista timantintuottajista, jos Manicalandin maakunnassa sijaitseva Marangen (Chiadzwa) timanttikenttä kehitettäisiin täyteen mittaansa, ja että siitä saatavat voitot voisivat nousta miljardeihin euroihin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon arvion, jonka mukaan Zimbabwesta voisi lähivuosina tulla yksi maailman suurimmista timantintuottajista, jos Manicalandin maakunnassa sijaitseva Marangen (Chiadzwa) timanttikenttä kehitettäisiin täyteen mittaansa, ja että siitä saatavat voitot voisivat nousta miljardeihin euroihin,

| D. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2009 Swakopmundissa Namibiassa Zimbabwe lupasi toteuttaa joukon toimenpiteitä, joilla timanttien louhinta Marangessa saatetaan Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän mukaiseksi, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2009 Swakopmundissa Namibiassa Zimbabwe lupasi toteuttaa joukon toimenpiteitä, joilla timanttien louhinta Marangessa saatetaan Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmän mukaiseksi,

| E. | ottaa huomion, että Tel Avivissa 21.–23. kesäkuuta 2010 pidetyssä Kimberleyn prosessin istuntojen välisessä kokouksessa ei päästy yhteisymmärrykseen ihmisoikeuskysymysten mahdollisesta sisällyttämisestä Kimberleyn prosessiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomion, että Tel Avivissa 21.–23. kesäkuuta 2010 pidetyssä Kimberleyn prosessin istuntojen välisessä kokouksessa ei päästy yhteisymmärrykseen ihmisoikeuskysymysten mahdollisesta sisällyttämisestä Kimberleyn prosessiin,

| F. | ottaa huomioon, että lukuisat kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt (esimerkiksi Human Rights Watch, Global Witness sekä Partnership for Africa-Canada) ovat ilmaisseet vakavan huolenaiheensa Chiadzwan ihmisoikeustilanteesta, erityisesti ihmisoikeusrikkomuksista, joihin Zimbabwen turvallisuusjoukkojen jäsenet ovat syyllistyneet, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että lukuisat kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt (esimerkiksi Human Rights Watch, Global Witness sekä Partnership for Africa-Canada) ovat ilmaisseet vakavan huolenaiheensa Chiadzwan ihmisoikeustilanteesta, erityisesti ihmisoikeusrikkomuksista, joihin Zimbabwen turvallisuusjoukkojen jäsenet ovat syyllistyneet,

| G. | ottaa huomioon, että Farai Maguwu, joka on Zimbabwen kansalainen ja Manicalandin maakunnassa päämajaansa pitävän ihmisoikeuskansalaisjärjestön tutkimus- ja kehityskeskuksen CRD:n perustaja/johtaja, on yksilöinyt lukuisia ihmisoikeusrikkomuksia, joihin Zimbabwen valtion turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet useilla Zimbabwen timanttikentillä, erityisesti Chiadzwassa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Farai Maguwu, joka on Zimbabwen kansalainen ja Manicalandin maakunnassa päämajaansa pitävän ihmisoikeuskansalaisjärjestön tutkimus- ja kehityskeskuksen CRD:n perustaja/johtaja, on yksilöinyt lukuisia ihmisoikeusrikkomuksia, joihin Zimbabwen valtion turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet useilla Zimbabwen timanttikentillä, erityisesti Chiadzwassa,

| H. | ottaa huomioon, että Zimbabwen viranomaiset pidättivät Farai Maguwun 3. kesäkuuta 2010 syytettynä Zimbabwen valtiolle vahingollisen tiedon julkaisemisesta, ja Maguwu on tästä saakka ollut pidätettynä kehnoissa oloissa ja hänelle ei ole annettu elintärkeitä lääkkeitä ja häneltä on evätty oikeus tulla tuomarin kuulemaksi 48 tunnin kuluessa pidätyksestä sekä oikeus päästä vapaaksi takuita vastaan, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Zimbabwen viranomaiset pidättivät Farai Maguwun 3. kesäkuuta 2010 syytettynä Zimbabwen valtiolle vahingollisen tiedon julkaisemisesta, ja Maguwu on tästä saakka ollut pidätettynä kehnoissa oloissa ja hänelle ei ole annettu elintärkeitä lääkkeitä ja häneltä on evätty oikeus tulla tuomarin kuulemaksi 48 tunnin kuluessa pidätyksestä sekä oikeus päästä vapaaksi takuita vastaan,

| 1. | pyytää vapauttamaan Farai Maguwun välittömästi ja ehdoitta ja tuomitsee olosuhteet, joissa Maguwu pidätettiin ja häntä pidetään pidätettynä; |
| --- | --- |

1.

pyytää vapauttamaan Farai Maguwun välittömästi ja ehdoitta ja tuomitsee olosuhteet, joissa Maguwu pidätettiin ja häntä pidetään pidätettynä;

| 2. | vaatii Zimbabwen viranomaisia kunnioittamaan Swakopmundin kokouksessa tekemiään Kimberleyn prosessin sitoumuksia, vetämään sotilasjoukot Marangen timanttikentiltä ja toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet lain ja järjestyksen ylläpitämiseksi siten, että samalla kunnioitetaan paikallisten ihmisten oikeuksia; |
| --- | --- |

2.

vaatii Zimbabwen viranomaisia kunnioittamaan Swakopmundin kokouksessa tekemiään Kimberleyn prosessin sitoumuksia, vetämään sotilasjoukot Marangen timanttikentiltä ja toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet lain ja järjestyksen ylläpitämiseksi siten, että samalla kunnioitetaan paikallisten ihmisten oikeuksia;

| 3. | kehottaa tarkistamaan Kimberleyn prosessia siten, että siinä otetaan asianmukaisesti huomioon ihmisoikeusperiaatteet; |
| --- | --- |

3.

kehottaa tarkistamaan Kimberleyn prosessia siten, että siinä otetaan asianmukaisesti huomioon ihmisoikeusperiaatteet;

| 4. | vaatii Zimbabwen hallitusta käyttämään Chiadzwan timanttikentän todennäköisesti tuottamat merkittävät voitot Zimbabwen kokonaistalouden elvyttämiseen sekä terveys-, koulutus- ja sosiaalialalle, jotka ovat tällä hetkellä kansainvälisten avunantajien varassa, ja kehottaa hallitusta tätä varten perustamaan itsenäisen timanttirahaston, joka asetettaisiin Zimbabwen kansan palvelukseen; |
| --- | --- |

4.

vaatii Zimbabwen hallitusta käyttämään Chiadzwan timanttikentän todennäköisesti tuottamat merkittävät voitot Zimbabwen kokonaistalouden elvyttämiseen sekä terveys-, koulutus- ja sosiaalialalle, jotka ovat tällä hetkellä kansainvälisten avunantajien varassa, ja kehottaa hallitusta tätä varten perustamaan itsenäisen timanttirahaston, joka asetettaisiin Zimbabwen kansan palvelukseen;

| 5. | kehottaa Zimbabwen hallitusta takaamaan Zimbabwessa rajoittamattoman sananvapauden ja puolustamaan sitä, jotta valtiosta riippumattomat järjestöt (kuten Farai Maguwun tutkimus- ja kehityskeskus CRD) voivat ilmaista vapaasti mielipiteitä pelkäämättä vainotuksi tai vangituksi joutumista; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Zimbabwen hallitusta takaamaan Zimbabwessa rajoittamattoman sananvapauden ja puolustamaan sitä, jotta valtiosta riippumattomat järjestöt (kuten Farai Maguwun tutkimus- ja kehityskeskus CRD) voivat ilmaista vapaasti mielipiteitä pelkäämättä vainotuksi tai vangituksi joutumista;

| 6. | kehottaa Kimberleyn prosessia varmistamaan, että Zimbabwea valvova viranomainen toimii täysin riippumattomasti, yhtenäisesti ja kunnioittaa ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Kimberleyn prosessia varmistamaan, että Zimbabwea valvova viranomainen toimii täysin riippumattomasti, yhtenäisesti ja kunnioittaa ihmisoikeuksia;

| 7. | kehottaa Etelä-Afrikkaa ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisöä (SADC) sekä omien että Zimbabwen ja muun eteläisen Afrikan alueen etujen nimissä ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla kannustetaan Zimbabwea palaamaan demokratiaan ja kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta sekä Zimbabwen kansan ihmisoikeuksia; tunnustaa, että Mugabe ja tämän lähimmät tukijat ovat edelleen esteenä Zimbabwen poliittisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen ja sovituksen tiellä, sillä nämä ryöväävät maan taloudelliset resurssit omiin taskuihinsa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Etelä-Afrikkaa ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisöä (SADC) sekä omien että Zimbabwen ja muun eteläisen Afrikan alueen etujen nimissä ryhtymään aktiivisiin toimiin, joilla kannustetaan Zimbabwea palaamaan demokratiaan ja kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta sekä Zimbabwen kansan ihmisoikeuksia; tunnustaa, että Mugabe ja tämän lähimmät tukijat ovat edelleen esteenä Zimbabwen poliittisen ja taloudellisen jälleenrakentamisen ja sovituksen tiellä, sillä nämä ryöväävät maan taloudelliset resurssit omiin taskuihinsa;

| 8. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin musta lista henkilöistä ja yhteisöistä, joilla on yhteyksiä Mugaben hallintoon, uusittiin äskettäin (helmikuussa 2010); korostaa, että kyseiset rajoittavat toimenpiteet kohdistuvat ainoastaan Zimbabwen hallintoon eivätkä ne vaikuta Zimbabwen kansaan kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin musta lista henkilöistä ja yhteisöistä, joilla on yhteyksiä Mugaben hallintoon, uusittiin äskettäin (helmikuussa 2010); korostaa, että kyseiset rajoittavat toimenpiteet kohdistuvat ainoastaan Zimbabwen hallintoon eivätkä ne vaikuta Zimbabwen kansaan kokonaisuudessaan;

| 9. | korostaa Euroopan unionin ja Zimbabwen vuoropuhelun merkitystä ja panee tyytyväisenä merkille tässä tapahtuneen edistyksen; |
| --- | --- |

9.

korostaa Euroopan unionin ja Zimbabwen vuoropuhelun merkitystä ja panee tyytyväisenä merkille tässä tapahtuneen edistyksen;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / Euroopan komission varapuheenjohtajalle, Zimbabwen ja Etelä-Afrikan hallituksille ja parlamenteille, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille, Afrikan unionin toimielimille, myös yleisafrikkalaiselle parlamentille, YK:n pääsihteerille, eteläisen Afrikan yhteistyöjärjestön pääsihteerille, Kimberleyn prosessin kiertävälle puheenjohtajalle (Israelille) sekä Kansainyhteisön pääsihteerille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / Euroopan komission varapuheenjohtajalle, Zimbabwen ja Etelä-Afrikan hallituksille ja parlamenteille, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille, Afrikan unionin toimielimille, myös yleisafrikkalaiselle parlamentille, YK:n pääsihteerille, eteläisen Afrikan yhteistyöjärjestön pääsihteerille, Kimberleyn prosessin kiertävälle puheenjohtajalle (Israelille) sekä Kansainyhteisön pääsihteerille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0640.

(2)  EUVL L 41, 16.2.2010, s. 6.

(3)  EUVL L 50, 20.2.2004, s. 66.

(4)  EUVL L 331, 10.12.2008, s. 11.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/130

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Venezuela ja erityisesti María Lourdes Afiunin tapaus

P7_TA(2010)0289

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Venezuelasta ja erityisesti Maria Lourdes Afiunin tilanteesta

2011/C 351 E/20

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venezuelan tilanteesta ja etenkin 11. helmikuuta 2010, 7. toukokuuta 2009, 23. lokakuuta 2008 ja 24. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | toteaa, että vallanjako muodostaa demokraattisen ja perustuslaillisen valtion perustan, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vallanjako muodostaa demokraattisen ja perustuslaillisen valtion perustan,

| B. | ottaa huomioon, että 10. joulukuuta 2009 Venezuelan lakien mukaisesti toimien ja YK:n mielivaltaisia pidätyksiä käsittelevän työryhmän lausunnon saatuaan Caracasin valvontatuomari Maria Lourdes Afiuni päästi ehdonalaiseen vapauteen (tiukoin rajoituksin, joihin kuuluu passin talteenottaminen) Eligio Cedeñon, joka oli ollut tutkintavankeudessa helmikuusta 2007 lähtien, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 10. joulukuuta 2009 Venezuelan lakien mukaisesti toimien ja YK:n mielivaltaisia pidätyksiä käsittelevän työryhmän lausunnon saatuaan Caracasin valvontatuomari Maria Lourdes Afiuni päästi ehdonalaiseen vapauteen (tiukoin rajoituksin, joihin kuuluu passin talteenottaminen) Eligio Cedeñon, joka oli ollut tutkintavankeudessa helmikuusta 2007 lähtien,

| C. | ottaa huomioon, että tutkintavankeuden kesto on Venezuelan laissa rajoitettu kahteen vuoteen ja että päätöksen tehdessään tuomari Afiuni piti voimassa perusoikeuksia, joita Venezuelan laki ja kansainvälinen oikeus suojelevat, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tutkintavankeuden kesto on Venezuelan laissa rajoitettu kahteen vuoteen ja että päätöksen tehdessään tuomari Afiuni piti voimassa perusoikeuksia, joita Venezuelan laki ja kansainvälinen oikeus suojelevat,

| D. | ottaa huomioon, että tiedustelu- ja suojeluvirasto DISIPin virkailijat pidättivät tuomari Afiunin välittömästi oikeussalista ilman syytettä ja että 12. joulukuuta 2009 hänet siirrettiin erityisvankila INOFiin (Instituto Nacional de Orientación Femenina), jossa hän nyt yli kuusi kuukautta myöhemmin on yhä olosuhteissa, jotka aiheuttavat jatkuvaa vaaraa hänen fyysiselle ja henkiselle hyvinvoinnilleen, sillä vankilassa on jopa 24 vankia, jotka hän itse on tuominnut esimerkiksi murhista, huumeiden salakuljetuksesta ja ihmisryöstöstä; toteaa, että pidätettynä olevaa lähtien Afunia on pilkattu ja uhattu, häntä vastaan on hyökätty verbaalisesti ja fyysisesti ja hänet on yritetty tappaa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tiedustelu- ja suojeluvirasto DISIPin virkailijat pidättivät tuomari Afiunin välittömästi oikeussalista ilman syytettä ja että 12. joulukuuta 2009 hänet siirrettiin erityisvankila INOFiin (Instituto Nacional de Orientación Femenina), jossa hän nyt yli kuusi kuukautta myöhemmin on yhä olosuhteissa, jotka aiheuttavat jatkuvaa vaaraa hänen fyysiselle ja henkiselle hyvinvoinnilleen, sillä vankilassa on jopa 24 vankia, jotka hän itse on tuominnut esimerkiksi murhista, huumeiden salakuljetuksesta ja ihmisryöstöstä; toteaa, että pidätettynä olevaa lähtien Afunia on pilkattu ja uhattu, häntä vastaan on hyökätty verbaalisesti ja fyysisesti ja hänet on yritetty tappaa,

| E. | ottaa huomioon, että 11. joulukuuta 2009 televisioidussa puheessaan presidentti Hugo Chávez nimitti Afiunia rosvoksi ja kehotti yleistä syyttäjää antamaan maksimirangaistuksen sekä kehotti jopa kansalliskokousta säätämään uuden lain, jolla kovennetaan rangaistuksia tämäntyyppisestä käyttäytymisestä ja jota sovelletaan takautuvasti, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 11. joulukuuta 2009 televisioidussa puheessaan presidentti Hugo Chávez nimitti Afiunia rosvoksi ja kehotti yleistä syyttäjää antamaan maksimirangaistuksen sekä kehotti jopa kansalliskokousta säätämään uuden lain, jolla kovennetaan rangaistuksia tämäntyyppisestä käyttäytymisestä ja jota sovelletaan takautuvasti,

| F. | ottaa huomioon, että Venezuelan perustuslain 26 artiklassa säädetään, että oikeuslaitoksen on oltava autonominen ja riippumaton, ja toteaa, että Venezuelan tasavallan presidentin on turvattava oikeuslaitoksen riippumattomuus, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Venezuelan perustuslain 26 artiklassa säädetään, että oikeuslaitoksen on oltava autonominen ja riippumaton, ja toteaa, että Venezuelan tasavallan presidentin on turvattava oikeuslaitoksen riippumattomuus,

| G. | toteaa, että presidentin annettua lausuntonsa tuomari Afiunia vastaan tätä syytetään vallan väärinkäytöstä, korruptiosta, salaliitossa ja paossa avustamisesta ja että Afiuni on edellen vankilassa, vaikka syyttäjä on osoittanut, että hän ei ole ottanut vastaan rahaa, joten korruptiosta ei siten ole näyttöä, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että presidentin annettua lausuntonsa tuomari Afiunia vastaan tätä syytetään vallan väärinkäytöstä, korruptiosta, salaliitossa ja paossa avustamisesta ja että Afiuni on edellen vankilassa, vaikka syyttäjä on osoittanut, että hän ei ole ottanut vastaan rahaa, joten korruptiosta ei siten ole näyttöä,

| H. | ottaa huomioon, että tuomari Afiunin tapauksesta on annettu monia raportteja, julkilausumia ja lausuntoja, joissa tuomitaan Venezuelan viranomaiset, ja että solidaarisuuden osoituksena hänelle lakimiehet ja tuomariston jäsenet kaikkialta maailmasta sekä kansalaisjärjestöt, kuten Amnesty International ja Human Rights Watch, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusvaltuutettu ovat ilmaisseet huolestumisensa hänen tilanteestaan ja todenneet, että hänet on vangittu rehellisyytensä takia ja siksi, että hän on puolustanut oikeuslaitoksen riippumattomuutta; ottaa huomioon, että Amerikan ihmisoikeuskomissio vaatii toteuttamaan varotoimia, joilla varmistetaan hänen turvallisuutensa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tuomari Afiunin tapauksesta on annettu monia raportteja, julkilausumia ja lausuntoja, joissa tuomitaan Venezuelan viranomaiset, ja että solidaarisuuden osoituksena hänelle lakimiehet ja tuomariston jäsenet kaikkialta maailmasta sekä kansalaisjärjestöt, kuten Amnesty International ja Human Rights Watch, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusvaltuutettu ovat ilmaisseet huolestumisensa hänen tilanteestaan ja todenneet, että hänet on vangittu rehellisyytensä takia ja siksi, että hän on puolustanut oikeuslaitoksen riippumattomuutta; ottaa huomioon, että Amerikan ihmisoikeuskomissio vaatii toteuttamaan varotoimia, joilla varmistetaan hänen turvallisuutensa,

| I. | ottaa huomioon, että tuomari Afiunin tapaus ei ole yksittäinen poliittisen johdon hyökkäys oikeuslaitosta vastaan, sillä jotkut tuomarit on erotettu tehtävistään ja jotkut taas lähtivät maanpakoon, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tuomari Afiunin tapaus ei ole yksittäinen poliittisen johdon hyökkäys oikeuslaitosta vastaan, sillä jotkut tuomarit on erotettu tehtävistään ja jotkut taas lähtivät maanpakoon,

| J. | ottaa huomioon, että demokratian rapistuminen Venezuelassa näkyy myös muilla alueilla, erityisesti lehdistön ja internetin vapaudessa, joita vastaan hallitus on jatkuvasti hyökännyt ja joita vastaan on toteutettu monenlaisia toimenpiteitä, mukaan luettuna sanomalehtien, radiokanavien, verkkosivustojen ja televisioasemien sulkemiset, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että demokratian rapistuminen Venezuelassa näkyy myös muilla alueilla, erityisesti lehdistön ja internetin vapaudessa, joita vastaan hallitus on jatkuvasti hyökännyt ja joita vastaan on toteutettu monenlaisia toimenpiteitä, mukaan luettuna sanomalehtien, radiokanavien, verkkosivustojen ja televisioasemien sulkemiset,

| K. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus on erittäin tärkeää demokratian ja perusvapauksien kunnioittamisen kannalta, sillä sen oleellisena tehtävänä on taata mielipiteiden ja ajatusten ilmaisemisen vapaus siten, että samalla kunnioitetaan vähemmistöjen oikeuksia, myös poliittisen opposition oikeuksia, ja että se edistää kansalaisten tehokasta osallistumista demokraattiseen prosessiin ja tekee mahdolliseksi vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus on erittäin tärkeää demokratian ja perusvapauksien kunnioittamisen kannalta, sillä sen oleellisena tehtävänä on taata mielipiteiden ja ajatusten ilmaisemisen vapaus siten, että samalla kunnioitetaan vähemmistöjen oikeuksia, myös poliittisen opposition oikeuksia, ja että se edistää kansalaisten tehokasta osallistumista demokraattiseen prosessiin ja tekee mahdolliseksi vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit,

| L. | ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2010 pidettäviä parlamenttivaaleja silmällä pitäen kansallinen keskusvaalilautakunta on hallituksen pyynnöstä muuttanut vaalipiirejä, joista valitaan 167 kansalliskokousedustajaa, ja että kyseiset muutokset vaikuttavat jopa 80 prosenttiin opposition hallitsemista osavaltioista, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2010 pidettäviä parlamenttivaaleja silmällä pitäen kansallinen keskusvaalilautakunta on hallituksen pyynnöstä muuttanut vaalipiirejä, joista valitaan 167 kansalliskokousedustajaa, ja että kyseiset muutokset vaikuttavat jopa 80 prosenttiin opposition hallitsemista osavaltioista,

| M. | ottaa huomioon, että mielivaltaisten takavarikoimisten ja pakkolunastusten kaltaiset toimet, jotka vuodesta 2005 ovat kohdistuneet 760 yritykseen ja joista eräät ovat vahingoittaneet Euroopan unionin etuja, murentavat kansalaisten yhteiskunnallisia ja taloudellisia perusoikeuksia, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että mielivaltaisten takavarikoimisten ja pakkolunastusten kaltaiset toimet, jotka vuodesta 2005 ovat kohdistuneet 760 yritykseen ja joista eräät ovat vahingoittaneet Euroopan unionin etuja, murentavat kansalaisten yhteiskunnallisia ja taloudellisia perusoikeuksia,

| N. | ottaa huomioon, että Venezuelan kireä poliittinen tilanne, joka ilmenee demokraattiseen oppositioon ja sen edustajiin, demokraattisesti valittuihin kaupunginjohtajiin ja kuvernööreihin, opiskelijaliikkeeseen, armeijan jäseniin ja oikeudenkäyttövaltaan, Chavezin virallisesta politiikasta toisin ajatteleviin, journalisteihin ja tiedotusvälineisiin kohdistuvana häirintänä, pelotteluna ja poliittisena ja rikosoikeudellisena vainona, on johtanut siihen, että monet opposition edustajat ovat joutuneet vankilaan poliittisista syistä, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Venezuelan kireä poliittinen tilanne, joka ilmenee demokraattiseen oppositioon ja sen edustajiin, demokraattisesti valittuihin kaupunginjohtajiin ja kuvernööreihin, opiskelijaliikkeeseen, armeijan jäseniin ja oikeudenkäyttövaltaan, Chavezin virallisesta politiikasta toisin ajatteleviin, journalisteihin ja tiedotusvälineisiin kohdistuvana häirintänä, pelotteluna ja poliittisena ja rikosoikeudellisena vainona, on johtanut siihen, että monet opposition edustajat ovat joutuneet vankilaan poliittisista syistä,

| 1. | tuomitsee oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuneet hyökkäykset; ilmaisee huolensa tuomari Afiunin pidätyksen vuoksi ja katsoo sen loukkaavan hänen perusoikeuksiaan ja uhkaavan hyvin vakavasti oikeuslaitoksen riippumattomuutta, joka on oikeusvaltion periaatteiden peruspilari; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuneet hyökkäykset; ilmaisee huolensa tuomari Afiunin pidätyksen vuoksi ja katsoo sen loukkaavan hänen perusoikeuksiaan ja uhkaavan hyvin vakavasti oikeuslaitoksen riippumattomuutta, joka on oikeusvaltion periaatteiden peruspilari;

| 2. | vaatii Afiunin vapauttamista ja kehottaa Venezuelan hallitusta sitoutumaan oikeusvaltion arvoihin ja järjestämään oikeudenmukaisen ja nopean oikeudenkäynnin, jossa käytössä ovat kaikki tarvittavat oikeudelliset takuut; |
| --- | --- |

2.

vaatii Afiunin vapauttamista ja kehottaa Venezuelan hallitusta sitoutumaan oikeusvaltion arvoihin ja järjestämään oikeudenmukaisen ja nopean oikeudenkäynnin, jossa käytössä ovat kaikki tarvittavat oikeudelliset takuut;

| 3. | on huolissaan oloista, joissa tuomari Afiuni on pidätettynä, sillä ne uhkaavat hänen fyysistä ja henkistä koskemattomuuttaan, ja kehottaa vankilaviranomaisia soveltamaan tiukasti ja välittömästi toimia ja suosituksia, jotka Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta antoi 11. tammikuuta 2010 Afiunin olojen vuoksi; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan oloista, joissa tuomari Afiuni on pidätettynä, sillä ne uhkaavat hänen fyysistä ja henkistä koskemattomuuttaan, ja kehottaa vankilaviranomaisia soveltamaan tiukasti ja välittömästi toimia ja suosituksia, jotka Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta antoi 11. tammikuuta 2010 Afiunin olojen vuoksi;

| 4. | tuomitsee Venezuelan tasavallan presidentin julkiset lausunnot, joissa tuomari Afiunia parjataan ja mustamaalataan, vaaditaan hänelle maksimirangaistusta ja pyydetään muuttamaan lakia, jotta voitaisiin soveltaa ankarampaa rangaistusta; katsoo, että nämä lausunnot heikentävät Afiunin vankeusolosuhteita ja merkitsevät tasavallan presidentin hyökkäystä oikeuslaitoksen riippumattomuutta vastaan, vaikka hänen pitäisi olla sen ensimmäinen suojelija; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee Venezuelan tasavallan presidentin julkiset lausunnot, joissa tuomari Afiunia parjataan ja mustamaalataan, vaaditaan hänelle maksimirangaistusta ja pyydetään muuttamaan lakia, jotta voitaisiin soveltaa ankarampaa rangaistusta; katsoo, että nämä lausunnot heikentävät Afiunin vankeusolosuhteita ja merkitsevät tasavallan presidentin hyökkäystä oikeuslaitoksen riippumattomuutta vastaan, vaikka hänen pitäisi olla sen ensimmäinen suojelija;

| 5. | muistuttaa Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitusta sen velvollisuudesta kunnioittaa ilmaisun- ja mielipiteenvapautta, lehdistönvapautta ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta sekä täyttämään sen omasta perustuslaista ja erilaisista kansainvälisistä ja alueellisista yleissopimuksista ja peruskirjoista, joiden allekirjoittajamaa Venezuela on, johtuvat velvoitteensa; katsoo, että Venezuelan tiedotusvälineiden olisi turvattava maan poliittisen ja yhteiskunnallisen elämän moniarvoisen käsittelemisen; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitusta sen velvollisuudesta kunnioittaa ilmaisun- ja mielipiteenvapautta, lehdistönvapautta ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta sekä täyttämään sen omasta perustuslaista ja erilaisista kansainvälisistä ja alueellisista yleissopimuksista ja peruskirjoista, joiden allekirjoittajamaa Venezuela on, johtuvat velvoitteensa; katsoo, että Venezuelan tiedotusvälineiden olisi turvattava maan poliittisen ja yhteiskunnallisen elämän moniarvoisen käsittelemisen;

| 6. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan yhteyttä Venezuelan viranomaisiin ja osoittamaan EU:n huolestuneisuuden tämän eteläamerikkalaisen maan ihmisoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltion periaatteista ja puolustamaan päättäväisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten ja yhtiöiden etuja ja omaisuutta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan yhteyttä Venezuelan viranomaisiin ja osoittamaan EU:n huolestuneisuuden tämän eteläamerikkalaisen maan ihmisoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltion periaatteista ja puolustamaan päättäväisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten ja yhtiöiden etuja ja omaisuutta;

| 7. | muistuttaa, että Amerikan valtioiden järjestön Amerikan maiden demokratian peruskirjan mukaan demokratiassa kiistämätön ja tarpeellinen valtaan pääsyn oikeutus saavutetaan alun perin vaaleissa, mutta sen lisäksi on oltava myös vallan käyttämisen legitiimiys, joka pitää vahvistaa kunnioittamalla moniarvoisuutta ja noudattamalla annettuja pelisääntöjä, voimassa olevaa perustuslakia ja muita lakeja ja oikeusvaltion periaatteita täyden demokratian takeena, ja että tähän täytyy liittyä rauhanomaisen ja demokraattisen poliittisen opposition kunnioittaminen, varsinkin jos opposition edustaja on valittu virkaansa yleisillä vaaleilla; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että Amerikan valtioiden järjestön Amerikan maiden demokratian peruskirjan mukaan demokratiassa kiistämätön ja tarpeellinen valtaan pääsyn oikeutus saavutetaan alun perin vaaleissa, mutta sen lisäksi on oltava myös vallan käyttämisen legitiimiys, joka pitää vahvistaa kunnioittamalla moniarvoisuutta ja noudattamalla annettuja pelisääntöjä, voimassa olevaa perustuslakia ja muita lakeja ja oikeusvaltion periaatteita täyden demokratian takeena, ja että tähän täytyy liittyä rauhanomaisen ja demokraattisen poliittisen opposition kunnioittaminen, varsinkin jos opposition edustaja on valittu virkaansa yleisillä vaaleilla;

| 8. | kehottaa Venezuelan hallitusta 26. syyskuuta 2010 pidettäviä parlamenttivaaleja silmällä pitäen kunnioittamaan demokratian sääntöjä sekä ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden periaatteita ja vapaita vaaleja sekä kutsumaan Euroopan unionia ja kansainvälisiä järjestöjä tarkkailemaan kyseisiä vaaleja; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Venezuelan hallitusta 26. syyskuuta 2010 pidettäviä parlamenttivaaleja silmällä pitäen kunnioittamaan demokratian sääntöjä sekä ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden periaatteita ja vapaita vaaleja sekä kutsumaan Euroopan unionia ja kansainvälisiä järjestöjä tarkkailemaan kyseisiä vaaleja;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle /ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitukselle ja kansalliskokoukselle, Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle ja Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle /ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitukselle ja kansalliskokoukselle, Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle ja Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/132

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Pohjois-Korea

P7_TA(2010)0290

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 Pohjois-Koreasta

2011/C 351 E/21

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Korean niemimaasta,

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja muut ihmisoikeusvälineet,

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 25. maaliskuuta 2010 antaman ja EU:n jäsenvaltioiden tukeman Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korean) ihmisoikeustilannetta koskevan päätöslauselman, jossa tuomitaan kansalaisoikeuksien ja poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien järjestelmällinen, laajamittainen ja vakava rikkominen Pohjois-Koreassa,

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1718 (2006) ja 1874 (2009),

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen kolmannen komitean 64. istunnossa 19. marraskuuta 2009 hyväksymän päätöslauselman Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteesta,

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/1002/YUTP,

ottaa huomioon 7. marraskuuta 2009 päivätyn raportin (”Universal Peer Report”) Pohjois-Koreasta sekä sen, että Pohjois-Korea on suostunut tarkastelemaan 117:ää suositusta, jotka sisältyivät ihmisoikeusneuvoston työryhmän määräaikaisarviointia koskevaan, 18. maaliskuuta 2010 hyväksyttyyn raporttiin,

ottaa huomioon Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta seuraavan erityisraportoijan Vitit Muntarbhornin 17. helmikuuta 2010 päivätyn raportin,

ottaa huomioon Madridissa 29. kesäkuuta 2010 pidetyn EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun 29. neuvottelukierroksen, jossa keskusteltiin Pohjois-Korean pakolaisista,

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | katsoo, että Pohjois-Korean ihmisoikeustilanne on edelleen erittäin huolestuttava ja maan humanitaarinen tilanne herättää vakavaa huolta, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Pohjois-Korean ihmisoikeustilanne on edelleen erittäin huolestuttava ja maan humanitaarinen tilanne herättää vakavaa huolta,

| B. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 25. maaliskuuta 2010 antamassa Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta koskevassa päätöslauselmassa ilmaistaan syvä huoli jatkuvista raporteista, jotka koskevat kansalaisoikeuksien ja poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien järjestelmällisiä, laajamittaisia ja vakavia rikkomuksia Pohjois-Koreassa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 25. maaliskuuta 2010 antamassa Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta koskevassa päätöslauselmassa ilmaistaan syvä huoli jatkuvista raporteista, jotka koskevat kansalaisoikeuksien ja poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien järjestelmällisiä, laajamittaisia ja vakavia rikkomuksia Pohjois-Koreassa,

| C. | ottaa huomioon, että Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta seuraava Yhdistyneiden kansakuntien erityisraportoija kuvasi YK:n ihmisoikeusneuvostolle laatimassaan vuosiraportissa maan ihmisoikeustilannetta pohjattoman epätoivoiseksi, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta seuraava Yhdistyneiden kansakuntien erityisraportoija kuvasi YK:n ihmisoikeusneuvostolle laatimassaan vuosiraportissa maan ihmisoikeustilannetta pohjattoman epätoivoiseksi,

| D. | ottaa huomioon, että Pohjois-Korean hallitus ei hyväksy Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta seuraavan erityisraportoijan valtuuksia, on evännyt tältä pääsyn maahan eikä suostu yhteistyöhön YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Pohjois-Korean hallitus ei hyväksy Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta seuraavan erityisraportoijan valtuuksia, on evännyt tältä pääsyn maahan eikä suostu yhteistyöhön YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa,

| E. | ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijan raportissa todettiin, että siinä vaiheessa, kun käynnistetään uudelleen kuuden osapuolen ydinvoimasta luopumista koskevat keskustelut, esiin voitaisiin ottaa myös ihmisoikeustilanteen parantaminen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijan raportissa todettiin, että siinä vaiheessa, kun käynnistetään uudelleen kuuden osapuolen ydinvoimasta luopumista koskevat keskustelut, esiin voitaisiin ottaa myös ihmisoikeustilanteen parantaminen,

| F. | ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija on ehdottanut, että turvallisuusneuvosto käsittelisi Pohjois-Korean ihmisoikeusrikkomuksia ja että perustettaisiin tutkintalautakunta, joka selvittäisi rikkomukset, joita Pohjois-Korean hallitus on väitteiden mukaan tehnyt ihmiskuntaa vastaan, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija on ehdottanut, että turvallisuusneuvosto käsittelisi Pohjois-Korean ihmisoikeusrikkomuksia ja että perustettaisiin tutkintalautakunta, joka selvittäisi rikkomukset, joita Pohjois-Korean hallitus on väitteiden mukaan tehnyt ihmiskuntaa vastaan,

| G. | ottaa huomioon, että useat kansainväliset ihmisoikeuksiin erikoistuneet kansalaisjärjestöt ovat vaatineet, että Euroopan unioni kohdistaisi enemmän huomiota Pohjois-Korean ihmisoikeuskysymyksiin, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että useat kansainväliset ihmisoikeuksiin erikoistuneet kansalaisjärjestöt ovat vaatineet, että Euroopan unioni kohdistaisi enemmän huomiota Pohjois-Korean ihmisoikeuskysymyksiin,

| H. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmassa tuomitaan Pohjois-Korean vakavat, laajamittaiset ja järjestelmälliset ihmisoikeusrikkomukset ja etenkin poliittisten vankien ja pakkopalautettujen Pohjois-Korean kansalaisten kiduttaminen ja lähettäminen työleireille, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmassa tuomitaan Pohjois-Korean vakavat, laajamittaiset ja järjestelmälliset ihmisoikeusrikkomukset ja etenkin poliittisten vankien ja pakkopalautettujen Pohjois-Korean kansalaisten kiduttaminen ja lähettäminen työleireille,

| I. | ottaa huomioon, että Pohjois-Korean valtiolliset viranomaiset panevat järjestelmällisesti täytäntöön laittomia teloituksia, mielivaltaisia pidätyksiä ja katoamisia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Pohjois-Korean valtiolliset viranomaiset panevat järjestelmällisesti täytäntöön laittomia teloituksia, mielivaltaisia pidätyksiä ja katoamisia;

| J. | ottaa huomioon, että oikeusjärjestelmä on alistettu valtiolle, valtion vastaisista rikoksista määrätään hyvin usein kuolemanrangaistus, kuolemanrangaistuksen käyttöä laajennetaan rikoslaissa jatkuvasti ja kansalaiset, lapset mukaan luettuina, pakotetaan seuraamaan julkisia teloituksia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeusjärjestelmä on alistettu valtiolle, valtion vastaisista rikoksista määrätään hyvin usein kuolemanrangaistus, kuolemanrangaistuksen käyttöä laajennetaan rikoslaissa jatkuvasti ja kansalaiset, lapset mukaan luettuina, pakotetaan seuraamaan julkisia teloituksia,

| K. | ottaa huomioon, ettei Pohjois-Korean hallitus salli poliittisen opposition järjestäytymistä, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tiedotusvälineiden vapaata toimintaa, uskonnonvapautta, yhdistymisvapautta eikä työehdoista neuvottelua, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, ettei Pohjois-Korean hallitus salli poliittisen opposition järjestäytymistä, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tiedotusvälineiden vapaata toimintaa, uskonnonvapautta, yhdistymisvapautta eikä työehdoista neuvottelua,

| L. | ottaa huomioon, että Japanista, Korean tasavallasta ja muista maista, mahdollisesti myös EU:sta, lähtöisin olevien kolmansien maiden kansalaisten panttivanki- ja kaappaustapauksia ei ole vielä saatu ratkaistua ja että kansainvälisen yhteisön on puututtava niihin päättäväisesti, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Japanista, Korean tasavallasta ja muista maista, mahdollisesti myös EU:sta, lähtöisin olevien kolmansien maiden kansalaisten panttivanki- ja kaappaustapauksia ei ole vielä saatu ratkaistua ja että kansainvälisen yhteisön on puututtava niihin päättäväisesti,

| M. | ottaa huomioon, että huomattava määrä pohjoiskorealaisia on paennut Kiinan kansantasavaltaan, jossa monien naisten kerrotaan joutuneen ihmiskaupan uhreiksi ja pakkoavioliittoihin, ja että Kiinan kansantasavallan kerrotaan pakkopalauttavan pohjoiskorealaisia pakolaisia Pohjois-Koreaan vastoin kansainvälisiä palauttamiskiellon sääntöjä ja sen väitetään myös estävän Pohjois-Korean kansalaisten hakeutumista UNHCR:n turvapaikkamenettelyihin, mikä on vastoin YK:n vuonna 1951 antamaa pakolaissopimusta ja siihen liittyvää vuonna 1967 annettua pöytäkirjaa, jotka Kiinan kansantasavalta on hyväksynyt, ja ottaa huomioon, että pakkopalautettujen kansalaisten kohtaloista on saatu levottomuutta herättäviä tietoja, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että huomattava määrä pohjoiskorealaisia on paennut Kiinan kansantasavaltaan, jossa monien naisten kerrotaan joutuneen ihmiskaupan uhreiksi ja pakkoavioliittoihin, ja että Kiinan kansantasavallan kerrotaan pakkopalauttavan pohjoiskorealaisia pakolaisia Pohjois-Koreaan vastoin kansainvälisiä palauttamiskiellon sääntöjä ja sen väitetään myös estävän Pohjois-Korean kansalaisten hakeutumista UNHCR:n turvapaikkamenettelyihin, mikä on vastoin YK:n vuonna 1951 antamaa pakolaissopimusta ja siihen liittyvää vuonna 1967 annettua pöytäkirjaa, jotka Kiinan kansantasavalta on hyväksynyt, ja ottaa huomioon, että pakkopalautettujen kansalaisten kohtaloista on saatu levottomuutta herättäviä tietoja,

| N. | ottaa huomioon valtion harjoittaman syyllisyyspolitiikan, jonka johdosta kokonaisia perheitä, lapset ja isovanhemmat mukaan luettuina, viedään vankeuteen; ottaa huomioon, että vangit joutuvat törkeiden ihmisoikeusloukkausten, kidutusten, nälkiinnyttämisen ja orjuutuksen kohteiksi ja että arviolta 100 000 vankia on jo saattanut menehtyä, usein nääntymyksestä tai hoitamattomien sairauksien vuoksi, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon valtion harjoittaman syyllisyyspolitiikan, jonka johdosta kokonaisia perheitä, lapset ja isovanhemmat mukaan luettuina, viedään vankeuteen; ottaa huomioon, että vangit joutuvat törkeiden ihmisoikeusloukkausten, kidutusten, nälkiinnyttämisen ja orjuutuksen kohteiksi ja että arviolta 100 000 vankia on jo saattanut menehtyä, usein nääntymyksestä tai hoitamattomien sairauksien vuoksi,

| O. | ottaa huomioon, että satelliittikuvat ja useat pohjoiskorealaisten loikkareiden kertomukset vahvistavat todeksi, että Pohjois-Koreassa on vähintään kuusi keskitysleiriä, joilla on yli 150 000 poliittista vankia, ja että kun tähän lisätään kaikki muut vangit, kuten Kiinasta pakkopalautetut henkilöt, keskitysleireillä on vangittuina arviolta yli 200 000 henkeä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että satelliittikuvat ja useat pohjoiskorealaisten loikkareiden kertomukset vahvistavat todeksi, että Pohjois-Koreassa on vähintään kuusi keskitysleiriä, joilla on yli 150 000 poliittista vankia, ja että kun tähän lisätään kaikki muut vangit, kuten Kiinasta pakkopalautetut henkilöt, keskitysleireillä on vangittuina arviolta yli 200 000 henkeä,

| P. | ottaa huomioon, että suuri osa väestöstä kärsii nälkää ja on paljolti riippuvainen kansainvälisestä ruoka-avusta ja että Maailman elintarvikeohjelma raportoi syyskuussa 2009, että kolmannes Pohjois-Korean naisista ja lapsista kärsii aliravitsemuksesta, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että suuri osa väestöstä kärsii nälkää ja on paljolti riippuvainen kansainvälisestä ruoka-avusta ja että Maailman elintarvikeohjelma raportoi syyskuussa 2009, että kolmannes Pohjois-Korean naisista ja lapsista kärsii aliravitsemuksesta,

| Q. | ottaa huomioon, että yhteiskuntaa hallitsee sotilaallisen voiman ensisijalle asettava politiikka ja juche-ideologia, joka vaatii palvomaan maan johtajaa, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yhteiskuntaa hallitsee sotilaallisen voiman ensisijalle asettava politiikka ja juche-ideologia, joka vaatii palvomaan maan johtajaa,

| R. | ottaa huomioon, että loikkareiden uskottavien kertomusten mukaan väestö joutuu alistumaan pakkotyökampanjoihin ja ihmisten koulutus- ja työnsaantimahdollisuudet määräytyvät heidän sosiaalisen asemansa mukaan, joka perustuu heidän tai heidän perheidensä lojaalisuuteen hallintoa kohtaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että loikkareiden uskottavien kertomusten mukaan väestö joutuu alistumaan pakkotyökampanjoihin ja ihmisten koulutus- ja työnsaantimahdollisuudet määräytyvät heidän sosiaalisen asemansa mukaan, joka perustuu heidän tai heidän perheidensä lojaalisuuteen hallintoa kohtaan;

| S. | ottaa huomioon, että 30. marraskuuta 2009 tehty valuuttauudistus on aiheuttanut vakavaa vahinkoa jo ennestäänkin heikolle taloudelle ja johtanut siihen, että heikommassa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät ovat köyhtyneet entisestään ja sosiaalinen tyytymättömyys on suurta, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 30. marraskuuta 2009 tehty valuuttauudistus on aiheuttanut vakavaa vahinkoa jo ennestäänkin heikolle taloudelle ja johtanut siihen, että heikommassa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät ovat köyhtyneet entisestään ja sosiaalinen tyytymättömyys on suurta,

| T. | ottaa huomioon, että Pohjois-Korea ei myönnä yhdellekään ulkomaiselle toimittajalle vapaata pääsyä maahan, päätietotoimisto on ainoa tiedonlähde kaikille Pohjois-Korean tiedotusvälineille, radio- ja tv-asemat voivat vastaanottaa signaalia ainoastaan hallitusten alaisilta asemilta ja ulkomaisten lähetysten vastaanotto on jyrkästi kielletty vakavien seuraamusten uhalla; ottaa huomioon, että suurella osalla väestöstä ei ole internet-yhteyttä, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Pohjois-Korea ei myönnä yhdellekään ulkomaiselle toimittajalle vapaata pääsyä maahan, päätietotoimisto on ainoa tiedonlähde kaikille Pohjois-Korean tiedotusvälineille, radio- ja tv-asemat voivat vastaanottaa signaalia ainoastaan hallitusten alaisilta asemilta ja ulkomaisten lähetysten vastaanotto on jyrkästi kielletty vakavien seuraamusten uhalla; ottaa huomioon, että suurella osalla väestöstä ei ole internet-yhteyttä,

| 1. | vaatii, että Pohjois-Korea lopettaa välittömästi meneillään olevat, omaan kansaan kohdistetut vakavat, laajamittaiset ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, jotka saattavat osoittautua rikoksiksi ihmiskuntaa vastaan ja kuulua siten kansainväliseen rikoslainsäädäntöön; |
| --- | --- |

1.

vaatii, että Pohjois-Korea lopettaa välittömästi meneillään olevat, omaan kansaan kohdistetut vakavat, laajamittaiset ja järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, jotka saattavat osoittautua rikoksiksi ihmiskuntaa vastaan ja kuulua siten kansainväliseen rikoslainsäädäntöön;

| 2. | kehottaa Pohjois-Koreaa lopettamaan välittömästi ja pysyvästi julkiset teloitukset ja lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen maassa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Pohjois-Koreaa lopettamaan välittömästi ja pysyvästi julkiset teloitukset ja lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen maassa;

| 3. | kehottaa Pohjois-Koreaa lopettamaan laittomat teloitukset ja pakkokatoamiset, kidutuksen ja pakkotyövoiman käytön, vapauttamaan poliittiset vangit ja antamaan kansalaisilleen matkustusvapauden; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Pohjois-Koreaa lopettamaan laittomat teloitukset ja pakkokatoamiset, kidutuksen ja pakkotyövoiman käytön, vapauttamaan poliittiset vangit ja antamaan kansalaisilleen matkustusvapauden;

| 4. | kehottaa Pohjois-Korean viranomaisia varmistamaan, että kaikki kansalaiset saavat tarpeidensa mukaan elintarvikkeita ja humanitaarista apua; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Pohjois-Korean viranomaisia varmistamaan, että kaikki kansalaiset saavat tarpeidensa mukaan elintarvikkeita ja humanitaarista apua;

| 5. | kehottaa Pohjois-Koreaa sallimaan sananvapauden ja lehdistönvapauden sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin kaikille kansalaisilleen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Pohjois-Koreaa sallimaan sananvapauden ja lehdistönvapauden sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin kaikille kansalaisilleen;

| 6. | kehottaa EU:ta tukemaan YK:n tutkintalautakunnan perustamista, joka arvioi Pohjois-Korean aiempia ja nykyisiä ihmisoikeusloukkauksia ja määrittelee, missä määrin tällaiset loukkaukset ja väärinkäyttöihin liittyvä rankaisemattomuus on rikos ihmiskuntaa vastaan, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan YK:n yleiskokouksen tästä asiasta antamaa päätöslauselmaa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta tukemaan YK:n tutkintalautakunnan perustamista, joka arvioi Pohjois-Korean aiempia ja nykyisiä ihmisoikeusloukkauksia ja määrittelee, missä määrin tällaiset loukkaukset ja väärinkäyttöihin liittyvä rankaisemattomuus on rikos ihmiskuntaa vastaan, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan YK:n yleiskokouksen tästä asiasta antamaa päätöslauselmaa;

| 7. | kehottaa Euroopan unionia nimittämään tilanteen vakavuuden vuoksi Pohjois-Korean erityisedustajan, joka varmistaa pysyvän huomion ja koordinoinnin sekä Euroopan unionissa että avainkumppaneiden kuten Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean kanssa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan unionia nimittämään tilanteen vakavuuden vuoksi Pohjois-Korean erityisedustajan, joka varmistaa pysyvän huomion ja koordinoinnin sekä Euroopan unionissa että avainkumppaneiden kuten Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean kanssa;

| 8. | kehottaa Pohjois-Korean viranomaisia noudattamaan ihmisoikeusneuvoston työryhmän määräaikaisarviointia koskevaan raporttiin sisältyviä suosituksia ja sallimaan aluksi sen, että Punaisen ristin kansainvälinen komitea ja jokin muu riippumaton kansainvälinen asiantuntijaelin tutkii kaikentyyppiset pidätyskeskukset, sekä sen, että YK:n erityisraportoijat käyvät maassa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Pohjois-Korean viranomaisia noudattamaan ihmisoikeusneuvoston työryhmän määräaikaisarviointia koskevaan raporttiin sisältyviä suosituksia ja sallimaan aluksi sen, että Punaisen ristin kansainvälinen komitea ja jokin muu riippumaton kansainvälinen asiantuntijaelin tutkii kaikentyyppiset pidätyskeskukset, sekä sen, että YK:n erityisraportoijat käyvät maassa;

| 9. | kehottaa Pohjois-Korean hallitusta varmistamaan, että tutkimukset ovat kattavia ja johtavat avoimeen ja tyydyttävään tulokseen ja antamaan lopulliset ja kattavat tiedot niistä EU:n ja kolmansien maiden kansalaisista, joiden epäillään joutuneen Pohjois-Korean valtion agenttien sieppaamiksi viime vuosikymmenten aikana, sekä vapauttamaan välittömästi maassa edelleen pidetyt kaapatut henkilöt; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Pohjois-Korean hallitusta varmistamaan, että tutkimukset ovat kattavia ja johtavat avoimeen ja tyydyttävään tulokseen ja antamaan lopulliset ja kattavat tiedot niistä EU:n ja kolmansien maiden kansalaisista, joiden epäillään joutuneen Pohjois-Korean valtion agenttien sieppaamiksi viime vuosikymmenten aikana, sekä vapauttamaan välittömästi maassa edelleen pidetyt kaapatut henkilöt;

| 10. | vaatii EU:n jäsenvaltioita myöntämään jatkossakin Pohjois-Koreasta tuleville pakolaisille turvapaikan ja järjestämään systemaattisemmin eurooppalaisen ja kansainvälisen suojelun maasta toivottoman tilanteen vuoksi pakeneville pohjoiskorealaisille ja kehottaa komissiota jatkamaan tukeaan Pohjois-Korean pakolaisia avustaville kansalaisjärjestöille; |
| --- | --- |

10.

vaatii EU:n jäsenvaltioita myöntämään jatkossakin Pohjois-Koreasta tuleville pakolaisille turvapaikan ja järjestämään systemaattisemmin eurooppalaisen ja kansainvälisen suojelun maasta toivottoman tilanteen vuoksi pakeneville pohjoiskorealaisille ja kehottaa komissiota jatkamaan tukeaan Pohjois-Korean pakolaisia avustaville kansalaisjärjestöille;

| 11. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan pohjoiskorealaisten pakolaisten pidätykset ja palauttamisen Pohjois-Koreaan, täyttämään vuoden 1951 pakolaissopimuksen ja sen vuoden 1967 pöytäkirjan mukaiset velvoitteensa, antamaan pohjoiskorealaisille pakolaisille mahdollisuuden turvautua UNHCR:ään, jotta heidän asemansa voitaisiin määritellä ja jotta he voisivat asettautua uudelleen turvallisesti, sekä myöntämään Kiinan kansantasavallan kansalaisten kanssa naimisiin menneille pohjoiskorealaisille naisille laillisen oleskeluluvan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan pohjoiskorealaisten pakolaisten pidätykset ja palauttamisen Pohjois-Koreaan, täyttämään vuoden 1951 pakolaissopimuksen ja sen vuoden 1967 pöytäkirjan mukaiset velvoitteensa, antamaan pohjoiskorealaisille pakolaisille mahdollisuuden turvautua UNHCR:ään, jotta heidän asemansa voitaisiin määritellä ja jotta he voisivat asettautua uudelleen turvallisesti, sekä myöntämään Kiinan kansantasavallan kansalaisten kanssa naimisiin menneille pohjoiskorealaisille naisille laillisen oleskeluluvan;

| 12. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa hyödyntämään läheisiä suhteitaan Pohjois-Koreaan edistääkseen maan talous- ja sosiaaliuudistuksia ja Pohjois-Korean väestön elinolojen ja sosiaalisten oikeuksien parantamista; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa hyödyntämään läheisiä suhteitaan Pohjois-Koreaan edistääkseen maan talous- ja sosiaaliuudistuksia ja Pohjois-Korean väestön elinolojen ja sosiaalisten oikeuksien parantamista;

| 13. | kehottaa komissiota ottamaan Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteen ja Kiinaan paenneiden pohjoiskorealaisten pakolaisten kysymyksen esille kaikissa EU:n ja Kiinan välisissä keskusteluissa sekä EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelussa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ottamaan Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteen ja Kiinaan paenneiden pohjoiskorealaisten pakolaisten kysymyksen esille kaikissa EU:n ja Kiinan välisissä keskusteluissa sekä EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelussa;

| 14. | kehottaa komissiota jatkamaan nykyisiä humanitaarisen avun ohjelmia ja säilyttämään olemassa olevat viestintäkanavat Pohjois-Korean kanssa sekä valvomaan tarkkaan elintarvike- ja humanitaarisen avun jakamista Pohjois-Koreassa, jotta täytettäisiin kansainväliset avoimuutta ja vastuuta koskevat standardit; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota jatkamaan nykyisiä humanitaarisen avun ohjelmia ja säilyttämään olemassa olevat viestintäkanavat Pohjois-Korean kanssa sekä valvomaan tarkkaan elintarvike- ja humanitaarisen avun jakamista Pohjois-Koreassa, jotta täytettäisiin kansainväliset avoimuutta ja vastuuta koskevat standardit;

| 15. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita jatkamaan aktiivista vuoropuhelua ja tukeaan valtioista riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka yrittävät luoda yhteyksiä Pohjois-Koreaan, ja rohkaisemaan näin ihmisoikeusympäristöä parantaviin muutoksiin; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita jatkamaan aktiivista vuoropuhelua ja tukeaan valtioista riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka yrittävät luoda yhteyksiä Pohjois-Koreaan, ja rohkaisemaan näin ihmisoikeusympäristöä parantaviin muutoksiin;

| 16. | kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n ja Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen lausekkeen Pohjois-Koreassa sijaitsevan Kaesongin teollisuusalueen työläisten oikeuksien valvonnasta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n ja Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen lausekkeen Pohjois-Koreassa sijaitsevan Kaesongin teollisuusalueen työläisten oikeuksien valvonnasta;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioille ja ehdokasmaille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Korean tasavallan ja Korean demokraattisen kansantasavallan hallituksille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle sekä YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioille ja ehdokasmaille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Korean tasavallan ja Korean demokraattisen kansantasavallan hallituksille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle sekä YK:n pääsihteerille.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/137

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Pyyntö Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi

P7_TA(2010)0252

Euroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2010 Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2047(IMM))

2011/C 351 E/22

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puhemiehelle osoitetun 2. helmikuuta 2010 päivätyn pyynnön Valdemar Tomaševskin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 24. maaliskuuta 2010,

kuultuaan Valdemar Tomaševskia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn, Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan (N:o 7) 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2005 vahvistetut Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt,

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0214/2010),

| A. | ottaa huomioon, että Valdemar Tomaševski on Euroopan parlamentin jäsen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Valdemar Tomaševski on Euroopan parlamentin jäsen,

| B. | ottaa huomioon, että Valdemar Tomaševskia ei ole haastettu oikeuteen Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan mukaisesti ja että hänen tapauksessaan ei näin ollen ole kyse parlamentaarisesta koskemattomuudesta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Valdemar Tomaševskia ei ole haastettu oikeuteen Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan mukaisesti ja että hänen tapauksessaan ei näin ollen ole kyse parlamentaarisesta koskemattomuudesta,

| C. | ottaa huomioon, että lailla (N.X-816) 19. syyskuuta 2006 vahvistettuja Liettuan poliittisten päätöksentekijöiden toimintasääntöjä (jäljempänä ’toimintasäännöt’), joiden noudattamista valvoo lailla (N.X-1777) 1. heinäkuuta 2008 perustettu poliittinen elin, Liettuan valtakunnallinen eettinen toimikunta, sovelletaan toimintasääntöjen mukaan myös Liettuasta valittuihin Euroopan parlamentin jäseniin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lailla (N.X-816) 19. syyskuuta 2006 vahvistettuja Liettuan poliittisten päätöksentekijöiden toimintasääntöjä (jäljempänä ’toimintasäännöt’), joiden noudattamista valvoo lailla (N.X-1777) 1. heinäkuuta 2008 perustettu poliittinen elin, Liettuan valtakunnallinen eettinen toimikunta, sovelletaan toimintasääntöjen mukaan myös Liettuasta valittuihin Euroopan parlamentin jäseniin,

| D. | ottaa huomioon, että Liettuan valtakunnallinen eettinen toimikunta hyväksyi 22. tammikuuta 2010 edellä mainittujen toimintasääntöjen nojalla päätöksen Valdemar Tomaševskille annettavasta ”julkisesta varoituksesta”, joka koskee hänen poliittista toimintaansa Euroopan parlamentin jäsenenä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Liettuan valtakunnallinen eettinen toimikunta hyväksyi 22. tammikuuta 2010 edellä mainittujen toimintasääntöjen nojalla päätöksen Valdemar Tomaševskille annettavasta ”julkisesta varoituksesta”, joka koskee hänen poliittista toimintaansa Euroopan parlamentin jäsenenä,

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 2 artiklan mukaan ”jäsenet ovat itsenäisiä ja riippumattomia” (1), |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 2 artiklan mukaan ”jäsenet ovat itsenäisiä ja riippumattomia” (1),

| F. | ottaa huomioon periaatteen unionin oikeuden ensisijaisuudesta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon periaatteen unionin oikeuden ensisijaisuudesta,

| G. | huomauttaa, että asianomainen päätös ja Liettuan tasavallan lainsäädäntö, johon se perustuu, ovat unionin oikeuden vastaisia, sillä niissä ei kunnioiteta jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 2 artiklassa vahvistettuja Euroopan parlamentin jäsenten itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita, |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että asianomainen päätös ja Liettuan tasavallan lainsäädäntö, johon se perustuu, ovat unionin oikeuden vastaisia, sillä niissä ei kunnioiteta jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 2 artiklassa vahvistettuja Euroopan parlamentin jäsenten itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita,

| H. | ottaa huomioon, että perussopimusten valvojana komission on käynnistettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan nojalla jäsenyysvelvoitteiden rikkomusmenettely Liettuan tasavaltaa vastaan, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että perussopimusten valvojana komission on käynnistettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan nojalla jäsenyysvelvoitteiden rikkomusmenettely Liettuan tasavaltaa vastaan,

| 1. | pyytää komissiota kehottamaan Liettuan viranomaisia noudattamaan Euroopan unionin oikeutta sekä aloittamaan tarvittaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan nojalla jäsenyysvelvoitteiden rikkomusmenettelyn Liettuan tasavaltaa vastaan; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota kehottamaan Liettuan viranomaisia noudattamaan Euroopan unionin oikeutta sekä aloittamaan tarvittaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan nojalla jäsenyysvelvoitteiden rikkomusmenettelyn Liettuan tasavaltaa vastaan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä komissiolle ja Liettuan tasavallan toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä komissiolle ja Liettuan tasavallan toimivaltaisille viranomaisille.

---

(1)  EUVL L 262, 7.10.2005, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/139

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Jäsenvaltioiden liittyminen Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen ***

P7_TA(2010)0248

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta jäsenvaltioille liittyä Pariisissa 22 päivänä marraskuuta 1928 allekirjoitettuun sekä 10 päivänä toukokuuta 1948, 16 päivänä marraskuuta 1966 ja 30 päivänä marraskuuta 1972 tehdyillä pöytäkirjoilla ja 24 päivänä kesäkuuta 1982 ja 31 päivänä toukokuuta 1988 tehdyillä yleissopimuksen muutoksilla muutettuun kansainvälisiä näyttelyitä koskevaan yleissopimukseen (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

2011/C 351 E/23

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (08100/2010),

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti esittämän pyynnön hyväksynnästä (C7-0105/2010),

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 ja 90 artiklan,

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0201/2010),

| 1. | antaa hyväksyntänsä ehdotukselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä ehdotukselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/140

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekeminen ***

P7_TA(2010)0249

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevaan yleissopimukseen liittyvän Välimeren rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

2011/C 351 E/24

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (09132/2010),

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän pyynnön hyväksynnästä,

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0191/2010),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/140

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010EU:n sekä Islannin ja Norjan välinen sopimus neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS joidenkin säännösten soveltamisesta ***

P7_TA(2010)0250

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Islannin ja Norjan välisen sopimuksen tekemisestä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen joidenkin säännösten soveltamisesta (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

2011/C 351 E/25

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin sekä Islannin ja Norjan välisen sopimusluonnoksen rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen tiettyjen säännösten soveltamisesta (05060/2009),

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05309/2010),

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohdan sekä 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti esittämän pyynnön hyväksynnästä (C7-0031/2010),

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A7-0173/2010),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Islannin ja Norjan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Islannin ja Norjan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/141

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Sveitsin ja Liechtensteinin osallistuminen FRONTEXin toimintaan ***

P7_TA(2010)0251

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen, näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn järjestelyn tekemisestä unionin puolesta (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

2011/C 351 E/26

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä näiden valtioiden osallistumista Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimintaan koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehtävästä järjestelystä (10701/2009),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2009)0255),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (05707/2010),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 66 artiklan sekä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0217/2009),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 74 artiklan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen kohdan a alakohdan v alakohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A7-0172/2010),

| 1. | antaa hyväksyntänsä järjestelyn tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä järjestelyn tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/142

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Tilastotietojen laatu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä *

P7_TA(2010)0253

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 479/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tilastotietojen laadusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

2011/C 351 E/27

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2010)0053),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 14 kohdan kolmannen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0064/2010),

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 31. maaliskuuta 2010 antaman lausunnon (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0220/2010),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi – muutossäädös


  Johdanto-osan 1 a kappale (uusi) |
| | (1 a) | Komission (Eurostatin) jo vuonna 2004 esittämät varoitukset ja tätä alaa koskevat komission aloitteet, jotka se esitti 22 päivänä joulukuuta 2004 antamassaan tiedonannossa ”Kohti eurooppalaista julkisen talouden tilastojen hallintastrategiaa” (2), eivät valitettavasti ole saaneet neuvostoa uudistamaan julkisen talouden tilastojen hallintopuitteita, vaikka uudistamisella oli jo tuolloin kiire. Jos olisi toimittu ajoissa, julkisen talouden alijäämää koskevien asiaankuuluvien tietojen ilmoittamisen yhteydessä tapahtuneet virheet olisi voitu havaita huomattavasti nopeammin ja niistä aiheutuvaa kriisiä olisi voitu ainakin rajoittaa. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää taata komissiolle (Eurostatille) asianmukaiset valtuudet, riittävästi henkilöstöä ja mahdollisimman suuri riippumattomuus. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

(1 a)

Komission (Eurostatin) jo vuonna 2004 esittämät varoitukset ja tätä alaa koskevat komission aloitteet, jotka se esitti 22 päivänä joulukuuta 2004 antamassaan tiedonannossa ”Kohti eurooppalaista julkisen talouden tilastojen hallintastrategiaa” (2), eivät valitettavasti ole saaneet neuvostoa uudistamaan julkisen talouden tilastojen hallintopuitteita, vaikka uudistamisella oli jo tuolloin kiire. Jos olisi toimittu ajoissa, julkisen talouden alijäämää koskevien asiaankuuluvien tietojen ilmoittamisen yhteydessä tapahtuneet virheet olisi voitu havaita huomattavasti nopeammin ja niistä aiheutuvaa kriisiä olisi voitu ainakin rajoittaa. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää taata komissiolle (Eurostatille) asianmukaiset valtuudet, riittävästi henkilöstöä ja mahdollisimman suuri riippumattomuus.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| (1 b) | Komission olisi arvioitava, miten jäsenvaltioiden taloutta koskevien tilastotietojen keruu ja arviointi on tähän mennessä toteutettu, ja tehtävä siitä päätelmiä. Päätelmät olisi toimitettava Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

(1 b)

Komission olisi arvioitava, miten jäsenvaltioiden taloutta koskevien tilastotietojen keruu ja arviointi on tähän mennessä toteutettu, ja tehtävä siitä päätelmiä. Päätelmät olisi toimitettava Euroopan parlamentille.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | Julkisen talouden tilastoja koskevat tarkistetut hallintopuitteet ovat toimineet yleisesti ottaen hyvin,
  ja
  julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat asiaankuuluvat tiedot on yleensä toimitettu tyydyttävästi
  .
  Jäsenvaltiot ovat
  enimmäkseen
  tehneet yhteistyötä vakaasti ja vilpittömästi
  ,
  ja niillä on toiminnalliset valmiudet laadukkaiden julkisen talouden tietojen toimittamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Julkisen talouden tilastoja koskevat tarkistetut hallintopuitteet ovat toimineet yleisesti ottaen hyvin,
  ja
  julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat asiaankuuluvat tiedot on yleensä toimitettu tyydyttävästi
  .
  Jäsenvaltiot ovat
  enimmäkseen
  tehneet yhteistyötä vakaasti ja vilpittömästi
  ,
  ja niillä on toiminnalliset valmiudet laadukkaiden julkisen talouden tietojen toimittamiseen.

| (3) | Vaikka
  julkisen talouden tilastoja koskevat tarkistetut hallintopuitteet ovat toimineet yleisesti ottaen hyvin, julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat asiaankuuluvat tiedot on yleensä toimitettu tyydyttävästi
  ja useimmat
  jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä vakaasti ja vilpittömästi ja niillä on toiminnalliset valmiudet laadukkaiden julkisen talouden tietojen toimittamiseen
  , aiemmat mahdollisuudet olisi pitänyt käyttää hyväksi komissiolle (Eurostatille) toimitettavien tietojen laadun ja kattavuuden parantamiseksi
  . |
| --- | --- |

(3)

Vaikka
  julkisen talouden tilastoja koskevat tarkistetut hallintopuitteet ovat toimineet yleisesti ottaen hyvin, julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevat asiaankuuluvat tiedot on yleensä toimitettu tyydyttävästi
  ja useimmat
  jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä vakaasti ja vilpittömästi ja niillä on toiminnalliset valmiudet laadukkaiden julkisen talouden tietojen toimittamiseen
  , aiemmat mahdollisuudet olisi pitänyt käyttää hyväksi komissiolle (Eurostatille) toimitettavien tietojen laadun ja kattavuuden parantamiseksi
  .

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Viimeaikainen kehitys on kuitenkin myös selvästi osoittanut, että julkisen talouden tilastojen nykyisetkään hallintopuitteet eivät riittävästi pienennä sitä riskiä, että komissiolle ilmoitetaan tarkoituksellisesti virheellisiä tai epätarkkoja tietoja. |
| --- | --- |

(4)

Viimeaikainen kehitys on kuitenkin myös selvästi osoittanut, että julkisen talouden tilastojen nykyisetkään hallintopuitteet eivät riittävästi pienennä sitä riskiä, että komissiolle ilmoitetaan tarkoituksellisesti virheellisiä tai epätarkkoja tietoja.

| (4) | Viimeaikainen kehitys
  unionissa
  on kuitenkin myös selvästi osoittanut, että julkisen talouden tilastojen nykyisetkään hallintopuitteet eivät riittävästi pienennä sitä riskiä, että komissiolle ilmoitetaan tarkoituksellisesti virheellisiä tai epätarkkoja tietoja. |
| --- | --- |

(4)

Viimeaikainen kehitys
  unionissa
  on kuitenkin myös selvästi osoittanut, että julkisen talouden tilastojen nykyisetkään hallintopuitteet eivät riittävästi pienennä sitä riskiä, että komissiolle ilmoitetaan tarkoituksellisesti virheellisiä tai epätarkkoja tietoja.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) | Komission (Eurostatin) antamien unionin tason tilastojen luotettavuus on suoraan riippuvainen jäsenvaltioiden kansallisella tasolla keräämien tilastotietojen luotettavuudesta. |
| --- | --- |

(4 a)

Komission (Eurostatin) antamien unionin tason tilastojen luotettavuus on suoraan riippuvainen jäsenvaltioiden kansallisella tasolla keräämien tilastotietojen luotettavuudesta.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| (4 b) | On ratkaisevan tärkeää varmistaa kaikkien kansallisten lakisääteisten tilastokeskusten institutionaalinen riippumattomuus, jotta voidaan välttää hallitusten niihin kohdistama epäasianmukainen painostus. |
| --- | --- |

(4 b)

On ratkaisevan tärkeää varmistaa kaikkien kansallisten lakisääteisten tilastokeskusten institutionaalinen riippumattomuus, jotta voidaan välttää hallitusten niihin kohdistama epäasianmukainen painostus.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 5 kappale

| (5) | Tätä varten komission (Eurostatin) olisi saatava enemmän oikeuksia päästä tarkastelemaan tietoja laajemmalta alalta tilastotietojen laadun arvioimista varten. |
| --- | --- |

(5)

Tätä varten komission (Eurostatin) olisi saatava enemmän oikeuksia päästä tarkastelemaan tietoja laajemmalta alalta tilastotietojen laadun arvioimista varten.

| (5) | Tätä varten komission (Eurostatin) olisi saatava enemmän oikeuksia päästä tarkastelemaan tietoja laajemmalta alalta tilastotietojen laadun arvioimista varten.
  On olennaista, että jäsenvaltioilta saadut tiedot annetaan asianmukaisen ajan kuluessa Euroopan keskuspankin tilastoista vastaavan pääosaston käyttöön. |
| --- | --- |

(5)

Tätä varten komission (Eurostatin) olisi saatava enemmän oikeuksia päästä tarkastelemaan tietoja laajemmalta alalta tilastotietojen laadun arvioimista varten.
  On olennaista, että jäsenvaltioilta saadut tiedot annetaan asianmukaisen ajan kuluessa Euroopan keskuspankin tilastoista vastaavan pääosaston käyttöön.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Taloudellisten tietojen vertailtavuus edellyttää yhtenäistä menetelmää. Komission olisi sen vuoksi pyrittävä yhdenmukaistamaan tilastotietojen keruuta. |
| --- | --- |

(5 a)

Taloudellisten tietojen vertailtavuus edellyttää yhtenäistä menetelmää. Komission olisi sen vuoksi pyrittävä yhdenmukaistamaan tilastotietojen keruuta.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Komission (Eurostatin) tehdessä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioon, jonka tilastotiedot ovat tarkastelun kohteena, sillä olisi oltava pääsy julkisyhteisöjen yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan tasoilla, sekä niiden perustana oleviin yksityiskohtaisiin tilinpitotietoihin, asiaankuuluviin tilastollisiin tutkimuksiin ja kyselyihin sekä muihin asiaan liittyviin tietoihin tietosuojaa ja tilastosalaisuutta koskevan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Komission (Eurostatin) tehdessä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioon, jonka tilastotiedot ovat tarkastelun kohteena, sillä olisi oltava pääsy julkisyhteisöjen yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan tasoilla, sekä niiden perustana oleviin yksityiskohtaisiin tilinpitotietoihin, asiaankuuluviin tilastollisiin tutkimuksiin ja kyselyihin sekä muihin asiaan liittyviin tietoihin tietosuojaa ja tilastosalaisuutta koskevan lainsäädännön mukaisesti.

| (6) | Komission (Eurostatin) tehdessä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioon, jonka tilastotiedot ovat tarkastelun kohteena, sillä olisi oltava pääsy julkisyhteisöjen yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan tasoilla, sekä niiden perustana oleviin yksityiskohtaisiin tilinpitotietoihin, asiaankuuluviin tilastollisiin tutkimuksiin ja kyselyihin sekä muihin asiaan liittyviin tietoihin
  , taseen ulkopuoliset taloustoimet mukaan luettuina,
  tietosuojaa ja tilastosalaisuutta koskevan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Komission (Eurostatin) tehdessä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioon, jonka tilastotiedot ovat tarkastelun kohteena, sillä olisi oltava pääsy julkisyhteisöjen yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan tasoilla, sekä niiden perustana oleviin yksityiskohtaisiin tilinpitotietoihin, asiaankuuluviin tilastollisiin tutkimuksiin ja kyselyihin sekä muihin asiaan liittyviin tietoihin
  , taseen ulkopuoliset taloustoimet mukaan luettuina,
  tietosuojaa ja tilastosalaisuutta koskevan lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Jotta komissio (Eurostat) voisi vastuullisesti hoitaa laajennetut valvontatehtävänsä, pätevän henkilöstön määrää asianomaisissa yksiköissä olisi lisättävä. Henkilöstön ja kustannusten lisäys olisi katettava määrärahasiirroilla ja virkojen siirroilla komission sisällä. |
| --- | --- |

(6 a)

Jotta komissio (Eurostat) voisi vastuullisesti hoitaa laajennetut valvontatehtävänsä, pätevän henkilöstön määrää asianomaisissa yksiköissä olisi lisättävä. Henkilöstön ja kustannusten lisäys olisi katettava määrärahasiirroilla ja virkojen siirroilla komission sisällä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Valvonnan olisi kohdistuttava pääasiassa julkisyhteisöjen yksittäisten yksiköiden tileihin sekä julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolisiksi luokiteltavien yksiköiden julkisiin tileihin, ja julkisten tilien käyttöä tilastotarkoituksiin olisi arvioitava. |
| --- | --- |

(7)

Valvonnan olisi kohdistuttava pääasiassa julkisyhteisöjen yksittäisten yksiköiden tileihin sekä julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolisiksi luokiteltavien yksiköiden julkisiin tileihin, ja julkisten tilien käyttöä tilastotarkoituksiin olisi arvioitava.

| (7) | Valvonnan olisi kohdistuttava pääasiassa julkisyhteisöjen yksittäisten yksiköiden tileihin sekä julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolisiksi luokiteltavien yksiköiden julkisiin tileihin, ja julkisten tilien käyttöä tilastotarkoituksiin olisi arvioitava.
  Sekä keskipitkän aikavälin analyyseja että monivuotisia kehyksiä olisi käytettävä apuna julkisen talouden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(7)

Valvonnan olisi kohdistuttava pääasiassa julkisyhteisöjen yksittäisten yksiköiden tileihin sekä julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolisiksi luokiteltavien yksiköiden julkisiin tileihin, ja julkisten tilien käyttöä tilastotarkoituksiin olisi arvioitava.
  Sekä keskipitkän aikavälin analyyseja että monivuotisia kehyksiä olisi käytettävä apuna julkisen talouden arvioinnissa.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| (8 a) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle (Eurostatille) kaikki tilasto- ja budjettitiedot standardoidun ja kansainvälisesti hyväksytyn kirjanpitomenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(8 a)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle (Eurostatille) kaikki tilasto- ja budjettitiedot standardoidun ja kansainvälisesti hyväksytyn kirjanpitomenetelmän mukaisesti.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| (8 b) | Komission olisi harkittava seuraamusten laatimista vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa sellaisia tapauksia varten, joissa jäsenvaltiot toimittavat vääristeltyjä makrotalouden tilastoja. Komission olisi harkittava tällaisten seuraamusten määräämistä jäsenvaltioille, jotka väärentävät julkistalouden alijäämää ja julkista velkaa koskevia makrotalouden tilastoja. |
| --- | --- |

(8 b)

Komission olisi harkittava seuraamusten laatimista vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa sellaisia tapauksia varten, joissa jäsenvaltiot toimittavat vääristeltyjä makrotalouden tilastoja. Komission olisi harkittava tällaisten seuraamusten määräämistä jäsenvaltioille, jotka väärentävät julkistalouden alijäämää ja julkista velkaa koskevia makrotalouden tilastoja.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – -1 kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 479/2009

2 artikla – 1 kohta

| (-1) | Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   ’Ennakoitua julkistalouden alijäämää ja julkista velkaa koskevilla luvuilla’ tarkoitetaan lukuja, jotka jäsenvaltiot ovat vahvistaneet kuluvan vuoden osalta. Niiden on oltava tuoreimpia virallisia ennusteita, joissa on otettu huomioon viimeisimmät julkista taloutta koskevat päätökset sekä talouskehitys ja tulevaisuudennäkymät ja kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset tulokset. Ne on laadittava niin vähän ennen tietojen toimittamisen määräaikaa kuin mahdollista.” |
| --- | --- |

(-1)

Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   ’Ennakoitua julkistalouden alijäämää ja julkista velkaa koskevilla luvuilla’ tarkoitetaan lukuja, jotka jäsenvaltiot ovat vahvistaneet kuluvan vuoden osalta. Niiden on oltava tuoreimpia virallisia ennusteita, joissa on otettu huomioon viimeisimmät julkista taloutta koskevat päätökset sekä talouskehitys ja tulevaisuudennäkymät ja kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset tulokset. Ne on laadittava niin vähän ennen tietojen toimittamisen määräaikaa kuin mahdollista.”

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

8 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman ripeästi toimitettava komission (Eurostatin) saataville asiaankuuluvat
  tilastotiedot
  , joita on pyydetty tietojen laadunarviointia varten
  , kuten
  kansantalouden tilinpidosta saatavat tiedot
  ,
  kuvaukset
  ,
  liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lukuja koskevat taulukot
  sekä
  liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn puitteissa toimitettavia tietoja koskevat lisäkyselyt ja selvennykset.

2.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman ripeästi toimitettava komission (Eurostatin) saataville asiaankuuluvat
  tilasto- ja budjettitiedot
  , joita on pyydetty tietojen laadunarviointia varten
  . Kyseisten tietojen on perustuttava standardoituun ja kansainvälisesti hyväksyttyyn kirjanpitomenetelmään, josta on sovittu komission (Eurostatin) kanssa. Tilasto- ja budjettitietoja ovat erityisesti:

| a) | kansantalouden tilinpidosta saatavat tiedot
  ; |
| --- | --- |

a)

kansantalouden tilinpidosta saatavat tiedot
  ;

| b) | kuvaukset
  ; |
| --- | --- |

b)

kuvaukset
  ;

| c) | liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lukuja koskevat taulukot
  ; |
| --- | --- |

c)

liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lukuja koskevat taulukot
  ;

| d) | liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn puitteissa toimitettavia tietoja koskevat lisäkyselyt ja selvennykset
  ; |
| --- | --- |

d)

liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn puitteissa toimitettavia tietoja koskevat lisäkyselyt ja selvennykset
  ;

| e) | yleiseltä julkisen talouden tarkastusvirastolta, valtiovarainministeriöltä tai asianomaiselta alueviranomaiselta saatavat tiedot jäsenvaltion valtionhallinnon ja aluehallinnon julkisesta taloudesta; |
| --- | --- |

e)

yleiseltä julkisen talouden tarkastusvirastolta, valtiovarainministeriöltä tai asianomaiselta alueviranomaiselta saatavat tiedot jäsenvaltion valtionhallinnon ja aluehallinnon julkisesta taloudesta;

| f) | kansantalouden tilinpidossa julkisyhteisöjen sektoriin kuuluvien talousarvion ulkopuolisten elinten tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja vastaavien elinten tilit; |
| --- | --- |

f)

kansantalouden tilinpidossa julkisyhteisöjen sektoriin kuuluvien talousarvion ulkopuolisten elinten tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja vastaavien elinten tilit;

| g) | kattavat tiedot kaikista taseen ulkopuolisista elimistä; |
| --- | --- |

g)

kattavat tiedot kaikista taseen ulkopuolisista elimistä;

| h) | sosiaaliturvarahastojen tilit, sekä |
| --- | --- |

h)

sosiaaliturvarahastojen tilit, sekä

| i) | paikallishallintoa koskevat tutkimukset
  . |
| --- | --- |

i)

paikallishallintoa koskevat tutkimukset
  .

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

3.   Menetelmiä
  koskevien tarkastuskäyntien
  tarkoituksena on valvoa niitä prosesseja ja tarkistaa ne tilit, joilla toimitetut toteutuneet tiedot perustellaan, sekä selvittää seikkaperäisesti toimitettujen tietojen laatu 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.   Menetelmiä
  koskevat tarkastuskäynnit voidaan suorittaa ennalta ilmoittamatta, ja niiden
  tarkoituksena on valvoa niitä prosesseja ja tarkistaa ne tilit, joilla toimitetut toteutuneet tiedot perustellaan,
  myös valvoa, että kansallinen tilastoviranomainen on riippumaton hallituksesta,
  sekä selvittää seikkaperäisesti toimitettujen tietojen laatu 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

11 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

Menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä suoritetaan ainoastaan
  poikkeustapauksissa
  silloin, kun
  on selvästi havaittu
  tietojen laatua koskevia
  merkittäviä
  riskejä tai ongelmia.

Menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä
  , joista voidaan ilmoittaa tai olla ilmoittamatta etukäteen,
  suoritetaan ainoastaan silloin, kun
  epäillään
  tietojen laatua koskevia
  vakavia
  riskejä tai ongelmia.
  Komissio laatii luettelon tapauksista, joissa katsotaan olevan tietojen laatua koskeva merkittävä riski tai ongelma. Luettelo laaditaan CMFB-komitean kuulemisen jälkeen.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 4 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

12 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1.   Jäsenvaltioiden on komission (Eurostatin) pyynnöstä annettava kansantalouden tilinpidon asiantuntijoiden apua myös menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien valmistelua ja toteuttamista varten. Kyseisten asiantuntijoiden on suoritettava tehtävänsä riippumattomasti. Luettelo kansantalouden tilinpidon asiantuntijoista laaditaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportoinnista vastaavien kansallisten viranomaisten komissiolle (Eurostatille) toimittamien ehdotusten pohjalta.

1.   Jäsenvaltioiden on komission (Eurostatin) pyynnöstä annettava kansantalouden tilinpidon asiantuntijoiden apua myös
  sellaisten
  menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien valmistelua ja toteuttamista varten,
  jotka voidaan toteuttaa ennalta ilmoittamatta
  . Kyseisten asiantuntijoiden on suoritettava tehtävänsä riippumattomasti
  , ja heidän on osallistuttava erityiskoulutukseen, jotta varmistetaan korkeatasoinen asiantuntemus ja puolueettomuus
  . Luettelo kansantalouden tilinpidon asiantuntijoista laaditaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportoinnista vastaavien kansallisten viranomaisten komissiolle (Eurostatille) toimittamien ehdotusten pohjalta.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

12 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien yhteydessä komissiolla (Eurostatilla) on oikeus saada pääsy julkisyhteisöjen kaikkien yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan tasoilla, mukaan luettuina niiden perustana olevat yksityiskohtaiset kirjanpitotiedot, kuten taloustoimet ja taseet, sekä asiaankuuluvat tilastolliset tutkimukset ja kyselyt ja muut asiaan liittyvät tiedot, kuten analyysiasiakirjat ja muiden julkisten elinten tilitiedot.

2.   Menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien yhteydessä
  , jotka voidaan toteuttaa myös ennalta ilmoittamatta,
  komissiolla (Eurostatilla) on oikeus saada pääsy julkisyhteisöjen kaikkien yksikköjen tileihin valtion, osavaltion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvan
  (myös valtion eläkerahastojen)
  tasoilla, mukaan luettuina niiden perustana olevat yksityiskohtaiset kirjanpitotiedot, kuten taloustoimet ja taseet, sekä asiaankuuluvat tilastolliset tutkimukset ja kyselyt ja muut asiaan liittyvät tiedot, kuten analyysiasiakirjat ja muiden julkisten elinten tilitiedot.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

12 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Menetelmiä koskevilla tarkastuskäynneillä voi olla mukana Euroopan keskuspankin edustajia avustamassa komission (Eurostatin) virkamiehiä.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

12 artikla – 2 kohta – 1 b alakohta (uusi)

Komissio (Eurostat) voi tehdä tarkastuksia paikalla, ja sille voidaan antaa lupa haastatella kaikkien sellaisten organisaatioiden edustajia, joita se pitää työnsä kannalta tärkeinä.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 kohta

Asetus (EY) N:o 479/2009

12 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien sujumisen helpottamiseksi. Nämä tarkastuskäynnit voivat kohdistua niihin kansallisiin viranomaisiin, jotka osallistuvat liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen toimittamiseen, sekä kaikkiin niihin yksiköihin, jotka suoraan tai välillisesti osallistuvat julkisyhteisöjen tilien ja velkatietojen tuottamiseen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset kansalliset viranomaiset ja yksiköt sekä tarvittaessa kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat operatiivisesti julkisten tilien valvonnasta, avustavat komission virkamiehiä tai muita 1 kohdassa tarkoitettuja asiantuntijoita heidän tehtäviensä täyttämisessä muun muassa antamalla heidän käyttöönsä asiakirjoja, joilla perustellaan toimitetut tiedot toteutuneesta alijäämästä ja velasta sekä niiden taustalla olevat julkisyhteisöjen tilit. Kansallisten tilastojärjestelmien salassa pidettävät tiedot olisi toimitettava ainoastaan komissiolle (Eurostatille).

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet menetelmiä koskevien tarkastuskäyntien
  , jotka voidaan toteuttaa myös ennalta ilmoittamatta,
  sujumisen helpottamiseksi. Nämä tarkastuskäynnit voivat kohdistua niihin kansallisiin viranomaisiin, jotka osallistuvat liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen toimittamiseen, sekä kaikkiin niihin yksiköihin, jotka suoraan tai välillisesti osallistuvat julkisyhteisöjen tilien ja velkatietojen tuottamiseen. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset kansalliset viranomaiset ja yksiköt sekä tarvittaessa kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat operatiivisesti julkisten tilien valvonnasta, avustavat komission virkamiehiä tai muita 1 kohdassa tarkoitettuja asiantuntijoita heidän tehtäviensä täyttämisessä muun muassa antamalla heidän käyttöönsä asiakirjoja, joilla perustellaan toimitetut tiedot toteutuneesta alijäämästä ja velasta sekä niiden taustalla olevat julkisyhteisöjen tilit. Kansallisten tilastojärjestelmien salassa pidettävät tiedot olisi toimitettava ainoastaan komissiolle (Eurostatille).

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 479/2009

16 artikla – 1 kohta

| (5 a) | Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti:



  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolle (Eurostatille) toimitetut toteutuneet tiedot on tuotettu Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (3) 2 ja 12 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kansallisten tilastoviranomaisten vastuulla on tältä osin huolehtia siitä, että toimitetut tiedot ovat tämän asetuksen 1 artiklan säännösten sekä tietojen taustalla olevien EKT-95 -kirjaussääntöjen mukaisia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisten tilastoviranomaisten saataville toimitetaan kaikki tämän tehtävän suorittamiseksi tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(5 a)

Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolle (Eurostatille) toimitetut toteutuneet tiedot on tuotettu Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (3) 2 ja 12 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kansallisten tilastoviranomaisten vastuulla on tältä osin huolehtia siitä, että toimitetut tiedot ovat tämän asetuksen 1 artiklan säännösten sekä tietojen taustalla olevien EKT-95 -kirjaussääntöjen mukaisia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisten tilastoviranomaisten saataville toimitetaan kaikki tämän tehtävän suorittamiseksi tarvittavat tiedot.

---

(1)  EUVL C 103, 22.4.2010, s. 1.

(2)  
  KOM(2004)0832.

(3)  

  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.”

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/149

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Linja-autoliikenteen matkustajien oikeudet ***II

P7_TA(2010)0256

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

2011/C 351 E/28

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05218/3/2010 – C7-0077/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0817),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0469/2008),

ottaa huomioon kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2009 antaman lausunnon (2),

on kuullut alueiden komiteaa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0174/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 23.4.2009, P6_TA(2009)0281.

(2)  EUVL C 317, 23.12.2009, s. 99.

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010P7_TC2-COD(2008)0237

Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Linja-autoliikenteen alalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä muun muassa varmistamaan matkustajien suojan yhtä korkea taso kuin muissa liikennemuodoissa riippumatta siitä, missä he matkustavat. Lisäksi olisi otettava kaikilta osin huomioon kuluttajansuojelun yleiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Linja-autoliikenteen alalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä muun muassa varmistamaan matkustajien suojan yhtä korkea taso kuin muissa liikennemuodoissa riippumatta siitä, missä he matkustavat. Lisäksi olisi otettava kaikilta osin huomioon kuluttajansuojelun yleiset vaatimukset.

| (2) | Koska linja-automatkustaja on kuljetussopimuksen heikompi osapuoli, kaikille matkustajille olisi taattava vähimmäissuoja. |
| --- | --- |

(2)

Koska linja-automatkustaja on kuljetussopimuksen heikompi osapuoli, kaikille matkustajille olisi taattava vähimmäissuoja.

| (3) | Unionin toimissa linja-automatkustajien oikeuksien parantamiseksi olisi otettava huomioon tämän alan erityispiirteet, kun suurin osa alan yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

(3)

Unionin toimissa linja-automatkustajien oikeuksien parantamiseksi olisi otettava huomioon tämän alan erityispiirteet, kun suurin osa alan yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

| (4) | Kun otetaan huomioon säännöllisen erityisliikenteen ja omaan lukuun harjoitettavan liikenteen erityisominaisuudet, nämä liikennetyypit olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Säännölliseen erityisliikenteeseen olisi kuuluttava vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden erityiskuljetus, työntekijöiden kuljettaminen kodin ja työpaikan välillä sekä koululaisten ja opiskelijoiden kuljetus oppilaitokseen ja oppilaitoksesta. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon säännöllisen erityisliikenteen ja omaan lukuun harjoitettavan liikenteen erityisominaisuudet, nämä liikennetyypit olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Säännölliseen erityisliikenteeseen olisi kuuluttava vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden erityiskuljetus, työntekijöiden kuljettaminen kodin ja työpaikan välillä sekä koululaisten ja opiskelijoiden kuljetus oppilaitokseen ja oppilaitoksesta.

| (5) | Kun otetaan huomioon säännöllisen kaupunki-
  ja esikaupunkiliikenteen sekä sellaisen
  alueellisen liikenteen,
  joka on osa kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen yhdistettyä liikennettä,
  erityisominaisuudet, jäsenvaltioille olisi myönnettävä oikeus jättää nämä liikennetyypit
  osittain
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Säännöllisen kaupunki-, esikaupunki- ja alueellisen liikenteen tunnistamiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon perusteet, kuten
  hallinnolliset rajat, maantieteellinen sijainti,
  välimatka, vuorotiheys, aikataulun mukaisten pysähdysten lukumäärä, käytettävien linja-autojen tyyppi, matkalippujärjestelmät, matkustajamäärien vaihtelu ruuhka-aikojen ja muiden aikojen välillä, linja linja-autojen tunnukset ja aikataulut. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon säännöllisen kaupunki-
  ja esikaupunkiliikenteen sekä sellaisen
  alueellisen liikenteen,
  joka on osa kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen yhdistettyä liikennettä,
  erityisominaisuudet, jäsenvaltioille olisi myönnettävä oikeus jättää nämä liikennetyypit
  osittain
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Säännöllisen kaupunki-, esikaupunki- ja alueellisen liikenteen tunnistamiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon perusteet, kuten
  hallinnolliset rajat, maantieteellinen sijainti,
  välimatka, vuorotiheys, aikataulun mukaisten pysähdysten lukumäärä, käytettävien linja-autojen tyyppi, matkalippujärjestelmät, matkustajamäärien vaihtelu ruuhka-aikojen ja muiden aikojen välillä, linja linja-autojen tunnukset ja aikataulut.

| (6) | Matkustajilla
  olisi kuolemaan tai henkilövahinkoihin johtavissa onnettomuustapauksissa oltava samanlainen oikeus korvaukseen kuin muissa liikennemuodoissa
  . |
| --- | --- |

(6)

Matkustajilla
  olisi kuolemaan tai henkilövahinkoihin johtavissa onnettomuustapauksissa oltava samanlainen oikeus korvaukseen kuin muissa liikennemuodoissa
  .

| (7) | Liikenteenharjoittajilla olisi oltava muita liikennemuotoja vastaava korvausvastuu matkustajien matkatavaroiden katoamisesta tai vahingoittumisesta
  . |
| --- | --- |

(7)

Liikenteenharjoittajilla olisi oltava muita liikennemuotoja vastaava korvausvastuu matkustajien matkatavaroiden katoamisesta tai vahingoittumisesta
  .

| (8) | Kun kyseessä on linja-auton käyttöön liittyvästä onnettomuudesta aiheutuva kuolema, henkilövahinko tai matkatavaroiden katoaminen tai vahingoittuminen, matkustajilla olisi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettavan korvauksen lisäksi oltava oikeus saada apua onnettomuudesta johtuviin välittömiin käytännön
  ja taloudellisiin
  tarpeisiinsa. Tällaiseen apuun
  olisi kuuluttava tarvittaessa
  ensiapu, majoitus, ruoka, vaatteita, kuljetus
  ja hautauskustannukset
  .
  Jos kyseessä on kuolema tai henkilövahinko, liikenteenharjoittajan on lisäksi suoritettava ennakkomaksuja, jotka kattavat välittömät taloudelliset tarpeet ja jotka ovat oikeassa suhteessa kärsittyyn vahinkoon, edellyttäen että on olemassa alustavaa näyttöä siitä, että onnettomuus on liikenteenharjoittajan aiheuttama. |
| --- | --- |

(8)

Kun kyseessä on linja-auton käyttöön liittyvästä onnettomuudesta aiheutuva kuolema, henkilövahinko tai matkatavaroiden katoaminen tai vahingoittuminen, matkustajilla olisi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettavan korvauksen lisäksi oltava oikeus saada apua onnettomuudesta johtuviin välittömiin käytännön
  ja taloudellisiin
  tarpeisiinsa. Tällaiseen apuun
  olisi kuuluttava tarvittaessa
  ensiapu, majoitus, ruoka, vaatteita, kuljetus
  ja hautauskustannukset
  .
  Jos kyseessä on kuolema tai henkilövahinko, liikenteenharjoittajan on lisäksi suoritettava ennakkomaksuja, jotka kattavat välittömät taloudelliset tarpeet ja jotka ovat oikeassa suhteessa kärsittyyn vahinkoon, edellyttäen että on olemassa alustavaa näyttöä siitä, että onnettomuus on liikenteenharjoittajan aiheuttama.

| (9) | Linja-autoliikenteen matkustajapalvelujen olisi hyödytettävä kansalaisia yleisesti. Siksi myös vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä, oli liikuntarajoitteisuuden syynä vamma, ikä taikka jokin muu tekijä, olisi oltava samat mahdollisuudet käyttää linja-autoliikennettä kuin muillakin kansalaisilla. Vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä on samat oikeudet vapaaseen liikkuvuuteen, valinnanvapauteen ja syrjimättömyyteen kuin kaikilla muillakin kansalaisilla. |
| --- | --- |

(9)

Linja-autoliikenteen matkustajapalvelujen olisi hyödytettävä kansalaisia yleisesti. Siksi myös vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä, oli liikuntarajoitteisuuden syynä vamma, ikä taikka jokin muu tekijä, olisi oltava samat mahdollisuudet käyttää linja-autoliikennettä kuin muillakin kansalaisilla. Vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä on samat oikeudet vapaaseen liikkuvuuteen, valinnanvapauteen ja syrjimättömyyteen kuin kaikilla muillakin kansalaisilla.

| (10) | Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 9 artikla huomioon ottaen ja jotta vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä olisi samat mahdollisuudet linja-automatkustamiseen kuin muillakin kansalaisilla, on syytä vahvistaa säännöt tällaisten henkilöiden syrjimättömyydestä ja avustamisesta matkan aikana. Kyseiset henkilöt olisi näin ollen hyväksyttävä kuljetettaviksi ja heitä ei saisi kieltäytyä kuljettamasta heidän vammansa tai liikuntarajoitteensa perusteella, lukuun ottamatta syitä, jotka ovat perusteltuja turvallisuuden taikka ajoneuvon suunnittelun tai infrastruktuurin takia. Työntekijöiden suojaamista koskevan asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisesti vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä olisi oltava oikeus saada apua terminaaleissa ja ajoneuvoissa. Sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi asianomaisten henkilöiden olisi saatava tätä apua maksutta. Liikenteenharjoittajien olisi vahvistettava esteettömyyttä koskevat ehdot mieluiten eurooppalaisen standardointijärjestelmän pohjalta. |
| --- | --- |

(10)

Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 9 artikla huomioon ottaen ja jotta vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä olisi samat mahdollisuudet linja-automatkustamiseen kuin muillakin kansalaisilla, on syytä vahvistaa säännöt tällaisten henkilöiden syrjimättömyydestä ja avustamisesta matkan aikana. Kyseiset henkilöt olisi näin ollen hyväksyttävä kuljetettaviksi ja heitä ei saisi kieltäytyä kuljettamasta heidän vammansa tai liikuntarajoitteensa perusteella, lukuun ottamatta syitä, jotka ovat perusteltuja turvallisuuden taikka ajoneuvon suunnittelun tai infrastruktuurin takia. Työntekijöiden suojaamista koskevan asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisesti vammaisilla ja liikuntarajoitteisilla henkilöillä olisi oltava oikeus saada apua terminaaleissa ja ajoneuvoissa. Sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi asianomaisten henkilöiden olisi saatava tätä apua maksutta. Liikenteenharjoittajien olisi vahvistettava esteettömyyttä koskevat ehdot mieluiten eurooppalaisen standardointijärjestelmän pohjalta.

| (11) | Terminaalien pitäjien olisi uusia terminaaleja koskevista suunnitelmista päättäessään ja osana laajoja kunnostustöitä otettava
  poikkeuksetta ja ennen kaikkea
  huomioon vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet
  kaikkien käyttäjien tarpeiden huomioon ottamisen periaatteen (”Design for All”) mukaisesti
  . Terminaalien pitäjien olisi joka tapauksessa nimettävä paikat, joissa tällaiset henkilöt voivat ilmoittaa saapumisestaan terminaaliin ja avuntarpeestaan. |
| --- | --- |

(11)

Terminaalien pitäjien olisi uusia terminaaleja koskevista suunnitelmista päättäessään ja osana laajoja kunnostustöitä otettava
  poikkeuksetta ja ennen kaikkea
  huomioon vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeet
  kaikkien käyttäjien tarpeiden huomioon ottamisen periaatteen (”Design for All”) mukaisesti
  . Terminaalien pitäjien olisi joka tapauksessa nimettävä paikat, joissa tällaiset henkilöt voivat ilmoittaa saapumisestaan terminaaliin ja avuntarpeestaan.

| (12) | Liikenteenharjoittajien olisi vastaavasti otettava nämä tarpeet huomioon uusia ja äskettäin kunnostettuja ajoneuvoja koskevista suunnitelmista päättäessään. |
| --- | --- |

(12)

Liikenteenharjoittajien olisi vastaavasti otettava nämä tarpeet huomioon uusia ja äskettäin kunnostettuja ajoneuvoja koskevista suunnitelmista päättäessään.

| (13) | Jäsenvaltioiden olisi parannettava nykyistä infrastruktuuria, jos parantaminen on tarpeen, jotta liikenteenharjoittajat voivat taata vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille esteettömän pääsyn sekä antaa heille asianmukaista apua. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioiden olisi parannettava nykyistä infrastruktuuria, jos parantaminen on tarpeen, jotta liikenteenharjoittajat voivat taata vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille esteettömän pääsyn sekä antaa heille asianmukaista apua.

| (14) | Jotta vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeisiin voitaisiin vastata, henkilökunnan olisi oltava koulutettu asianomaisella tavalla. Kuljettajien kansallisten pätevyysvaatimusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi voitaisiin vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävää koulutusta tarjota osana maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/59/EY tarkoitettua perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta (3). Jotta johdonmukaisuus mainitussa direktiivissä vahvistettujen koulutusvaatimusten käyttöönoton ja määräaikojen välillä voitaisiin varmistaa, olisi oltava mahdollista myöntää poikkeus rajoitetuksi ajaksi. |
| --- | --- |

(14)

Jotta vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeisiin voitaisiin vastata, henkilökunnan olisi oltava koulutettu asianomaisella tavalla. Kuljettajien kansallisten pätevyysvaatimusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi voitaisiin vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävää koulutusta tarjota osana maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/59/EY tarkoitettua perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta (3). Jotta johdonmukaisuus mainitussa direktiivissä vahvistettujen koulutusvaatimusten käyttöönoton ja määräaikojen välillä voitaisiin varmistaa, olisi oltava mahdollista myöntää poikkeus rajoitetuksi ajaksi.

| (15) | Vammaisia tai liikuntarajoitteisia henkilöitä edustavia järjestöjä olisi kuultava tai ne olisi otettava mukaan vammaisuuteen liittyvän koulutuksen
  sisällön valmisteluun
  . |
| --- | --- |

(15)

Vammaisia tai liikuntarajoitteisia henkilöitä edustavia järjestöjä olisi kuultava tai ne olisi otettava mukaan vammaisuuteen liittyvän koulutuksen
  sisällön valmisteluun
  .

| (16) | Linja-automatkustajien oikeuksiin olisi kuuluttava palvelua koskevien tietojen saanti ennen matkaa ja matkan aikana. Kaikki olennaiset linja-automatkustajille annettavat tiedot olisi annettava myös vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvassa vaihtoehtoisessa muodossa,
  suurikokoinen teksti, selkokielisyys, sokeainkirjoitus, mukautuvaa teknologiaa hyödyntävä sähköinen viestintä sekä ääninauhat mukaan luettuina
  . |
| --- | --- |

(16)

Linja-automatkustajien oikeuksiin olisi kuuluttava palvelua koskevien tietojen saanti ennen matkaa ja matkan aikana. Kaikki olennaiset linja-automatkustajille annettavat tiedot olisi annettava myös vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvassa vaihtoehtoisessa muodossa,
  suurikokoinen teksti, selkokielisyys, sokeainkirjoitus, mukautuvaa teknologiaa hyödyntävä sähköinen viestintä sekä ääninauhat mukaan luettuina
  .

| (17) | Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa linja-autoyritysten oikeuksia hakea sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla korvausta keneltä tahansa henkilöltä, mukaan lukien kolmannet osapuolet. |
| --- | --- |

(17)

Tällä asetuksella ei pitäisi rajoittaa linja-autoyritysten oikeuksia hakea sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla korvausta keneltä tahansa henkilöltä, mukaan lukien kolmannet osapuolet.

| (18) | Matkan peruuntumisesta tai
  merkittävästä
  viivästymisestä matkustajille aiheutuvia haittoja olisi vähennettävä. Tätä varten terminaaleista lähtevistä matkustajista olisi huolehdittava asianmukaisesti ja heille olisi annettava riittävästi tietoa
  siten, että se on kaikkien saavutettavissa
  . Matkustajien olisi myös voitava peruuttaa matkansa ja saada palautus lipun hinnasta tai jatkaa matkaansa tai saada matkansa uudelleenreititetyksi tyydyttävin ehdoin.
  Jos liikenteenharjoittaja ei pysty antamaan matkustajille tarvittavaa apua, matkustajilla olisi oltava oikeus rahalliseen korvaukseen. |
| --- | --- |

(18)

Matkan peruuntumisesta tai
  merkittävästä
  viivästymisestä matkustajille aiheutuvia haittoja olisi vähennettävä. Tätä varten terminaaleista lähtevistä matkustajista olisi huolehdittava asianmukaisesti ja heille olisi annettava riittävästi tietoa
  siten, että se on kaikkien saavutettavissa
  . Matkustajien olisi myös voitava peruuttaa matkansa ja saada palautus lipun hinnasta tai jatkaa matkaansa tai saada matkansa uudelleenreititetyksi tyydyttävin ehdoin.
  Jos liikenteenharjoittaja ei pysty antamaan matkustajille tarvittavaa apua, matkustajilla olisi oltava oikeus rahalliseen korvaukseen.

| (19) | Liikenteenharjoittajien olisi ammatillisten yhdistystensä kautta tehtävä yhteistyötä vahvistaakseen
  alueelliset,
  kansalliset tai eurooppalaiset järjestelyt sidosryhmien, ammatillisten yhdistysten ja asiakkaita, matkustajia ja vammaisia edustavien järjestöjen myötävaikutuksella, tarkoituksena parantaa
  tiedottamista ja
  matkustajista huolehtimista etenkin matkan peruuntumisen ja pitkäaikaisten viivästysten yhteydessä. |
| --- | --- |

(19)

Liikenteenharjoittajien olisi ammatillisten yhdistystensä kautta tehtävä yhteistyötä vahvistaakseen
  alueelliset,
  kansalliset tai eurooppalaiset järjestelyt sidosryhmien, ammatillisten yhdistysten ja asiakkaita, matkustajia ja vammaisia edustavien järjestöjen myötävaikutuksella, tarkoituksena parantaa
  tiedottamista ja
  matkustajista huolehtimista etenkin matkan peruuntumisen ja pitkäaikaisten viivästysten yhteydessä.

| (20) | Tämän asetuksen ei tulisi vaikuttaa matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/314/ETY (4) vahvistettuihin matkustajien oikeuksiin. Tätä asetusta ei olisi sovellettava tapauksiin, joissa valmismatka peruutetaan muista syistä kuin linja-autoliikennepalvelun peruuntumisen takia. |
| --- | --- |

(20)

Tämän asetuksen ei tulisi vaikuttaa matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/314/ETY (4) vahvistettuihin matkustajien oikeuksiin. Tätä asetusta ei olisi sovellettava tapauksiin, joissa valmismatka peruutetaan muista syistä kuin linja-autoliikennepalvelun peruuntumisen takia.

| (21) | Matkustajille olisi tiedotettava kaikista heille tämän asetuksen nojalla kuuluvista oikeuksista, jotta he voivat käyttää niitä tehokkaasti. |
| --- | --- |

(21)

Matkustajille olisi tiedotettava kaikista heille tämän asetuksen nojalla kuuluvista oikeuksista, jotta he voivat käyttää niitä tehokkaasti.

| (22) | Matkustajien olisi voitava käyttää oikeuksiaan liikenteenharjoittajien toteuttamien asianmukaisten valitusmenettelyjen kautta tai tapauksen mukaan tekemällä valitus asiaankuuluvan jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimeämälle elimelle tai elimille. |
| --- | --- |

(22)

Matkustajien olisi voitava käyttää oikeuksiaan liikenteenharjoittajien toteuttamien asianmukaisten valitusmenettelyjen kautta tai tapauksen mukaan tekemällä valitus asiaankuuluvan jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimeämälle elimelle tai elimille.

| (23) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tätä asetusta noudatetaan, ja nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen elin valvonta- ja täytäntöönpanotehtäviin. Tämä ei vaikuta matkustajien oikeuteen turvautua kansallisen oikeuden mukaiseen tuomioistuinmenettelyyn. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tätä asetusta noudatetaan, ja nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen elin valvonta- ja täytäntöönpanotehtäviin. Tämä ei vaikuta matkustajien oikeuteen turvautua kansallisen oikeuden mukaiseen tuomioistuinmenettelyyn.

| (24) | Ottaen huomioon jäsenvaltion vahvistamat menettelyt valitusten tekemiseksi, annettua apua koskeva valitus olisi mieluiten osoitettava elimelle tai elimille, joka tai jotka on nimetty vastaamaan tämän asetuksen noudattamisen valvonnasta siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvoon nousemiseen tai siitä poistumiseen käytetty paikka sijaitsee. |
| --- | --- |

(24)

Ottaen huomioon jäsenvaltion vahvistamat menettelyt valitusten tekemiseksi, annettua apua koskeva valitus olisi mieluiten osoitettava elimelle tai elimille, joka tai jotka on nimetty vastaamaan tämän asetuksen noudattamisen valvonnasta siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvoon nousemiseen tai siitä poistumiseen käytetty paikka sijaitsee.

| (25) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että seuraamuksia sovelletaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että seuraamuksia sovelletaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (26) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhtäläisen suojelun ja avustamisen tason takaaminen linja-autoliikenteen matkustajille kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhtäläisen suojelun ja avustamisen tason takaaminen linja-autoliikenteen matkustajille kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (27) | Tämä asetus ei saisi rajoittaa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (5) soveltamista. |
| --- | --- |

(27)

Tämä asetus ei saisi rajoittaa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (5) soveltamista.

| (28) | Tämän asetuksen noudattamisen valvonnan olisi perustuttava kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä (”asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä”) 27 päivänä lokakuuta 2004 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2006/2004 (6). Kyseistä asetusta olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(28)

Tämän asetuksen noudattamisen valvonnan olisi perustuttava kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä (”asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä”) 27 päivänä lokakuuta 2004 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 2006/2004 (6). Kyseistä asetusta olisi sen vuoksi muutettava.

| (29) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä julkisen liikenteen käyttöä ja otettava käyttöön eri liikennemuotojen yhteisiä yhteentoimivia tietojärjestelmiä ja siten helpottaa aikataulutietojen tarjoamista ja yhteistä hinnoittelua ja lippujen kirjoittamista, jotta eri liikennemuotojen käyttö ja niiden yhteentoimivuus voidaan optimoida. Mainittujen palvelujen on oltava vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden käytettävissä. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä julkisen liikenteen käyttöä ja otettava käyttöön eri liikennemuotojen yhteisiä yhteentoimivia tietojärjestelmiä ja siten helpottaa aikataulutietojen tarjoamista ja yhteistä hinnoittelua ja lippujen kirjoittamista, jotta eri liikennemuotojen käyttö ja niiden yhteentoimivuus voidaan optimoida. Mainittujen palvelujen on oltava vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden käytettävissä.

| (30) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, ottaen myös huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY (7) ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/113/EY (8), |
| --- | --- |

(30)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, ottaen myös huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY (7) ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/113/EY (8),

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   luku

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan linja-autoliikennettä koskevat säännöt seuraavista seikoista:

| a) | matkustajien syrjimätön kohtelu liikenteenharjoittajien tarjoamien kuljetusedellytysten osalta; |
| --- | --- |

a)

matkustajien syrjimätön kohtelu liikenteenharjoittajien tarjoamien kuljetusedellytysten osalta;

| b) | matkustajien oikeudet linja-auton käyttöön liittyvissä onnettomuustapauksissa, jotka ovat johtaneet kuolemaan tai henkilövahinkoon taikka matkatavaroiden katoamiseen tai vahingoittumiseen; |
| --- | --- |

b)

matkustajien oikeudet linja-auton käyttöön liittyvissä onnettomuustapauksissa, jotka ovat johtaneet kuolemaan tai henkilövahinkoon taikka matkatavaroiden katoamiseen tai vahingoittumiseen;

| c) | vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjimätön ja pakollinen avustaminen; |
| --- | --- |

c)

vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjimätön ja pakollinen avustaminen;

| d) | matkustajien oikeudet peruuntumis- tai viivästymistapauksissa; |
| --- | --- |

d)

matkustajien oikeudet peruuntumis- tai viivästymistapauksissa;

| e) | tiedot, jotka matkustajille on vähintään annettava; |
| --- | --- |

e)

tiedot, jotka matkustajille on vähintään annettava;

| f) | valitusten käsittely; |
| --- | --- |

f)

valitusten käsittely;

| g) | yleiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt. |
| --- | --- |

g)

yleiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan säännöllistä liikennettä käyttäviin matkustajiin, jotka

| a) | nousevat ajoneuvoon jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevassa paikassa; tai |
| --- | --- |

a)

nousevat ajoneuvoon jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevassa paikassa; tai

| b) | nousevat ajoneuvoon jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella sijaitsevassa paikassa ja poistuvat ajoneuvosta jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevassa paikassa. |
| --- | --- |

b)

nousevat ajoneuvoon jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella sijaitsevassa paikassa ja poistuvat ajoneuvosta jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevassa paikassa.

2.   Lisäksi tätä asetusta sovelletaan satunnaisliikennettä käyttäviin matkustajiin, jos matkustaja on alun perin noussut ajoneuvoon tai poistunut lopullisesti ajoneuvosta jonkin jäsenvaltion alueella sijaitsevassa paikassa, lukuun ottamatta
  11–18 artiklaa ja IV
  –VI lukua.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta säännölliseen erityisliikenteeseen eikä omaan lukuun harjoitettavaan liikenteeseen.

4.   Jäsenvaltiot voivat jättää säännöllisen kaupunki-
  ja esikaupunkiliikenteen sekä säännöllisen
  alueellisen liikenteen,
  jos se on osa kaupunki- tai esikaupunkiliikenteeseen yhdistettyä liikennettä
  , mukaan lukien sentyyppisen rajatylittävän liikenteen, tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, lukuun ottamatta 4 artiklan 2 kohtaa,
  7, 9 ja
  11 artiklaa, 12 artiklan 1 kohtaa,
  13 artiklan 1 kohtaa, 15 artiklan 1 kohtaa, 18 artiklaa, 19 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 21, 25, 27, 28 ja 29 artiklaa
  .

▐

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle eri liikennetyypeille
  4 kohdan
  nojalla myönnetyistä vapautuksista ... (9). Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet, jos myönnettyä vapautusta ei pidetä tämän artiklan säännösten mukaisena. Komissio antaa viimeistään ... (10) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
  4 kohdan
  mukaisesti myönnetyistä vapautuksista.

6.   Minkään tässä asetuksessa ei pidä tulkita
  olevan ristiriidassa voimassa olevan lainsäädännön kanssa, jossa säädetään teknisistä vaatimuksista, jotka koskevat
  linja-autoja tai infrastruktuuria ▐ linja-autopysäkeillä ja terminaaleissa ▐.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’säännöllisellä liikenteellä’ liikennettä, jota harjoitetaan henkilöiden kuljettamiseksi linja-autolla määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa; |
| --- | --- |

a)

’säännöllisellä liikenteellä’ liikennettä, jota harjoitetaan henkilöiden kuljettamiseksi linja-autolla määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa;

| b) | ’säännöllisellä erityisliikenteellä’ järjestäjästä riippumatta linja-autolla harjoitettavaa säännöllistä liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia; |
| --- | --- |

b)

’säännöllisellä erityisliikenteellä’ järjestäjästä riippumatta linja-autolla harjoitettavaa säännöllistä liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia;

| c) | ’omaan lukuun harjoitettavalla liikenteellä’ linja-autolla harjoitettavaa liikennettä, jonka luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voittoa tai kaupallista hyötyä tavoittelematta järjestää siten, että:






  — | liikenne on vain kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavanomaisen toiminnan liitännäistoiminto, ja |
| --- | --- | --- |

c)

’omaan lukuun harjoitettavalla liikenteellä’ linja-autolla harjoitettavaa liikennettä, jonka luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voittoa tai kaupallista hyötyä tavoittelematta järjestää siten, että:

—

liikenne on vain kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavanomaisen toiminnan liitännäistoiminto, ja

| — | liikenteeseen käytetyt ajoneuvot ovat kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutta tai tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella, ja kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilökuntaan kuuluva taikka luonnollinen henkilö itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö kuljettaa niitä; |
| --- | --- |

—

liikenteeseen käytetyt ajoneuvot ovat kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutta tai tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella, ja kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilökuntaan kuuluva taikka luonnollinen henkilö itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö kuljettaa niitä;

| d) | ’satunnaisliikenteellä’ liikennettä, joka ei sisälly säännöllisen liikenteen määritelmään ja jolle on erityisesti ominaista, että siinä on kyse asiakkaan tai liikenteenharjoittajan omasta aloitteesta muodostetun ryhmän kuljettamisesta linja-autolla; |
| --- | --- |

d)

’satunnaisliikenteellä’ liikennettä, joka ei sisälly säännöllisen liikenteen määritelmään ja jolle on erityisesti ominaista, että siinä on kyse asiakkaan tai liikenteenharjoittajan omasta aloitteesta muodostetun ryhmän kuljettamisesta linja-autolla;

| e) | ’kuljetussopimuksella’ liikenteenharjoittajan ja matkustajan välistä kuljetussopimusta, joka koskee yhden tai useamman säännöllisen liikenteen tai satunnaisliikenteen palvelun suorittamista; |
| --- | --- |

e)

’kuljetussopimuksella’ liikenteenharjoittajan ja matkustajan välistä kuljetussopimusta, joka koskee yhden tai useamman säännöllisen liikenteen tai satunnaisliikenteen palvelun suorittamista;

| f) | ’lipulla’ voimassa olevaa asiakirjaa tai muuta todistetta kuljetussopimuksesta; |
| --- | --- |

f)

’lipulla’ voimassa olevaa asiakirjaa tai muuta todistetta kuljetussopimuksesta;

| g) | ’liikenteenharjoittajalla ’luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ei ole matkanjärjestäjä,
  matkatoimisto
  eikä lipunmyyjä ja joka tarjoaa säännöllisen liikenteen tai satunnaisliikenteen palveluja suurelle yleisölle; |
| --- | --- |

g)

’liikenteenharjoittajalla ’luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ei ole matkanjärjestäjä,
  matkatoimisto
  eikä lipunmyyjä ja joka tarjoaa säännöllisen liikenteen tai satunnaisliikenteen palveluja suurelle yleisölle;

| h) | ’suorittavalla liikenteenharjoittajalla’ henkilöä, joka ei ole liikenteenharjoittaja ja joka tosiasiallisesti suorittaa kuljetuksen kokonaan tai osittain; |
| --- | --- |

h)

’suorittavalla liikenteenharjoittajalla’ henkilöä, joka ei ole liikenteenharjoittaja ja joka tosiasiallisesti suorittaa kuljetuksen kokonaan tai osittain;

| i) | ’lipunmyyjällä’ välittäjää, joka tekee kuljetussopimuksia liikenteenharjoittajan puolesta; |
| --- | --- |

i)

’lipunmyyjällä’ välittäjää, joka tekee kuljetussopimuksia liikenteenharjoittajan puolesta;

| j) | ’matkatoimistolla’ välittäjää, joka tekee kuljetussopimuksia matkustajan puolesta; |
| --- | --- |

j)

’matkatoimistolla’ välittäjää, joka tekee kuljetussopimuksia matkustajan puolesta;

| k) | ’matkanjärjestäjällä’ direktiivin 90/314/ETY 2 artiklan 2 ▐ kohdassa tarkoitettua matkanjärjestäjää ▐, joka ei ole liikenteenharjoittaja; |
| --- | --- |

k)

’matkanjärjestäjällä’ direktiivin 90/314/ETY 2 artiklan 2 ▐ kohdassa tarkoitettua matkanjärjestäjää ▐, joka ei ole liikenteenharjoittaja;

| l) | ’vammaisella’ tai ’liikuntarajoitteisella henkilöllä’ henkilöä, jonka liikuntakyky on (sensorisen tai motorisen, pysyvän tai tilapäisen) fyysisen vamman, älyllisen kehitysvamman tai ymmärtämisvaikeuden tai vamman aiheuttaneen jonkin muun syyn taikka iän takia rajoittunut hänen käyttäessään kulkuneuvoja ja jonka tilanne edellyttää asianmukaista huomiota ja kaikille matkustajille tarjolla olevien palvelujen mukauttamista kyseisen henkilön erityisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

l)

’vammaisella’ tai ’liikuntarajoitteisella henkilöllä’ henkilöä, jonka liikuntakyky on (sensorisen tai motorisen, pysyvän tai tilapäisen) fyysisen vamman, älyllisen kehitysvamman tai ymmärtämisvaikeuden tai vamman aiheuttaneen jonkin muun syyn taikka iän takia rajoittunut hänen käyttäessään kulkuneuvoja ja jonka tilanne edellyttää asianmukaista huomiota ja kaikille matkustajille tarjolla olevien palvelujen mukauttamista kyseisen henkilön erityisiin tarpeisiin;

| m) | ’esteettömyyttä koskevilla ehdoilla’ asianomaisia standardeja, ohjeita ja tietoja, jotka koskevat linja-autojen ja/tai nimettyjen terminaalien esteettömyyttä, mukaan lukien niissä olevat vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden käyttöön tarkoitetut tilat; |
| --- | --- |

m)

’esteettömyyttä koskevilla ehdoilla’ asianomaisia standardeja, ohjeita ja tietoja, jotka koskevat linja-autojen ja/tai nimettyjen terminaalien esteettömyyttä, mukaan lukien niissä olevat vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden käyttöön tarkoitetut tilat;

| n) | ’varauksella’ istumapaikan varaamista linja-autossa säännöllisen liikenteen tiettyyn lähtöön; |
| --- | --- |

n)

’varauksella’ istumapaikan varaamista linja-autossa säännöllisen liikenteen tiettyyn lähtöön;

| o) | ’terminaalilla’ miehitettyä terminaalia, jossa säännöllisen liikenteen on aikataulun mukaan määrä pysähtyä tietyllä reitillä matkustajien nousemiseksi ajoneuvoon tai poistumiseksi ajoneuvosta ja jossa on lähtöselvitystiskin, odotushuoneen tai lipputoimiston kaltaisia tiloja; |
| --- | --- |

o)

’terminaalilla’ miehitettyä terminaalia, jossa säännöllisen liikenteen on aikataulun mukaan määrä pysähtyä tietyllä reitillä matkustajien nousemiseksi ajoneuvoon tai poistumiseksi ajoneuvosta ja jossa on lähtöselvitystiskin, odotushuoneen tai lipputoimiston kaltaisia tiloja;

| p) | ’linja-autopysäkillä’ mitä tahansa paikkaa, joka ei ole terminaali ja jossa säännöllisen liikenteen on aikataulun mukaan määrä pysähtyä määrätyllä reitillä matkustajien nousemiseksi ajoneuvoon tai poistumiseksi ajoneuvosta; |
| --- | --- |

p)

’linja-autopysäkillä’ mitä tahansa paikkaa, joka ei ole terminaali ja jossa säännöllisen liikenteen on aikataulun mukaan määrä pysähtyä määrätyllä reitillä matkustajien nousemiseksi ajoneuvoon tai poistumiseksi ajoneuvosta;

| q) | ’terminaalin pitäjällä’ jäsenvaltiossa olevaa organisaatioyksikköä, joka vastaa nimetyn terminaalin hallinnoinnista; |
| --- | --- |

q)

’terminaalin pitäjällä’ jäsenvaltiossa olevaa organisaatioyksikköä, joka vastaa nimetyn terminaalin hallinnoinnista;

| r) | ’peruuttamisella’ sitä, että aikataulun mukainen säännöllinen liikenne ei toteudu; |
| --- | --- |

r)

’peruuttamisella’ sitä, että aikataulun mukainen säännöllinen liikenne ei toteudu;

| s) | ’viivästymisellä’ sen ajan, jolloin säännöllisen liikenteen oli julkaistun aikataulun mukaan määrä lähteä, ja tosiasiallisen lähtöajan välistä eroa. |
| --- | --- |

s)

’viivästymisellä’ sen ajan, jolloin säännöllisen liikenteen oli julkaistun aikataulun mukaan määrä lähteä, ja tosiasiallisen lähtöajan välistä eroa.

4 artikla

Lippu ja syrjimättömät sopimusehdot

1.   Liikenteenharjoittajien on annettava matkustajalle lippu, jollei muulla asiakirjalla anneta oikeutta matkustamiseen. Lippu voidaan antaa sähköisessä muodossa.

2.   Liikenteenharjoittajien soveltamia sopimusehtoja ja hintoja on tarjottava suurelle yleisölle ilman minkäänlaista suoraa tai välillistä, lopullisen asiakkaan kansalaisuuteen taikka liikenteenharjoittajien tai lipunmyyjän sijoittautumispaikkaan unionissa perustuvaa syrjintää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sosiaalisen hinnoittelun soveltamista.

5 artikla

Muut suorittavat osapuolet

1.   Jos tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden suorittaminen on uskottu suorittavalle liikenteenharjoittajalle, lipunmyyjä tai muu henkilö, liikenteenharjoittaja, matkatoimisto, matkanjärjestäjä tai terminaalin pitäjä, joka tällaiset velvoitteet on uskonut, on kuitenkin vastuussa kyseisen suorittavan osapuolen toimista ja laiminlyönneistä.

2.   Lisäksi osapuolta, jolle liikenteenharjoittaja, matkatoimisto, matkanjärjestäjä tai terminaalin pitäjä on uskonut velvoitteen suorittamisen, koskevat tämän asetuksen säännökset uskottua velvoitetta koskevilta osin.

6 artikla

Velvollisuuksista luopumista koskeva kielto

1.   Tämän asetuksen mukaisista oikeuksista ei saa luopua eikä sen mukaisia velvollisuuksia saa rajoittaa varsinkaan kuljetussopimukseen sisältyvällä vapauttavalla tai rajoittavalla lausekkeella.

2.   Liikenteenharjoittajat voivat tarjota sopimusehtoja, jotka ovat matkustajan kannalta suotuisampia kuin tässä asetuksessa säädetyt edellytykset.

II
     
  luku

Korvaus ja avustaminen onnettomuustapauksissa

7 artikla

Vastuu matkustajien kuolemasta tai loukkaantumisesta

1.   
  Tämän luvun mukaisesti liikenteenharjoittajat ovat vastuussa vahingosta, joka on aiheutunut matkustajan kuolemasta tai henkilövahingosta linja-autoliikennepalvelujen toiminnan aiheuttaman onnettomuuden seurauksena matkustajan noustessa ajoneuvoon, ollessa ajoneuvossa tai poistuessa siitä
  .

2.   
  Liikenteenharjoittajien sopimussuhteen ulkopuolista vahingonkorvausvastuuta eivät koske mitkään lainsäädännössä, yleissopimuksessa tai sopimusperusteisesti määritellyt rahasummaa koskevat rajat
  .

3.
     
  Liikenteenharjoittaja ei voi vapautua korvausvastuusta tai rajoittaa sitä niiden korvausvaatimusten osalta, joiden määrä on enintään 220 000 euroa matkustajaa kohti, osoittamalla noudattaneensa vaadittua huolellisuutta 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, paitsi jos korvausvaatimuksen kokonaissumma ylittää summan, jolle vaaditaan moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY

   (11)

  mukaisesti pakollista vakuutusta sen jäsenvaltion lainsäädännössä, jossa linja-auto tavallisesti on. Tällaisessa tilanteessa korvausvastuu rajoittuu kyseiseen summaan.

4.
     
  Liikenteenharjoittaja ei ole vastuussa 1 kohdan mukaisesti:

| a) | jos onnettomuus on aiheutunut linja-autoliikennepalvelujen toimintaan liittymättömästä seikasta tai seikasta, jota liikenteenharjoittaja ei ole voinut välttää tai jonka seurauksia se ei ole voinut estää, vaikka se on noudattanut tapauksen luonteen edellyttämää huolellisuutta; |
| --- | --- |

a)

jos onnettomuus on aiheutunut linja-autoliikennepalvelujen toimintaan liittymättömästä seikasta tai seikasta, jota liikenteenharjoittaja ei ole voinut välttää tai jonka seurauksia se ei ole voinut estää, vaikka se on noudattanut tapauksen luonteen edellyttämää huolellisuutta;

| b) | siltä osin kun onnettomuus on aiheutunut matkustajan omasta virheestä tai huolimattomuudesta. |
| --- | --- |

b)

siltä osin kun onnettomuus on aiheutunut matkustajan omasta virheestä tai huolimattomuudesta.

Tämä asetus ei:

| a) | merkitse, että linja-autoyritys olisi ainoa korvausvastuussa oleva osapuoli, tai |
| --- | --- |

a)

merkitse, että linja-autoyritys olisi ainoa korvausvastuussa oleva osapuoli, tai

| b) | rajoita liikenteenharjoittajan oikeutta hakea korvausta miltä tahansa kolmannelta osapuolelta jäsenvaltion sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

rajoita liikenteenharjoittajan oikeutta hakea korvausta miltä tahansa kolmannelta osapuolelta jäsenvaltion sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

8 artikla

Vahingonkorvaukset

1.
     
  Jos matkustaja on saanut surmansa, 7 artiklassa säädettyyn vastuuseen liittyvä vahingonkorvaus käsittää:

| a) | matkustajan kuolemasta aiheutuvat välttämättömät kustannukset, erityisesti ruumiin kuljetuskustannukset ja hautauskustannukset; |
| --- | --- |

a)

matkustajan kuolemasta aiheutuvat välttämättömät kustannukset, erityisesti ruumiin kuljetuskustannukset ja hautauskustannukset;

| b) | ellei kuolema ole seurannut välittömästi, 2 kohdassa määrätyt korvaukset. |
| --- | --- |

b)

ellei kuolema ole seurannut välittömästi, 2 kohdassa määrätyt korvaukset.

2.
     
  Jos matkustaja on loukkaantunut tai hänelle on aiheutunut muuta fyysistä tai henkistä vahinkoa, vahingonkorvaus käsittää:

| a) | korvauksen välttämättömistä kuluista, erityisesti hoidosta ja kuljetuksesta; |
| --- | --- |

a)

korvauksen välttämättömistä kuluista, erityisesti hoidosta ja kuljetuksesta;

| b) | korvauksen joko täydellisestä tai osittaisesta työkyvyttömyydestä tai tarpeiden lisääntymisestä aiheutuneesta taloudellisesta menetyksestä. |
| --- | --- |

b)

korvauksen joko täydellisestä tai osittaisesta työkyvyttömyydestä tai tarpeiden lisääntymisestä aiheutuneesta taloudellisesta menetyksestä.

3.
     
  Jos matkustajan kuoleman johdosta henkilöt, joita matkustaja lain nojalla oli tai olisi ollut tulevaisuudessa velvollinen elättämään, menettävät toimeentulonsa, myös heidän menetyksensä on korvattava.

9 artikla

Matkustajien välittömät käytännön
  ja taloudelliset
  tarpeet

Jos onnettomuus liittyy linja-auton käyttöön, liikenteenharjoittajan on annettava ▐ apua onnettomuudesta
  johtuvien
  matkustajien
  välittömien käytännön tarpeiden osalta
  .
  Tällaiseen apuun on kuuluttava tarvittaessa ensiapu, majoitus, ruoka, vaatteita, kuljetus ja hautauskustannukset. Jos kyseessä on kuolema tai henkilövahinko, liikenteenharjoittajan on lisäksi suoritettava ennakkomaksuja, jotka kattavat välittömät taloudelliset tarpeet ja jotka ovat oikeassa suhteessa kärsittyyn vahinkoon, edellyttäen että on olemassa alustavaa näyttöä siitä, että onnettomuus on liikenteenharjoittajan aiheuttama. Maksujen suorittaminen tai
  avustaminen ei merkitse korvausvastuun tunnustamista.

10 artikla

Vastuu kadonneista ja vahingoittuneista matkatavaroista

1.
     
  Liikenteenharjoittajat ovat vastuussa niiden vastuulle annettujen matkatavaroiden katoamisesta tai vahingoittumisesta. Enimmäiskorvaus on 1 800 euroa matkustajaa kohden.

2.
     
  Linja-autoliikennepalvelujen käyttöön liittyvien onnettomuuksien yhteydessä liikenteenharjoittajat ovat vastuussa matkustajien päällä olleiden tai heidän mukanaan käsimatkatavaroina olleiden henkilökohtaisten tavaroiden katoamisesta tai vahingoittumisesta. Enimmäiskorvaus on 1 300 euroa matkustajaa kohden.

3.
     
  Liikenteenharjoittaja ei ole vastuussa edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista vahingoista:

| a) | jos onnettomuus on aiheutunut linja-autoliikennepalvelujen toimintaan liittymättömästä seikasta tai seikasta, jota liikenteenharjoittaja ei ole voinut välttää tai jonka seurauksia se ei ole voinut estää, vaikka se on noudattanut tapauksen luonteen edellyttämää huolellisuutta; |
| --- | --- |

a)

jos onnettomuus on aiheutunut linja-autoliikennepalvelujen toimintaan liittymättömästä seikasta tai seikasta, jota liikenteenharjoittaja ei ole voinut välttää tai jonka seurauksia se ei ole voinut estää, vaikka se on noudattanut tapauksen luonteen edellyttämää huolellisuutta;

| b) | siltä osin kuin vahinko on aiheutunut matkustajan omasta virheestä tai huolimattomuudesta. |
| --- | --- |

b)

siltä osin kuin vahinko on aiheutunut matkustajan omasta virheestä tai huolimattomuudesta.

III   luku

Vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeudet

11 artikla

Oikeus kuljetukseen

1.   Liikenteenharjoittajat, matkatoimistot ja matkanjärjestäjät eivät saa kieltäytyä hyväksymästä varausta, kirjoittamasta tai muutoin antamasta lippua tai ottamasta henkilöä ajoneuvoon vammaisuuden tai liikuntarajoitteisuuden perusteella.

2.   Vammaisille tai liikuntarajoitteisille henkilöille on tarjottava varauksia ja lippuja ilman lisäkustannuksia.

12 artikla

Poikkeukset ja erityisedellytykset

1.   Sen estämättä, mitä 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, liikenteenharjoittajat, matkatoimistot ja matkanjärjestäjät voivat kieltäytyä hyväksymästä varausta tai kirjoittamasta tai muutoin antamasta lippua tai ottamasta henkilöä ajoneuvoon vammaisuuden tai liikuntarajoitteisuuden perusteella

| a) | noudattaakseen kansainvälisissä, unionin tai kansallisissa säädöksissä vahvistettuja sovellettavia turvallisuutta koskevia vaatimuksia tai toimivaltaisten viranomaisten vahvistamia terveellisyyttä tai turvallisuutta koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

noudattaakseen kansainvälisissä, unionin tai kansallisissa säädöksissä vahvistettuja sovellettavia turvallisuutta koskevia vaatimuksia tai toimivaltaisten viranomaisten vahvistamia terveellisyyttä tai turvallisuutta koskevia vaatimuksia;

| b) | jos vammaisen tai liikuntarajoitteisen henkilön ajoneuvoon ottamista, ajoneuvosta poistumista tai kuljettamista on ajoneuvon suunnittelun tai infrastruktuurin, mukaan lukien linja-autopysäkit ja terminaalit, vuoksi fyysisesti mahdotonta suorittaa turvallisesti tai toimivalla tavalla. |
| --- | --- |

b)

jos vammaisen tai liikuntarajoitteisen henkilön ajoneuvoon ottamista, ajoneuvosta poistumista tai kuljettamista on ajoneuvon suunnittelun tai infrastruktuurin, mukaan lukien linja-autopysäkit ja terminaalit, vuoksi fyysisesti mahdotonta suorittaa turvallisesti tai toimivalla tavalla.

2.   Siinä tapauksessa, että 1 kohdassa tarkoitettujen syiden vuoksi on kieltäydytty hyväksymästä varausta tai kirjoittamasta tai muutoin antamasta lippua, liikenteenharjoittajien, matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien on
  annettava
  asianomaiselle henkilölle tiedot hyväksyttävissä olevasta kyseisen liikenteenharjoittajan suorittamasta vaihtoehtoisesta palvelusta.

3.   Jos vammaiselta tai liikuntarajoitteiselta henkilöltä, jolla on varaus tai lippu ja joka on täyttänyt 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt vaatimukset, tästä huolimatta evätään pääsy ajoneuvoon hänen vammaisuutensa tai liikuntarajoitteisuutensa vuoksi, tälle henkilölle ja hänen tämän artiklan 4 kohdan mukaiselle saattajalleen on tarjottava mahdollisuus valita jompikumpi seuraavista:

| a) | oikeus maksun palautukseen ja tarvittaessa ilmainen paluumatka mahdollisimman pian kuljetussopimuksessa esitettyyn ensimmäiseen lähtöpaikkaan; ja |
| --- | --- |

a)

oikeus maksun palautukseen ja tarvittaessa ilmainen paluumatka mahdollisimman pian kuljetussopimuksessa esitettyyn ensimmäiseen lähtöpaikkaan; ja

| b) | matkan jatkaminen tai uudelleenreititys kohtuullista vaihtoehtoista liikennepalvelua käyttäen kuljetussopimuksessa esitettyyn määräpaikkaan, paitsi jos tämä ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

b)

matkan jatkaminen tai uudelleenreititys kohtuullista vaihtoehtoista liikennepalvelua käyttäen kuljetussopimuksessa esitettyyn määräpaikkaan, paitsi jos tämä ei ole mahdollista.

Se, että 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista ilmoitusta ei ole annettu, ei saa sinällään vaikuttaa oikeuteen saada palautusta lipusta maksetusta hinnasta.

4.   
  Jos
  liikenteenharjoittaja, matkatoimisto tai matkanjärjestäjä
  kieltäytyy hyväksymästä henkilön varausta tai kirjoittamasta tai muutoin antamasta hänelle lippua tai ottamasta häntä ajoneuvoon vammaisuuden tai liikuntarajoitteisuuden perusteella tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuin perustein tai jos kyseisen ajoneuvon henkilökuntaan kuuluu vain yksi henkilö, joka kuljettaa ajoneuvoa, eikä hän pysty antamaan vammaiselle tai liikuntarajoitteiselle henkilölle kaikkea liitteessä I olevassa b osassa kuvattua apua, vammainen tai liikuntaesteinen henkilö voi pyytää, että hänen seurassaan saa
  matkustaa toinen henkilö, joka kykenee antamaan vammaisen tai liikuntaesteisen henkilön tarvitsemaa apua ▐. Tällainen saattaja on kuljetettava ilmaiseksi ja, kun tämä on mahdollista, hänelle on annettava istumapaikka vammaisen tai liikuntarajoitteisen henkilön vierestä.

5.   Kun liikenteenharjoittaja, matkatoimisto tai matkanjärjestäjä vetoaa 1 kohdassa säädettyyn poikkeukseen, hänen on viipymättä ilmoitettava perustelut vammaiselle tai liikuntarajoitteiselle henkilölle ja pyynnöstä ilmoitettava kyseiselle henkilölle asianomaiset tiedot kirjallisesti viiden työpäivän kuluessa pyynnön esittämisestä.

13 artikla

Esteettömyys ja tiedotus

1.   Liikenteenharjoittajilla ja terminaalin pitäjillä on oltava syrjimättömät esteettömyyttä koskevat ehdot vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden kuljetukselle tai niiden on, soveltuvin osin järjestöjensä kautta, otettava tällaiset käyttöön yhteistyössä vammaisia tai liikuntarajoitteisia henkilöitä edustavien järjestöjen välityksellä.

2.   Liikenteenharjoittajien ja terminaalin pitäjien on asetettava 1 kohdassa säädetyt esteettömyyttä koskevat ehdot yleisesti saataville
  saavutettavassa muodossa ja
  samoilla kielillä kuin muut kaikille matkustajille yleensä annettavat tiedot.
  Näitä tietoja annettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeisiin.

3.
     
  Liikenteenharjoittajien on pyynnöstä viipymättä asetettava saataville ne kansainvälisissä, unionin tai kansallisissa säädöksissä vahvistetut turvallisuusvaatimukset, joihin palvelun esteettömyyttä ja syrjimättömyyttä koskevat säännöt perustuvat. Nämä vaatimukset on esitettävä saavutettavassa muodossa.

4.   Matkanjärjestäjien on asetettava saataville 1 kohdassa säädetyt esteettömyyttä koskevat ehdot, joita sovelletaan niiden järjestämiin, myymiin tai myytäväksi tarjoamiin matkapaketteihin, pakettilomiin ja pakettikiertomatkoihin sisältyviin matkoihin.

5.   Tiedot 2 ja 4 kohdassa tarkoitetuista esteettömyyttä koskevista ehdoista on annettava fyysisessä muodossa matkustajan pyynnöstä.

6.   Liikenteenharjoittajien, matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien on varmistettava, että kaikki asiaankuuluvat yleiset tiedot matkasta ja kuljetusedellytyksistä ovat saatavilla asianmukaisessa ja vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvassa muodossa, mukaan lukien soveltuvin osin verkkovaraus- ja verkkotietopalvelut. Tiedot on matkustajan pyynnöstä annettava fyysisessä muodossa.

14 artikla

Terminaalien nimeäminen

Jäsenvaltioiden on nimettävä linja-autoterminaalit, joissa vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä avustetaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Komissio laatii internetissä saatavilla olevan luettelon nimetyistä linja-autoterminaaleista.

15 artikla

Oikeus avun saamiseen nimetyissä terminaaleissa ja linja-autoissa

1.   ▐ Liikenteenharjoittajien ja terminaalin pitäjien on jäsenvaltioiden nimeämissä terminaaleissa annettava omien toimivaltuuksiensa rajoissa vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille
  apua maksutta vähintään
  liitteessä I olevassa a kohdassa
  määritellyssä laajuudessa
  .

2.   ▐ Liikenteenharjoittajien on annettava linja-autoissa vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille
  apua maksutta vähintään
  liitteessä I olevassa b kohdassa
  määritellyssä laajuudessa
  .

16 artikla

Avustamisen edellytykset

1.   Liikenteenharjoittajien ja terminaalin pitäjien on tehtävä yhteistyötä vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden avustamiseksi, edellyttäen että

| a) | kyseisen henkilön avuntarve ilmoitetaan liikenteenharjoittajille, terminaalin pitäjille, matkatoimistoille tai matkanjärjestäjille viimeistään
  24 tuntia
  ennen kuin apua tarvitaan; ja |
| --- | --- |

a)

kyseisen henkilön avuntarve ilmoitetaan liikenteenharjoittajille, terminaalin pitäjille, matkatoimistoille tai matkanjärjestäjille viimeistään
  24 tuntia
  ennen kuin apua tarvitaan; ja

| b) | asianomaiset henkilöt ilmoittautuvat nimetyssä kohdassa






  i) | viimeistään liikenteenharjoittajan etukäteen ilmoittamana määräaikana, joka ei saa olla enemmän kuin 60 minuuttia ennen julkistettua lähtöaikaa,
  paitsi jos liikenteenharjoittajan ja matkustajan kesken sovitaan lyhyemmästä ajasta
  ; tai |
| --- | --- | --- |

b)

asianomaiset henkilöt ilmoittautuvat nimetyssä kohdassa

i)

viimeistään liikenteenharjoittajan etukäteen ilmoittamana määräaikana, joka ei saa olla enemmän kuin 60 minuuttia ennen julkistettua lähtöaikaa,
  paitsi jos liikenteenharjoittajan ja matkustajan kesken sovitaan lyhyemmästä ajasta
  ; tai

| ii) | jos määräaikaa ei ole ilmoitettu, viimeistään 30 minuuttia ennen julkistettua lähtöaikaa. |
| --- | --- |

ii)

jos määräaikaa ei ole ilmoitettu, viimeistään 30 minuuttia ennen julkistettua lähtöaikaa.

2.   Sen lisäksi, mitä 1 kohdassa säädetään, vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden on ilmoitettava liikenteenharjoittajalle, matkatoimistolle tai matkanjärjestäjälle erityisistä istumapaikkatarpeistaan varausta tehdessään tai lippua ennakkoon ostaessaan, jos tarve on tiedossa kyseisenä ajankohtana.

3.   Liikenteenharjoittajien, terminaalin pitäjien, matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet helpottaakseen vammaisten tai liikuntarajoitteisten henkilöiden antamien avuntarvetta koskevien ilmoitusten vastaanottamista. Tätä velvoitetta sovelletaan kaikissa nimetyissä terminaaleissa ja niiden myyntipisteissä, mukaan lukien puhelin- ja internetmyynti.

4.   Jos 1 kohdan a alakohdan tai 2 kohdan mukaista ilmoitusta ei ole tehty, liikenteenharjoittajien, terminaalin pitäjien, matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet varmistaakseen, että apua annetaan siten, että vammainen tai liikuntarajoitteinen henkilö voi nousta lähtevään linja-autoon, vaihtaa linja-autoa tai poistua määräpaikkaan saapuvasta linja-autosta matkalla, jota varten hän on ostanut lipun.

5.   Terminaalin pitäjän on nimettävä terminaalin sisä- tai ulkopuolella sijaitseva paikka, jossa vammaiset tai liikuntarajoitteiset henkilöt voivat ilmoittaa saapumisestaan ja pyytää apua. Tämä paikka on merkittävä selvästi opastein ja siellä on annettava saavutettavassa muodossa perustiedot terminaalista ja annettavasta avusta.

17 artikla

Tietojen välittäminen kolmannelle osapuolelle

Jos matkatoimistot tai matkanjärjestäjät vastaanottavat 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen, niiden on tavanomaisen aukioloaikansa puitteissa siirrettävä tiedot liikenteenharjoittajalle tai terminaalin pitäjälle mahdollisimman pian.

18 artikla

Koulutus

1.   Liikenteenharjoittajien ja soveltuvin osin terminaalin pitäjien on otettava käyttöön vammaisuuteen liittyvän koulutuksen menettelyt, mukaan lukien ohjeet, ja varmistettava, että

| a) | niiden henkilöstö, lukuun ottamatta kuljettajia mutta mukaan lukien muiden suorittavien osapuolten palveluksessa oleva vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä suoraan avustava henkilöstö on saanut koulutusta tai ohjeita liitteessä II olevassa a ja b kohdassa kuvatun mukaisesti; ja |
| --- | --- |

a)

niiden henkilöstö, lukuun ottamatta kuljettajia mutta mukaan lukien muiden suorittavien osapuolten palveluksessa oleva vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä suoraan avustava henkilöstö on saanut koulutusta tai ohjeita liitteessä II olevassa a ja b kohdassa kuvatun mukaisesti; ja

| b) | niiden henkilöstö, mukaan lukien kuljettajat, joka on suoraan tekemisissä matkustajien kanssa tai matkustajiin liittyvien kysymysten kanssa, on saanut koulutusta tai ohjeita liitteessä II olevassa a kohdassa kuvatun mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

niiden henkilöstö, mukaan lukien kuljettajat, joka on suoraan tekemisissä matkustajien kanssa tai matkustajiin liittyvien kysymysten kanssa, on saanut koulutusta tai ohjeita liitteessä II olevassa a kohdassa kuvatun mukaisesti.

2.   Jäsenvaltio voi kuljettajien koulutuksen osalta myöntää vapautuksen 1 kohdan b alakohdan soveltamisesta enintään kahdeksi vuodeksi ... (12) alkaen.

19 artikla

Pyörätuolien ja muiden liikkumisen apuvälineiden korvaaminen

1.   Liikenteenharjoittajat ja terminaalin pitäjät ovat vastuussa, jos ne ▐ ovat aiheuttaneet pyörätuolin tai muun liikkumisen apuvälineen tai -laitteen katoamisen tai vahingoittumisen. Katoamisen tai vahingoittumisen korvaa siitä vastuussa oleva liikenteenharjoittaja tai terminaalin pitäjä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun korvauksen on oltava yhtä suuri kuin kadonneen tai vahingoittuneen välineen tai laitteen korvaamisesta tai korjaamisesta aiheutuneet kustannukset.

3.   Tarvittaessa on tehtävä kaikki mahdollinen väliaikaisen korvaavan välineen tai laitteen saamiseksi pikaisesti matkustajan käyttöön. Näillä pyörätuolilla ja muilla liikkumisen apuvälineillä tai -laitteilla on mahdollisuuksien mukaan oltava samankaltaiset tekniset ja toiminnalliset ominaisuudet kuin niillä, jotka ovat kadonneet tai vahingoittuneet.

▐

IV   luku

Matkustajien oikeudet peruutus- tai viivästymistapauksissa

20 artikla

Matkan jatkaminen, uudelleenreititys ja maksun palautus

1.   Jos liikenteenharjoittaja perustellusti arvioi, että säännöllisen liikenteen lähtö terminaalista peruuntuu tai viivästyy yli 120 minuuttia,
  tai ylivaraustilanteessa
  matkustajille on viipymättä tarjottava valittavaksi jompikumpi seuraavista:

| a) | matkan jatkaminen tai uudelleenreititys
  ilman lisäkustannuksia ja
  siten, että matkustaja pääsee mahdollisimman pian kuljetussopimuksen mukaiseen lopulliseen määräpaikkaan vastaavin ehdoin; |
| --- | --- |

a)

matkan jatkaminen tai uudelleenreititys
  ilman lisäkustannuksia ja
  siten, että matkustaja pääsee mahdollisimman pian kuljetussopimuksen mukaiseen lopulliseen määräpaikkaan vastaavin ehdoin;

| b) | lipun hinnan palautus ja tarvittaessa mahdollisimman pian ilmainen paluukuljetus linja-autolla kuljetussopimuksen mukaiseen ensimmäiseen lähtöpaikkaan; |
| --- | --- |

b)

lipun hinnan palautus ja tarvittaessa mahdollisimman pian ilmainen paluukuljetus linja-autolla kuljetussopimuksen mukaiseen ensimmäiseen lähtöpaikkaan;

| c) | edellä b alakohdassa tarkoitetun lipun hinnan palautuksen lisäksi matkustajilla on oikeus korvaukseen, joka on 50 prosenttia lipun hinnasta, jos liikenteenharjoittaja ei tarjoa a alakohdassa tarkoitettua matkan jatkamista tai uudelleenreititystä lopulliseen määräpaikkaan; korvaus on maksettava kuukauden kuluessa korvausvaatimuksen esittämisestä. |
| --- | --- |

c)

edellä b alakohdassa tarkoitetun lipun hinnan palautuksen lisäksi matkustajilla on oikeus korvaukseen, joka on 50 prosenttia lipun hinnasta, jos liikenteenharjoittaja ei tarjoa a alakohdassa tarkoitettua matkan jatkamista tai uudelleenreititystä lopulliseen määräpaikkaan; korvaus on maksettava kuukauden kuluessa korvausvaatimuksen esittämisestä.

2.
     
  Jos linja-autosta tulee ajokelvoton, matkustajille on tarjottava kuljetus ajokelvottoman ajoneuvon sijaintipaikalta sopivaan odotuspaikkaan ja/tai terminaaliin, josta matka voi jatkua.

3.   Jos säännöllisen liikenteen lähtö linja-autopysäkiltä peruuntuu tai viivästyy yli 120 minuuttia, matkustajilla on oikeus vaatia liikenteenharjoittajalta matkan jatkamista, uudelleenreititystä tai lipun hinnan palauttamista.

4.   Edellä olevan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 kohdassa säädetty palautus on maksettava 14 päivän kuluessa siitä, kun tarjous on tehty tai pyyntö vastaanotettu. Maksun on katettava lipusta maksettu koko hinta matkustamatta jääneen osuuden tai osuuksien osalta ja, jos matkalla ei ole enää matkustajan alkuperäisen matkasuunnitelman tarkoituksen kannalta merkitystä, jo matkustetun osuuden tai osuuksien osalta. Näyttölippujen tai kausilippujen osalta maksun on oltava yhtä suuri kuin sen suhteellinen osa lipun täydestä hinnasta. Palautus on maksettava rahana, paitsi jos matkustaja hyväksyy muunlaisen palautustavan.

21 artikla

Tiedot

1.   Säännöllisen liikenteen lähdön peruuntuessa tai viivästyessä liikenteenharjoittajan tai tapauksen mukaan terminaalin pitäjän on ilmoitettava tilanteesta terminaaleista lähteville matkustajille mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 30 minuutin kuluttua aikataulun mukaisesta lähtöajasta sekä arvioidusta lähtöajasta heti, kun tieto siitä on saatavissa.

2.   Jos matkustajat menettävät peruuntumisen tai viivästymisen takia aikataulun mukaisen jatkoyhteyden, liikenteenharjoittajan tai tapauksen mukaan terminaalin pitäjän on toteutettava kohtuulliset toimenpiteet tiedottaakseen asianomaisille matkustajille vaihtoehtoisista jatkoyhteyksistä.

3.   Liikenteenharjoittajan tai tapauksen mukaan terminaalin pitäjän on varmistettava, että vammaiset ja liikuntarajoitteiset henkilöt saavat 1 ja 2 kohdassa edellytetyt tiedot saavutettavassa muodossa.

22 artikla

Apu lähdön peruuntuessa tai viivästyessä

1.   Jos aikataulun mukaan yli kolme tuntia kestävän matkan lähtö terminaalista peruuntuu tai viivästyy yli
  yhden tunnin
  , liikenteenharjoittajan on tarjottava matkustajille ilmaiseksi:

| a) | välipalaa, aterioita tai virvokkeita kohtuullisessa suhteessa odotusaikaan tai viivästykseen, jos niitä on saatavilla linja-autossa tai terminaalissa tai niitä voidaan kohtuudella toimittaa sinne; |
| --- | --- |

a)

välipalaa, aterioita tai virvokkeita kohtuullisessa suhteessa odotusaikaan tai viivästykseen, jos niitä on saatavilla linja-autossa tai terminaalissa tai niitä voidaan kohtuudella toimittaa sinne;

| b) | hotellihuone
  tai
  muu majoitus
  sekä apua terminaalin ja majoituspaikan välisen kuljetuksen järjestämisessä tapauksissa, joissa majoitusta on tarpeen järjestää yhdeksi tai useammaksi yöksi. |
| --- | --- |

b)

hotellihuone
  tai
  muu majoitus
  sekä apua terminaalin ja majoituspaikan välisen kuljetuksen järjestämisessä tapauksissa, joissa majoitusta on tarpeen järjestää yhdeksi tai useammaksi yöksi.

2.   Liikenteenharjoittajan on tätä artiklaa sovellettaessa kiinnitettävä erityistä huomiota vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden sekä mahdollisten saattajien tarpeisiin.

23 artikla

Lisävaateet

Mitä tässä luvussa säädetään ei estä matkustajia hakemasta kansallisessa tuomioistuimessa korvauksia kansallisen oikeuden mukaisesti säännöllisen liikenteen peruuntumisesta tai viivästymisestä aiheutuneesta vahingosta.

24 artikla

Lisätoimenpiteet matkustajien hyväksi

Liikenteenharjoittajien on tehtävä yhteistyötä vahvistaakseen kansalliset tai eurooppalaiset järjestelyt sidosryhmien, ammattialajärjestöjen ja asiakas-, matkustaja- ja vammaisjärjestöjen myötävaikutuksella. Näillä toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan matkustajista huolehtimista etenkin pitkäaikaisten viivästysten ja matkan keskeytymisen tai peruuntumisen yhteydessä ja huolehdittava erityisesti matkustajista, joilla on vammaisuudesta, liikuntarajoitteesta, sairaudesta, korkeasta iästä tai raskaudesta johtuvia erityistarpeita, mukaan lukien näiden matkustajien saattajat ja pienten lasten kanssa matkustavat.

V   luku

Tiedottamista ja valituksia koskevat yleissäännöt

25 artikla

Oikeus saada matkatietoja

Liikenteenharjoittajien ja terminaalin pitäjien on annettava matkustajille
  varaushetkestä lähtien
  koko matkan ajan omien toimivaltuuksiensa rajoissa riittävästi tietoja saavutettavassa muodossa
  ja julkisen liikenteen tiedoissa ja järjestelmissä yleisesti käytettävän käsitteellisen mallin mukaisesti
  .

26 artikla

Tiedot matkustajien oikeuksista

1.   Liikenteenharjoittajien ja terminaalin pitäjien on omien toimivaltuuksiensa rajoissa varmistettava, että matkustajille annetaan asianmukaiset ja ymmärrettävät tiedot heidän tämän asetuksen mukaisista oikeuksistaan
  varauksen yhteydessä ja
  viimeistään lähtöhetkellä. Tiedot on annettava
  saavutettavassa muodossa ja julkisen liikenteen tiedoissa ja järjestelmissä yleisesti käytettävän käsitteellisen mallin mukaisesti
  terminaaleissa ja soveltuvin osin internetissä. ▐ Näihin tietoihin on sisällyttävä jäsenvaltion 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimeämän yhden tai useamman täytäntöönpanoelimen yhteystiedot.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tiedottamisvaatimuksen täyttämiseksi liikenteenharjoittajat ja terminaalin pitäjät voivat käyttää komission kaikilla Euroopan unionin toimielinten virallisilla kielillä laatimaa ja niiden saataville saattamaa yhteenvetoa tämän asetuksen säännöksistä.

27 artikla

Valitukset

Liikenteenharjoittajilla on oltava tai niiden on perustettava järjestelmä
  tässä asetuksessa
  säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita koskevien valitusten käsittelyä varten.

28 artikla

Valitusten tekeminen

Jos tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluva matkustaja haluaa esittää liikenteenharjoittajalle valituksen ▐, hänen on tehtävä se kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säännöllinen liikennepalvelu suoritettiin tai olisi pitänyt suorittaa. Liikenteenharjoittajan on yhden kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta ilmoitettava matkustajalle, onko tämän valitus hyväksytty, hylätty vai edelleen käsiteltävänä. Lopullisen vastauksen antamiseen kuluva aika saa olla enintään kaksi kuukautta valituksen vastaanottamisesta.

VI   luku

Täytäntöönpano ja kansalliset täytäntöönpanoelimet

29 artikla

Kansalliset täytäntöönpanoelimet

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi ▐ olemassa oleva elin
  tai, jos elintä ei ole olemassa, uusi elin
  , joka vastaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta ▐. Kunkin elimen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän asetuksen noudattamisen.

Kunkin elimen on oltava organisaatioltaan, rahoituspäätöksiltään, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan riippumaton liikenteenharjoittajista, matkanjärjestäjistä ja terminaalin pitäjistä.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan mukaisesti nimetty elin tai elimet.

3.   Matkustaja voi tehdä valituksen tämän asetuksen väitetystä rikkomisesta ▐ 1 kohdan nojalla nimetylle asianmukaiselle elimelle tai muulle jäsenvaltion nimeämälle asianmukaiselle elimelle.

Jäsenvaltio voi päättää, että ▐ matkustajan on ensi vaiheessa tehtävä
  valitus liikenteenharjoittajalle, jolloin
  kansallinen täytäntöönpanoelin tai muu jäsenvaltion nimeämä asianmukainen elin toimii muutoksenhakuelimenä silloin, kun valituksia ei saada ratkaistua 28 artiklan mukaisesti.

30 artikla

Täytäntöönpanokertomus

Edellä olevan 29 artiklan 1 kohdan nojalla nimettyjen täytäntöönpanoelinten on viimeistään 1 päivänä kesäkuuta ... (13) ja sen jälkeen joka toinen vuosi julkaistava kahden edellisen kalenterivuoden toiminnastaan kertomus, joka sisältää erityisesti kuvauksen tämän asetuksen täytäntöönpanotoimista sekä tilastotiedot valituksista ja sovelletuista seuraamuksista.

31 artikla

Yhteistyö täytäntöönpanoelinten välillä

Tämän asetuksen 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten täytäntöönpanoelinten on tarpeen mukaan vaihdettava tietoja työskentely- ja päätöksentekoperiaatteistaan ja -käytännöistään. Komissio tukee niitä tässä tehtävässä.

32 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että säännöt pannaan täytäntöön. Näin säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi kyseiset säännöt ja toimenpiteet viimeistään ... (14) ja ilmoitettava sille viipymättä niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.

VII   luku

Loppusäännökset

33 artikla

Kertomus

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen toimivuudesta ja vaikutuksista ... (15). Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen säännösten yksityiskohtaisemmasta täytäntöönpanosta tai sen muuttamisesta.

34 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttaminen

Lisätään asetuksen (EY) N:o 2006/2004 liitteeseen kohta seuraavasti:

| ”18. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2010, annettu ..., matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä (16)
   (18). |
| --- | --- |

”18.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o .../2010, annettu ..., matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä (16)
   (18).

35 artikla

35 artikla

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan ... (19) alkaen.

19

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 317, 23.12.2009, s. 99.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23.huhtikuuta 2009 (EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 312) ja neuvoston kanta, vahvistettu 11. maaliskuuta 2010 (EUVL C 122 E, 11.5.2010, s. 1) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. heinäkuuta 2010.

2

(3)  EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4.

3

(4)  EYVL L 158, 23.6.1990, s. 59.

4

(5)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1.

6

(7)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

7

(8)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

8

(9)  
  EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kolmen kuukauden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä

9

EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kolmen kuukauden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä

(10)  EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on viisi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

10

(11)  

  EUVL L 263, 7.10.2009, s. 11.

11

EUVL L 263, 7.10.2009, s. 11.

(12)  EUVL: Pyydetään lisäämään tämän asetuksen soveltamispäivämäärä.

12

(13)  EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kaksi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

13

(14)  EUVL: Pyydetään lisäämään tämän asetuksen soveltamispäivämäärä.

14

(15)  EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

15

(16)  EUVL: ... ().

16

(17)  EUVL: Pyydetään lisäämään tämän asetuksen julkaisuviitteet.”

(18)  EUVL: Pyydetään lisäämään tämän asetuksen numero ja antamispäivä

18

(19)  EUVL: Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kaksi vuotta julkaisemispäivästä.

19

Tiistai 6. heinäkuuta 2010LIITE I

Vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden avustaminen

a)   Avustaminen nimetyissä terminaaleissa

Tarvittava apu ja järjestelyt, jotta vammaiset ja liikuntarajoitteiset henkilöt voivat

| — | ilmoittaa nimetyissä paikoissa saapumisestaan terminaaliin ja avuntarpeestaan; |
| --- | --- |

—

ilmoittaa nimetyissä paikoissa saapumisestaan terminaaliin ja avuntarpeestaan;

| — | siirtyä nimetystä paikasta lähtöselvitystiskille, odotustiloihin ja lähtölaiturille; |
| --- | --- |

—

siirtyä nimetystä paikasta lähtöselvitystiskille, odotustiloihin ja lähtölaiturille;

| — | nousta ajoneuvoon siten, että käytössä on hissi, pyörätuoli tai muuta tarvittavaa apua tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

—

nousta ajoneuvoon siten, että käytössä on hissi, pyörätuoli tai muuta tarvittavaa apua tarpeen mukaan;

| — | saada matkatavaransa ajoneuvoon; |
| --- | --- |

—

saada matkatavaransa ajoneuvoon;

| — | hakea matkatavaransa; |
| --- | --- |

—

hakea matkatavaransa;

| — | poistua ajoneuvosta; |
| --- | --- |

—

poistua ajoneuvosta;

| — | kuljettaa hyväksyttyä avustavaa koiraa linja-autossa; |
| --- | --- |

—

kuljettaa hyväksyttyä avustavaa koiraa linja-autossa;

| — | siirtyä istumapaikalleen. |
| --- | --- |

—

siirtyä istumapaikalleen.

b)   Avustaminen ajoneuvoissa

Tarvittava apu ja järjestelyt, jotta vammaiset ja liikuntarajoitteiset henkilöt voivat

| — | saada olennaisia matkatietoja saavutettavassa muodossa edellyttäen, että matkustaja on tätä pyytänyt; |
| --- | --- |

—

saada olennaisia matkatietoja saavutettavassa muodossa edellyttäen, että matkustaja on tätä pyytänyt;

| — | päästä ajoneuvossa WC-tiloihin, jos ajoneuvossa on kuljettajan lisäksi muutakin henkilökuntaa; |
| --- | --- |

—

päästä ajoneuvossa WC-tiloihin, jos ajoneuvossa on kuljettajan lisäksi muutakin henkilökuntaa;

| — | nousta ajoneuvoon / poistua ajoneuvosta matkalla pidettävien taukojen aikana, jos ajoneuvossa on kuljettajan lisäksi muuta henkilöstöä. |
| --- | --- |

—

nousta ajoneuvoon / poistua ajoneuvosta matkalla pidettävien taukojen aikana, jos ajoneuvossa on kuljettajan lisäksi muuta henkilöstöä.

Tiistai 6. heinäkuuta 2010LIITE II

Vammaisuuteen liittyvä koulutus

a)   Vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävä koulutus

Suoraan matkustajien kanssa tekemisissä olevan henkilöstön koulutuksessa käsitellään muun muassa seuraavia aiheita:

| — | tietoisuus matkustajista, joilla on fyysinen, sensorinen (kuulo- tai näkö-) tai näkymätön vamma taikka oppimisvaikeus, ja asianmukainen suhtautuminen tällaisiin matkustajiin, mukaan luettuna se, kuinka tunnistaa sellaisten henkilöiden kyvyt, joiden liikkuvuus, orientaatio tai viestintä voi olla heikentynyt; |
| --- | --- |

—

tietoisuus matkustajista, joilla on fyysinen, sensorinen (kuulo- tai näkö-) tai näkymätön vamma taikka oppimisvaikeus, ja asianmukainen suhtautuminen tällaisiin matkustajiin, mukaan luettuna se, kuinka tunnistaa sellaisten henkilöiden kyvyt, joiden liikkuvuus, orientaatio tai viestintä voi olla heikentynyt;

| — | vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden kohtaamat esteet, mukaan luettuina asenteet, ympäristöön liittyvät ja fyysiset esteet sekä organisatoriset esteet; |
| --- | --- |

—

vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden kohtaamat esteet, mukaan luettuina asenteet, ympäristöön liittyvät ja fyysiset esteet sekä organisatoriset esteet;

| — | hyväksytyt avustavat koirat, myös avustavan koiran tehtävä ja tarpeet; |
| --- | --- |

—

hyväksytyt avustavat koirat, myös avustavan koiran tehtävä ja tarpeet;

| — | odottamattomien tilanteiden käsittely; |
| --- | --- |

—

odottamattomien tilanteiden käsittely;

| — | ihmissuhdetaidot ja kommunikointimenetelmät kuurojen ja kuulovammaisten, näkövammaisten, puhevammaisten henkilöiden ja sellaisten henkilöiden kanssa, joilla on oppimisvaikeus; |
| --- | --- |

—

ihmissuhdetaidot ja kommunikointimenetelmät kuurojen ja kuulovammaisten, näkövammaisten, puhevammaisten henkilöiden ja sellaisten henkilöiden kanssa, joilla on oppimisvaikeus;

| — | pyörätuolien ja muiden liikkumisen apuvälineiden huolellinen käsittely niiden vahingoittumisen estämiseksi (kaikelle matkatavaroiden käsittelystä vastaavalle henkilöstölle, jos sellaista on). |
| --- | --- |

—

pyörätuolien ja muiden liikkumisen apuvälineiden huolellinen käsittely niiden vahingoittumisen estämiseksi (kaikelle matkatavaroiden käsittelystä vastaavalle henkilöstölle, jos sellaista on).

b)   Vammaisten avustamista koskeva koulutus

Vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä suoraan avustavan henkilöstön koulutuksessa käsitellään muun muassa seuraavia aiheita:

| — | kuinka pyörätuolin käyttäjiä autetaan nousemaan pyörätuoliin ja pois siitä; |
| --- | --- |

—

kuinka pyörätuolin käyttäjiä autetaan nousemaan pyörätuoliin ja pois siitä;

| — | taidot hyväksytyn avustavan koiran kanssa matkustavien vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden avustamiseksi, myös avustavan koiran tehtävä ja tarpeet; |
| --- | --- |

—

taidot hyväksytyn avustavan koiran kanssa matkustavien vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden avustamiseksi, myös avustavan koiran tehtävä ja tarpeet;

| — | tekniikat näkövammaisten matkustajien saattamista ja hyväksyttyjen avustavien koirien käsittelyä ja kuljetusta varten; |
| --- | --- |

—

tekniikat näkövammaisten matkustajien saattamista ja hyväksyttyjen avustavien koirien käsittelyä ja kuljetusta varten;

| — | käsitys siitä, minkä tyyppisillä laitteilla vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä voidaan avustaa, ja tällaisten laitteiden käsittelyn tuntemus; |
| --- | --- |

—

käsitys siitä, minkä tyyppisillä laitteilla vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä voidaan avustaa, ja tällaisten laitteiden käsittelyn tuntemus;

| — | ajoneuvoon nousussa ja siitä poistumisessa avustavien laitteiden käyttö ja sellaisten avustamisessa käytettävien menettelyjen tuntemus, jotka turvaavat vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden turvallisuuden ja arvokkuuden; |
| --- | --- |

—

ajoneuvoon nousussa ja siitä poistumisessa avustavien laitteiden käyttö ja sellaisten avustamisessa käytettävien menettelyjen tuntemus, jotka turvaavat vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden turvallisuuden ja arvokkuuden;

| — | käsitys luotettavan ja ammattitaitoisen avun tarpeesta, myös sen tiedostaminen, että eräät vammaiset matkustajat saattavat tuntea olonsa haavoittuvaksi matkan aikana, koska he ovat riippuvaisia annetusta avusta; |
| --- | --- |

—

käsitys luotettavan ja ammattitaitoisen avun tarpeesta, myös sen tiedostaminen, että eräät vammaiset matkustajat saattavat tuntea olonsa haavoittuvaksi matkan aikana, koska he ovat riippuvaisia annetusta avusta;

| — | ensiaputaidot. |
| --- | --- |

—

ensiaputaidot.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/168

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Meri- ja sisävesiliikenteen matkustajien oikeudet ***II

P7_TA(2010)0257

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

2011/C 351 E/29

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (14849/3/2009 – C7-0076/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0816),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 71 artiklan 1 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0476/2008),

ottaa huomioon kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan sekä 100 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2009 antaman lausunnon (2),

on kuullut alueiden komiteaa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0177/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 23.4.2009, P6_TA(2009)0280.

(2)  EUVL C 317, 23.12.2009, s. 89.

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010P7_TC2-COD(2008)0246

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1177/2010.)

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/169

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Tieliikennealan älykkäät liikennejärjestelmät sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapinnat ***II

P7_TA(2010)0258

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

2011/C 719/30

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06103/4/2010 – C7-0119/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0887),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0512/2008),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13. toukokuuta 2009 antaman lausunnon (2),

on kuullut alueiden komiteaa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 70 ja 72 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0211/2010),

| 1. | hyväksyy neuvoston kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat;

| 4. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 6. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 23.4.2009, P6_TA(2009)0283.

(2)  EUVL C 277, 17.11.2009, s. 85.

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010LIITE

Lausumat

tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 7 päivänä heinäkuuta 2010 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2010/40/EU

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausuma SEUT-sopimuksen 290 artiklasta

”Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat, että tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta toimielinten tuleviin kantoihin liittyen SEUT-sopimuksen 290 artiklan tai vastaavia säännöksiä sisältävien yksittäisten säädösten täytäntöönpanoon.”

Komission lausuma älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien ensisijaisten toimien toteuttamisesta

Komission lausuma älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien ensisijaisten toimien toteuttamisesta

| ”1. | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistaman kannan mukaisen tekstin 6 artiklan 2 kohta on seuraavanlainen:






  2. | Komissio pyrkii hyväksymään määritykset yhden tai useamman ensisijaisen toimen osalta ... (1) mennessä.
  Viimeistään 12 kuukauden kuluttua ensisijaista toimea koskevien tarvittavien määritysten hyväksymisestä komissio antaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti, tehtyään vaikutustenarvioinnin, johon sisältyy kustannus-hyötyanalyysi, kyseisen ensisijaisen toimen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen. |
| --- | --- | --- |

”1.

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistaman kannan mukaisen tekstin 6 artiklan 2 kohta on seuraavanlainen:

2.

Komissio pyrkii hyväksymään määritykset yhden tai useamman ensisijaisen toimen osalta ... (1) mennessä.

Viimeistään 12 kuukauden kuluttua ensisijaista toimea koskevien tarvittavien määritysten hyväksymisestä komissio antaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti, tehtyään vaikutustenarvioinnin, johon sisältyy kustannus-hyötyanalyysi, kyseisen ensisijaisen toimen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen.

| 2. | Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että tarvittavien määritysten hyväksyminen 3 artiklassa tarkoitettuja ensisijaisia toimia varten voisi tapahtua seuraavan alustavan aikataulun mukaisesti:

  Taulukko 1:   Ensisijaisia toimia koskevien määritysten alustava hyväksymisaikataulu







  Määritykset: | Vuoden loppuun mennessä: |
| --- | --- | --- |
| 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettu EU:n laajuisten multimodaalisten matkatietopalvelujen tarjoaminen | 2014 |
| 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettu EU:n laajuisten tosiaikaisten liikennetietopalvelujen tarjoaminen | 2013 |
| 3 artiklan c alakohdassa tarkoitettu data ja menettelyt, joilla mahdollisuuksien mukaan tarjotaan liikenneturvallisuuteen liittyvät yleiset vähimmäisliikennetiedot ilmaiseksi käyttäjille | 2012 |
| 3 artiklan d alakohdassa tarkoitettu yhteentoimivan EU:n laajuisen hätäpuhelujärjestelmän (eCall) yhtenäinen tarjoaminen | 2012 |
| 3 artiklan e alakohdassa tarkoitettu turvallisia ja turvattuja pysäköintialueita koskevien tietopalvelujen tarjoaminen kuorma-autoille ja hyötyajoneuvoille | 2012 |
| 3 artiklan f alakohdassa tarkoitettu turvallisia ja turvattuja pysäköintialueita koskevien varauspalvelujen tarjoaminen kuorma-autoille ja hyötyajoneuvoille | 2013 |

2.

Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että tarvittavien määritysten hyväksyminen 3 artiklassa tarkoitettuja ensisijaisia toimia varten voisi tapahtua seuraavan alustavan aikataulun mukaisesti:

Taulukko 1:   Ensisijaisia toimia koskevien määritysten alustava hyväksymisaikataulu

Määritykset:

Vuoden loppuun mennessä:

3 artiklan a alakohdassa tarkoitettu EU:n laajuisten multimodaalisten matkatietopalvelujen tarjoaminen

2014

3 artiklan b alakohdassa tarkoitettu EU:n laajuisten tosiaikaisten liikennetietopalvelujen tarjoaminen

2013

3 artiklan c alakohdassa tarkoitettu data ja menettelyt, joilla mahdollisuuksien mukaan tarjotaan liikenneturvallisuuteen liittyvät yleiset vähimmäisliikennetiedot ilmaiseksi käyttäjille

2012

3 artiklan d alakohdassa tarkoitettu yhteentoimivan EU:n laajuisen hätäpuhelujärjestelmän (eCall) yhtenäinen tarjoaminen

2012

3 artiklan e alakohdassa tarkoitettu turvallisia ja turvattuja pysäköintialueita koskevien tietopalvelujen tarjoaminen kuorma-autoille ja hyötyajoneuvoille

2012

3 artiklan f alakohdassa tarkoitettu turvallisia ja turvattuja pysäköintialueita koskevien varauspalvelujen tarjoaminen kuorma-autoille ja hyötyajoneuvoille

2013

Tämä alustava aikataulu perustuu oletukseen, että Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsevät ITS-direktiivistä sopimukseen toisen käsittelyn varhaisessa vaiheessa vuoden 2010 alussa.”

Komission lausuma vastuusta

Komission lausuma vastuusta

”ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönotto ja käyttö saattaa nostaa esiin vastuukysymyksiä, jotka voivat olla vakava este eräiden ITS-palvelujen yleistymiselle markkinoilla. Ratkaisun löytäminen näihin kysymyksiin on yksi komission ITS-toimintasuunnitelmassa esittämistä ensisijaisista toimista.

Komissio ottaa huomioon tuotevastuusta annetun kansallisen ja yhteisön lainsäädännön, erityisesti direktiivin 1999/34/EY, ja seuraa tarkasti, kuinka ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönotto- ja käyttötilanne kehittyy jäsenvaltioissa. Jos se on tarpeellista ja asianmukaista, komissio laatii vastuuta koskevat ohjeet, joissa kuvataan erityisesti ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönottoon ja käyttöön liittyvät sidosryhmien velvollisuudet.”

Komission lausuma delegoitujen säädösten tiedoksiantamisesta

Komission lausuma delegoitujen säädösten tiedoksiantamisesta

”Euroopan komissio panee merkille, että lukuun ottamatta tapauksia, joita varten säädöksessä on säädetty kiireellisestä menettelystä, Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat, että delegoitujen säädösten tiedoksiantamisessa on otettava huomioon toimielinten lomakaudet (talvisin, kesäisin ja Euroopan parlamentin vaalien aikaan) sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat käyttää oikeuksiaan asianomaisten säädösten mukaisissa määräajoissa; komissio on valmis toteuttamaan tämän edellyttämät toimenpiteet.”

---

(1)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on 30 kuukautta tämän direktiivin voimaantulopäivän jälkeen.

1

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/171

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010Yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevat ilmoitusmuodollisuudet ***I

P7_TA(2010)0259

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

2011/C 351 E/31

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0011),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0030/2009),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 4. marraskuuta 2009 antaman lausunnon (1),

ottaa huomioon alueiden komitean 17. kesäkuuta 2009 antaman lausunnon (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A7-0064/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 128, 18.5.2010, s. 131.

(2)  EUVL C 211, 4.9.2009, s. 65.

---

Tiistai 6. heinäkuuta 2010P7_TC1-COD(2009)0005

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2010/65/EU.)

Tiistai 6. heinäkuuta 2010LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma luotsinkäyttövelvollisuuden vapautuskirjan myöntämisestä

Koska lähimerenkulun helpottaminen on tarpeen ja koska luotsipalveluja koskevia vaatimuksia on jo määritelty monissa jäsenvaltioissa ja meriliikenteen luotsit ovat tärkeässä asemassa meriliikenteen turvallisuuden parantamisessa ja meriympäristön suojelussa, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio katsovat tarpeelliseksi tarkastella Euroopan merisatamia koskevien luotsinkäyttövelvollisuuden vapaakirjojen myöntämisen puitteiden selkeyttämistä esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomisesta annetussa komission tiedonannossa asetetun tavoitteen sekä komission Euroopan satamapolitiikkaa koskevan tiedonannon (KOM(2007)0616 mukaisesti ja koska kullakin luotsausalueella tarvitaan hyvin erityistä kokemusta ja paikallistuntemusta. Komissio pohtii asiaa yhteistyössä eri osapuolten kanssa lähiaikoina ottaen huomioon meriturvallisuuden ja meriympäristön suojelun tärkeyden ja tarkastelee erityisesti relevanttien, avoimien ja suhteutettujen ehtojen soveltamista. Se ilmoittaa arviointinsa tulokset muille toimielimille ja tarvittaessa ehdottaa lisätoimenpiteitä.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausuma Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklasta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ilmoittavat, että tämän direktiivin säännökset eivät rajoita toimielinten tulevaa kantaa SEUT-sopimuksen 290 artiklan tai tällaisia säännöksiä sisältävien yksittäisten säädösten täytäntöönpanoon.

Komission lausuma delegoitujen säädösten tiedoksi antamisesta

Euroopan komissio panee merkille, että erittäin kiireellistä menettelyä edellyttäviä säädöksiä lukuun ottamatta Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat, että delegoiduista säädöksistä tiedoksi antamisessa on otettava huomioon toimielinten loma-ajat (talvi, kesä ja Euroopan parlamentin vaalit) sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat käyttää oikeuksiaan asiaankuuluvissa säädöksissä vahvistettujen määräaikojen puitteissa, ja on valmis toimimaan sen mukaisesti.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/174

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Uuselintarvikkeet ***II

P7_TA(2010)0266

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

2011/C 351 E/32

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (11261/3/2009 – C7-0078/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0872),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0027/2008),

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (1),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2008 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0152/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 236.

(2)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 81.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010P7_TC2-COD(2008)0002

Euroopan parlamentin kanta vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen olisi varmistettava ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä eläinten hyvinvoinnin ja ympäristönsuojelun korkea taso. Lisäksi olisi sovellettava aina ennalta varautumisen periaatetta, sellaisena kuin se on vahvistettu elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002

   (3). |
| --- | --- |

(1)

Pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen olisi varmistettava ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä eläinten hyvinvoinnin ja ympäristönsuojelun korkea taso. Lisäksi olisi sovellettava aina ennalta varautumisen periaatetta, sellaisena kuin se on vahvistettu elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002

   (3).

| (2) | Unionin politiikkojen toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  ja annettava sille sisämarkkinoiden toimintaan nähden etusija
  . |
| --- | --- |

(2)

Unionin politiikkojen toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  ja annettava sille sisämarkkinoiden toimintaan nähden etusija
  .

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklassa selvennetään, että unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön politiikkaa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklassa selvennetään, että unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön politiikkaa.

| (4) | Unionin lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia on sovellettava kaikkiin unionin markkinoille saatettuihin elintarvikkeisiin, mukaan lukien kolmansista maista peräisin olevat elintarvikkeet. |
| --- | --- |

(4)

Unionin lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia on sovellettava kaikkiin unionin markkinoille saatettuihin elintarvikkeisiin, mukaan lukien kolmansista maista peräisin olevat elintarvikkeet.

| (5) | Euroopan parlamentti kehotti eläinten kloonauksesta elintarviketuotantoa varten 3 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa

   (4)

  komissiota laatimaan ehdotuksia, joilla kielletään elintarviketuotantoa varten i) eläinten kloonaus, ii) kloonattujen eläinten ja niiden jälkeläisten kasvattaminen, iii) kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan lihan tai maitotuotteiden markkinoille saattaminen ja iv) kloonattujen eläinten ja niiden jälkeläisten, kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan siemennesteen ja alkioiden sekä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan lihan ja maitotuotteiden tuonti. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti kehotti eläinten kloonauksesta elintarviketuotantoa varten 3 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa

   (4)

  komissiota laatimaan ehdotuksia, joilla kielletään elintarviketuotantoa varten i) eläinten kloonaus, ii) kloonattujen eläinten ja niiden jälkeläisten kasvattaminen, iii) kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan lihan tai maitotuotteiden markkinoille saattaminen ja iv) kloonattujen eläinten ja niiden jälkeläisten, kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan siemennesteen ja alkioiden sekä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä saatavan lihan ja maitotuotteiden tuonti.

| (6) | Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä komission tiedekomitea (SCENIHR) antoi 28 ja 29 päivänä syyskuuta 2005 lausunnon, jonka mukaan riskinarvioinnissa tarvittavissa tiedoissa on suuria aukkoja. Niitä on muun muassa seuraavissa asioissa: nanohiukkasten karakterisointi, havaitseminen ja mittaaminen, annos-vastesuhde, ihmisen elimistössä ja luonnossa olevien nanohiukkasten biologinen hajoavuus ja sen kesto sekä kaikki nanohiukkasten toksikologiaan ja ympäristötoksikologiaan liittyvät näkökohdat. Lisäksi SCENIHR:n lausunnossa todettiin, että nykyiset toksikologiset ja ympäristötoksikologiset menetelmät eivät välttämättä riitä kattamaan kaikkia nanohiukkasiin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

(6)

Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä komission tiedekomitea (SCENIHR) antoi 28 ja 29 päivänä syyskuuta 2005 lausunnon, jonka mukaan riskinarvioinnissa tarvittavissa tiedoissa on suuria aukkoja. Niitä on muun muassa seuraavissa asioissa: nanohiukkasten karakterisointi, havaitseminen ja mittaaminen, annos-vastesuhde, ihmisen elimistössä ja luonnossa olevien nanohiukkasten biologinen hajoavuus ja sen kesto sekä kaikki nanohiukkasten toksikologiaan ja ympäristötoksikologiaan liittyvät näkökohdat. Lisäksi SCENIHR:n lausunnossa todettiin, että nykyiset toksikologiset ja ympäristötoksikologiset menetelmät eivät välttämättä riitä kattamaan kaikkia nanohiukkasiin liittyviä kysymyksiä.

| (7) | Uuselintarvikkeita koskevat unionin säännöt vahvistettiin uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 258/97 (5) ja yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti annettujen tietojen julkistamisesta ja suojaamisesta 20 päivänä syyskuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1852/2001 (6). Selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 258/97 ja asetus (EY) N:o 1852/2001 olisi kumottava ja asetus (EY) N:o 258/97 olisi korvattava tällä asetuksella. Uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien tieteellisistä näkökohdista, niiden markkinoille saattamista koskevien hakemusten tueksi toimitettavien tietojen esittämistavasta sekä ensiarviointien laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti 29 päivänä heinäkuuta 1997 annettua komission suositusta 97/618/EY (7) olisi sen vuoksi pidettävä tarpeettomana uuselintarvikkeiden osalta. |
| --- | --- |

(7)

Uuselintarvikkeita koskevat unionin säännöt vahvistettiin uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 258/97 (5) ja yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti annettujen tietojen julkistamisesta ja suojaamisesta 20 päivänä syyskuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1852/2001 (6). Selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 258/97 ja asetus (EY) N:o 1852/2001 olisi kumottava ja asetus (EY) N:o 258/97 olisi korvattava tällä asetuksella. Uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien tieteellisistä näkökohdista, niiden markkinoille saattamista koskevien hakemusten tueksi toimitettavien tietojen esittämistavasta sekä ensiarviointien laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti 29 päivänä heinäkuuta 1997 annettua komission suositusta 97/618/EY (7) olisi sen vuoksi pidettävä tarpeettomana uuselintarvikkeiden osalta.

| (8) | Jotta voidaan varmistaa jatkuvuus asetuksen (EY) N:o 258/97 kanssa, olisi uuselintarvikkeiden määritysperusteena pidettävä edelleen sitä, ettei uuselintarviketta ole käytetty unionissa ihmisravintona merkittävässä määrin ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 soveltamispäivää eli 15 päivää toukokuuta 1997. Käyttö unionissa tarkoittaa käyttöä jossakin jäsenvaltiossa riippumatta siitä, milloin jäsenvaltio on liittynyt Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan varmistaa jatkuvuus asetuksen (EY) N:o 258/97 kanssa, olisi uuselintarvikkeiden määritysperusteena pidettävä edelleen sitä, ettei uuselintarviketta ole käytetty unionissa ihmisravintona merkittävässä määrin ennen asetuksen (EY) N:o 258/97 soveltamispäivää eli 15 päivää toukokuuta 1997. Käyttö unionissa tarkoittaa käyttöä jossakin jäsenvaltiossa riippumatta siitä, milloin jäsenvaltio on liittynyt Euroopan unioniin.

| (9) | ▐ Olemassa oleva uuselintarvikkeen määritelmä olisi selkeytettävä
  siten, että selvitetään uutuuden arviointiperusteet,
  ja saatettava ajan tasalle korvaamalla nykyiset luokat viittauksella ▐ asetuksessa
  (EY) N:o 178/2002
  olevaan elintarvikkeen yleiseen määritelmään. |
| --- | --- |

(9)

▐ Olemassa oleva uuselintarvikkeen määritelmä olisi selkeytettävä
  siten, että selvitetään uutuuden arviointiperusteet,
  ja saatettava ajan tasalle korvaamalla nykyiset luokat viittauksella ▐ asetuksessa
  (EY) N:o 178/2002
  olevaan elintarvikkeen yleiseen määritelmään.

| (10) | Elintarvikkeita, joilla on uusi tai tarkoituksellisesti muunnettu perusmolekyylirakenne, mikro-organismeista, sienistä tai levistä koostuvia tai niistä peräisin olevia elintarvikkeita, uusia mikro-organismikantoja, joilla ei ole turvallista käyttöhistoriaa, ja kasveissa luontaisesti esiintyvien aineiden tiivisteitä olisi pidettävä tämän asetuksen mukaisina uuselintarvikkeina. |
| --- | --- |

(10)

Elintarvikkeita, joilla on uusi tai tarkoituksellisesti muunnettu perusmolekyylirakenne, mikro-organismeista, sienistä tai levistä koostuvia tai niistä peräisin olevia elintarvikkeita, uusia mikro-organismikantoja, joilla ei ole turvallista käyttöhistoriaa, ja kasveissa luontaisesti esiintyvien aineiden tiivisteitä olisi pidettävä tämän asetuksen mukaisina uuselintarvikkeina.

| (11) | Lisäksi olisi selvennettävä, että elintarviketta
  olisi
  pidettävä uuselintarvikkeena, jos siihen on sovellettu tuotantoteknologiaa, jota ei ole aikaisemmin käytetty
  kaupan pidettävien ja kulutukseen tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotannossa
  . Tämän asetuksen soveltamisalaan olisi erityisesti sisällytettävä jalostukseen ja elintarvikkeen tuotantoprosesseihin liittyvät uudet teknologiat, joilla on vaikutusta elintarvikkeeseen ja näin ollen mahdollisesti elintarvikkeen turvallisuuteen. Uuselintarvikkeisiin olisi sen vuoksi sisällytettävä muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tuotetuista
  kasveista ja
  eläimistä ▐ johdetut elintarvikkeet ▐ ja sellaisilla uusilla tuotantoprosesseilla
  , kuten nanotekniikalla ja nanotieteillä, muunnetut
  elintarvikkeet, joilla saattaa olla vaikutusta elintarvikkeisiin ▐. Uusista kasvilajikkeista tai perinteisillä jalostustekniikoilla tuotetuista eläinroduista johdettuja elintarvikkeita ei olisi pidettävä uuselintarvikkeina. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi olisi selvennettävä, että elintarviketta
  olisi
  pidettävä uuselintarvikkeena, jos siihen on sovellettu tuotantoteknologiaa, jota ei ole aikaisemmin käytetty
  kaupan pidettävien ja kulutukseen tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotannossa
  . Tämän asetuksen soveltamisalaan olisi erityisesti sisällytettävä jalostukseen ja elintarvikkeen tuotantoprosesseihin liittyvät uudet teknologiat, joilla on vaikutusta elintarvikkeeseen ja näin ollen mahdollisesti elintarvikkeen turvallisuuteen. Uuselintarvikkeisiin olisi sen vuoksi sisällytettävä muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tuotetuista
  kasveista ja
  eläimistä ▐ johdetut elintarvikkeet ▐ ja sellaisilla uusilla tuotantoprosesseilla
  , kuten nanotekniikalla ja nanotieteillä, muunnetut
  elintarvikkeet, joilla saattaa olla vaikutusta elintarvikkeisiin ▐. Uusista kasvilajikkeista tai perinteisillä jalostustekniikoilla tuotetuista eläinroduista johdettuja elintarvikkeita ei olisi pidettävä uuselintarvikkeina. ▐

| (12) | Eläinten kloonaus on ristiriidassa tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY

   (8)

  kanssa, jonka liitteen 20 kohdan mukaan sellaisia luonnonmukaisia tai keinotekoisia kasvatusmenetelmiä, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa kärsimystä tai vammoja kyseisille eläimille, ei saa käyttää. Tämän vuoksi unionin luetteloon ei saa sisällyttää kloonatuista eläimistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita. |
| --- | --- |

(12)

Eläinten kloonaus on ristiriidassa tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY

   (8)

  kanssa, jonka liitteen 20 kohdan mukaan sellaisia luonnonmukaisia tai keinotekoisia kasvatusmenetelmiä, jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa kärsimystä tai vammoja kyseisille eläimille, ei saa käyttää. Tämän vuoksi unionin luetteloon ei saa sisällyttää kloonatuista eläimistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita.

| (13) | Joulukuun 16 päivänä 1997 tehdyllä komission päätöksellä perustetun luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän
  eläinten kloonauksen eettisistä näkökohdista elintarviketuotannon kannalta
  16 päivänä tammikuuta 2008
  antamassa lausunnossa nro 23 todetaan, ettei klooneista ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden tuotanto ole puolustettavissa vakuuttavilla perusteilla
  .
  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tiedekomitea totesi eläinten kloonauksesta 15 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa

   (9),
  että merkittävällä osalla klooneja terveys ja hyvinvointi ovat kärsineet ja että niillä on usein vakavia ja kuolemaan johtavia vaurioita. |
| --- | --- |

(13)

Joulukuun 16 päivänä 1997 tehdyllä komission päätöksellä perustetun luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän
  eläinten kloonauksen eettisistä näkökohdista elintarviketuotannon kannalta
  16 päivänä tammikuuta 2008
  antamassa lausunnossa nro 23 todetaan, ettei klooneista ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden tuotanto ole puolustettavissa vakuuttavilla perusteilla
  .
  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tiedekomitea totesi eläinten kloonauksesta 15 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa

   (9),
  että merkittävällä osalla klooneja terveys ja hyvinvointi ovat kärsineet ja että niillä on usein vakavia ja kuolemaan johtavia vaurioita.

| (14) | Kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdetut elintarvikkeet olisi kuitenkin jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisista elintarvikkeista olisi säädettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyllä erityisasetuksella, eikä niihin pitäisi soveltaa yhtenäistä hyväksymismenettelyä. Komission olisi tehtävä tätä varten lainsäädäntöehdotus ennen tämän asetuksen soveltamispäivää. Kloonatuista eläimistä tai niiden jälkeläisistä valmistettujen elintarvikkeiden saattaminen markkinoille olisi keskeytettävä, kunnes kloonatuista eläimistä annettu asetus tulee voimaan. |
| --- | --- |

(14)

Kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdetut elintarvikkeet olisi kuitenkin jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisista elintarvikkeista olisi säädettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyllä erityisasetuksella, eikä niihin pitäisi soveltaa yhtenäistä hyväksymismenettelyä. Komission olisi tehtävä tätä varten lainsäädäntöehdotus ennen tämän asetuksen soveltamispäivää. Kloonatuista eläimistä tai niiden jälkeläisistä valmistettujen elintarvikkeiden saattaminen markkinoille olisi keskeytettävä, kunnes kloonatuista eläimistä annettu asetus tulee voimaan.

| (15) | Täytäntöönpanotoimenpiteitä säätämällä olisi vahvistettava
  lisäperusteet
  , joilla helpotetaan sen arvioimista, onko elintarviketta käytetty unionissa ihmisravinnoksi merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997. Jos elintarviketta
  on
  ennen mainittua päivää käytetty yksinomaan ravintolisänä tai ravintolisässä, sellaisena kuin se on määritelty
  ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2002/46/EY (10), sen saattaminen ▐ markkinoille samaa käyttötarkoitusta varten mainitun päivän jälkeen
  voidaan sallia
  ilman, että sitä pidetään uuselintarvikkeena. Tätä käyttöä ravintolisänä tai ravintolisässä ei kuitenkaan olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko
  sitä
  käytetty unionissa ihmisravinnoksi merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997. Sen vuoksi kyseisen elintarvikkeen
  muu
  käyttö
  , eli muu
  kuin
  ravintolisäkäyttö
  ,
  on
  hyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Täytäntöönpanotoimenpiteitä säätämällä olisi vahvistettava
  lisäperusteet
  , joilla helpotetaan sen arvioimista, onko elintarviketta käytetty unionissa ihmisravinnoksi merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997. Jos elintarviketta
  on
  ennen mainittua päivää käytetty yksinomaan ravintolisänä tai ravintolisässä, sellaisena kuin se on määritelty
  ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2002/46/EY (10), sen saattaminen ▐ markkinoille samaa käyttötarkoitusta varten mainitun päivän jälkeen
  voidaan sallia
  ilman, että sitä pidetään uuselintarvikkeena. Tätä käyttöä ravintolisänä tai ravintolisässä ei kuitenkaan olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko
  sitä
  käytetty unionissa ihmisravinnoksi merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997. Sen vuoksi kyseisen elintarvikkeen
  muu
  käyttö
  , eli muu
  kuin
  ravintolisäkäyttö
  ,
  on
  hyväksyttävä tämän asetuksen mukaisesti.

| (16) | Valmistettujen nanomateriaalien käyttö elintarviketuotannossa saattaa yleistyä teknologian kehittyessä. Ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun ▐ takaamiseksi on tarpeen laatia
  valmistetuille nanomateriaaleille
  yhtenäinen ▐ määritelmä ▐. |
| --- | --- |

(16)

Valmistettujen nanomateriaalien käyttö elintarviketuotannossa saattaa yleistyä teknologian kehittyessä. Ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun ▐ takaamiseksi on tarpeen laatia
  valmistetuille nanomateriaaleille
  yhtenäinen ▐ määritelmä ▐.

| (17) | Nykyisin käytössä olevat testausmenetelmät eivät ole sopivia
  nanomateriaaleihin
  liittyvien riskien arvioimiseksi
  .
  Olisi kehitettävä kiireellisesti sellaisia
  nanomateriaalien testausmenetelmiä, joissa
  ei käytetä eläimiä. |
| --- | --- |

(17)

Nykyisin käytössä olevat testausmenetelmät eivät ole sopivia
  nanomateriaaleihin
  liittyvien riskien arvioimiseksi
  .
  Olisi kehitettävä kiireellisesti sellaisia
  nanomateriaalien testausmenetelmiä, joissa
  ei käytetä eläimiä.

| (18) | Elintarvikkeiden pakkauksissa olisi oltava ainoastaan sellaisia nanomateriaaleja, jotka ovat hyväksyttyjen nanomateriaalien luettelossa, ja niihin olisi liitettävä raja-arvo siirtymälle näissä pakkauksissa oleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle. |
| --- | --- |

(18)

Elintarvikkeiden pakkauksissa olisi oltava ainoastaan sellaisia nanomateriaaleja, jotka ovat hyväksyttyjen nanomateriaalien luettelossa, ja niihin olisi liitettävä raja-arvo siirtymälle näissä pakkauksissa oleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

| (19) | Uuselintarvikkeena ei olisi pidettävä
  unionin markkinoilla saatavilla olevista nykyisistä
  elintarvikkeen ainesosista
  muokattuja
  elintarvikkeita, etenkään jos
  muokkaus
  on tapahtunut muuttamalla
  kyseisten
  elintarvikkeen
  ainesosien
  koostumusta tai
  määriä
  . ▐ |
| --- | --- |

(19)

Uuselintarvikkeena ei olisi pidettävä
  unionin markkinoilla saatavilla olevista nykyisistä
  elintarvikkeen ainesosista
  muokattuja
  elintarvikkeita, etenkään jos
  muokkaus
  on tapahtunut muuttamalla
  kyseisten
  elintarvikkeen
  ainesosien
  koostumusta tai
  määriä
  . ▐

| (20) | Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (11) säännöksiä olisi sovellettava, jos tuote kaikki sen ominaisuudet huomioon ottaen voi kuulua sekä lääkkeen määritelmän että unionin muussa lainsäädännössä olevan tuotteen määritelmän piiriin. Jäsenvaltion olisi tältä osin voitava rajoittaa tällaisen tuotteen saattamista unionin markkinoille unionin lainsäädännön mukaisesti, jos se toteaa direktiivin 2001/83/EY mukaisesti, että tuote on lääke. Lääkkeet on lisäksi jätetty asetuksessa (EY) N:o 178/2002 olevan elintarvikkeen määritelmän ulkopuolelle eikä niiden olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(20)

Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (11) säännöksiä olisi sovellettava, jos tuote kaikki sen ominaisuudet huomioon ottaen voi kuulua sekä lääkkeen määritelmän että unionin muussa lainsäädännössä olevan tuotteen määritelmän piiriin. Jäsenvaltion olisi tältä osin voitava rajoittaa tällaisen tuotteen saattamista unionin markkinoille unionin lainsäädännön mukaisesti, jos se toteaa direktiivin 2001/83/EY mukaisesti, että tuote on lääke. Lääkkeet on lisäksi jätetty asetuksessa (EY) N:o 178/2002 olevan elintarvikkeen määritelmän ulkopuolelle eikä niiden olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (21) | Asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla hyväksyttyjen uuselintarvikkeiden olisi säilytettävä asemansa uuselintarvikkeena, mutta ne olisi hyväksytettävä kutakin uutta käyttötarkoitusta varten. |
| --- | --- |

(21)

Asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla hyväksyttyjen uuselintarvikkeiden olisi säilytettävä asemansa uuselintarvikkeena, mutta ne olisi hyväksytettävä kutakin uutta käyttötarkoitusta varten.

| (22) | Teknologiseen käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden tai muuntogeenisten elintarvikkeiden ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (12) soveltamisalaan kuuluvien muuntogeenisten elintarvikkeiden, asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (13) soveltamisalaan kuuluvien pelkästään lisäaineina käytettävien elintarvikkeiden, asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (14) soveltamisalaan kuuluvien aromiaineiden, asetuksen (EY) N:o 1332/2008 (15) soveltamisalaan kuuluvien entsyymien ja direktiivin 2009/32/EY (16) soveltamisalaan kuuluvien uuttoliuottimien ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(22)

Teknologiseen käyttöön tarkoitettujen elintarvikkeiden tai muuntogeenisten elintarvikkeiden ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (12) soveltamisalaan kuuluvien muuntogeenisten elintarvikkeiden, asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (13) soveltamisalaan kuuluvien pelkästään lisäaineina käytettävien elintarvikkeiden, asetuksen (EY) N:o 1334/2008 (14) soveltamisalaan kuuluvien aromiaineiden, asetuksen (EY) N:o 1332/2008 (15) soveltamisalaan kuuluvien entsyymien ja direktiivin 2009/32/EY (16) soveltamisalaan kuuluvien uuttoliuottimien ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (23) | Vitamiinien ja kivennäisaineiden käyttöä säännellään erityisillä alakohtaisilla elintarvikesäädöksillä. Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi sen vuoksi jätettävä direktiivin 2002/46/EY, vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1925/2006 (17) sekä erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY (uudelleenlaadittu) (18) soveltamisalaan kuuluvat vitamiinit ja kivennäisaineet. Nämä erityissäädökset eivät kuitenkaan koske niitä tapauksia, joissa hyväksytyt vitamiinit ja kivennäisaineet on saatu sellaisilla tuotantomenetelmillä tai sellaisista uusista lähteistä, joita ei ollut otettu huomioon, kun ne hyväksyttiin. Sen vuoksi niin kauan kuin näitä erityissäädöksiä ei ole muutettu, tällaisia vitamiineja ja kivennäisaineita ei pitäisi jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, jos tuotantomenetelmät tai uudet lähteet aiheuttavat vitamiinien ja kivennäisaineiden koostumuksessa tai rakenteessa sellaisia merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat niiden ravintoarvoon, niiden käyttäytymiseen aineenvaihdunnassa tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin. |
| --- | --- |

(23)

Vitamiinien ja kivennäisaineiden käyttöä säännellään erityisillä alakohtaisilla elintarvikesäädöksillä. Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi sen vuoksi jätettävä direktiivin 2002/46/EY, vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1925/2006 (17) sekä erityisravinnoksi tarkoitetuista elintarvikkeista 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY (uudelleenlaadittu) (18) soveltamisalaan kuuluvat vitamiinit ja kivennäisaineet. Nämä erityissäädökset eivät kuitenkaan koske niitä tapauksia, joissa hyväksytyt vitamiinit ja kivennäisaineet on saatu sellaisilla tuotantomenetelmillä tai sellaisista uusista lähteistä, joita ei ollut otettu huomioon, kun ne hyväksyttiin. Sen vuoksi niin kauan kuin näitä erityissäädöksiä ei ole muutettu, tällaisia vitamiineja ja kivennäisaineita ei pitäisi jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, jos tuotantomenetelmät tai uudet lähteet aiheuttavat vitamiinien ja kivennäisaineiden koostumuksessa tai rakenteessa sellaisia merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat niiden ravintoarvoon, niiden käyttäytymiseen aineenvaihdunnassa tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin.

| (24) | Uuselintarvikkeita, lukuun ottamatta vitamiineja ja kivennäisaineita, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi, elintarvikkeen täydentämiseksi tai ravintolisäksi, olisi arvioitava tämän asetuksen mukaisesti. Niihin olisi edelleen sovellettava myös direktiivissä 2002/46/EY, asetuksessa (EY) N:o 1925/2006, direktiivissä 2009/39/EY sekä direktiivissä 2009/39/EY ja sen liitteessä I tarkoitetuissa erityisdirektiiveissä annettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

(24)

Uuselintarvikkeita, lukuun ottamatta vitamiineja ja kivennäisaineita, jotka on tarkoitettu erityisravinnoksi, elintarvikkeen täydentämiseksi tai ravintolisäksi, olisi arvioitava tämän asetuksen mukaisesti. Niihin olisi edelleen sovellettava myös direktiivissä 2002/46/EY, asetuksessa (EY) N:o 1925/2006, direktiivissä 2009/39/EY sekä direktiivissä 2009/39/EY ja sen liitteessä I tarkoitetuissa erityisdirektiiveissä annettuja sääntöjä.

| (25) | Komission olisi otettava käyttöön yksinkertainen ja avoin menettely niitä tapauksia varten, joissa sillä ei ole
  tietoja elintarvikkeen käytöstä ihmisravinnoksi ennen 15 päivää toukokuuta 1997 ▐.
  Jäsenvaltioiden olisi oltava mukana kyseisessä menettelyssä. Menettely olisi hyväksyttävä viimeistään ... päivänä ... kuuta ...

   (19). |
| --- | --- |

(25)

Komission olisi otettava käyttöön yksinkertainen ja avoin menettely niitä tapauksia varten, joissa sillä ei ole
  tietoja elintarvikkeen käytöstä ihmisravinnoksi ennen 15 päivää toukokuuta 1997 ▐.
  Jäsenvaltioiden olisi oltava mukana kyseisessä menettelyssä. Menettely olisi hyväksyttävä viimeistään ... päivänä ... kuuta ...

   (19).

| (26) | Uuselintarvikkeita olisi saatettava unionin markkinoille ainoastaan, jos ne ovat turvallisia eivätkä johda kuluttajaa harhaan.
  Niiden turvallisuuden arvioinnin olisi perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa. Uuselintarvike
  ei myöskään saisi poiketa ▐ elintarvikkeesta
  , joka sillä on tarkoitus korvata,
  siinä määrin, että sen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa kuluttajalle. |
| --- | --- |

(26)

Uuselintarvikkeita olisi saatettava unionin markkinoille ainoastaan, jos ne ovat turvallisia eivätkä johda kuluttajaa harhaan.
  Niiden turvallisuuden arvioinnin olisi perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa. Uuselintarvike
  ei myöskään saisi poiketa ▐ elintarvikkeesta
  , joka sillä on tarkoitus korvata,
  siinä määrin, että sen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa kuluttajalle.

| (27) | On tarpeen soveltaa yhdenmukaistettua ja keskitettyä turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettelyä, joka on tehokas, määräaikoihin sidottu ja avoin. Uuselintarvikkeiden turvallisuusarviointi ja niiden sisällyttäminen unionin luetteloon olisi elintarvikkeiden eri hyväksymismenettelyjen pitemmälle menevän yhdenmukaistamisen vuoksi toteutettava elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 (20) säädetyn menettelyn mukaisesti, jota olisi sovellettava aina kun siitä ei tässä asetuksessa nimenomaisesti poiketa. Komission olisi tuotteen uuselintarvikkeeksi hyväksymistä koskevan hakemuksen saatuaan arvioitava hakemuksen asianmukaisuus ja sovellettavuus. Uuselintarvikkeen hyväksymisessä olisi otettava huomioon myös muut tekijät, joilla on tarkasteltavan asian kannalta merkitystä, kuten etiikkaan, ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyvät tekijät sekä ennalta varautumisen periaate. |
| --- | --- |

(27)

On tarpeen soveltaa yhdenmukaistettua ja keskitettyä turvallisuusarviointi- ja hyväksymismenettelyä, joka on tehokas, määräaikoihin sidottu ja avoin. Uuselintarvikkeiden turvallisuusarviointi ja niiden sisällyttäminen unionin luetteloon olisi elintarvikkeiden eri hyväksymismenettelyjen pitemmälle menevän yhdenmukaistamisen vuoksi toteutettava elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 (20) säädetyn menettelyn mukaisesti, jota olisi sovellettava aina kun siitä ei tässä asetuksessa nimenomaisesti poiketa. Komission olisi tuotteen uuselintarvikkeeksi hyväksymistä koskevan hakemuksen saatuaan arvioitava hakemuksen asianmukaisuus ja sovellettavuus. Uuselintarvikkeen hyväksymisessä olisi otettava huomioon myös muut tekijät, joilla on tarkasteltavan asian kannalta merkitystä, kuten etiikkaan, ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyvät tekijät sekä ennalta varautumisen periaate.

| (28) | Olisi myös säädettävä uuselintarvikkeista mahdollisesti johtuvien riskien arviointiperusteista. Uuselintarvikkeiden tieteellisen arvioinnin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi tällaiset arvioinnit olisi annettava elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäväksi. |
| --- | --- |

(28)

Olisi myös säädettävä uuselintarvikkeista mahdollisesti johtuvien riskien arviointiperusteista. Uuselintarvikkeiden tieteellisen arvioinnin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi tällaiset arvioinnit olisi annettava elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäväksi.

| (29) | Eettiset ja ympäristönäkökohdat olisi katsottava osaksi riskinarviointia hyväksymismenettelyssä. Näiden näkökohtien arviointi olisi annettava luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän sekä Euroopan ympäristökeskuksen tehtäväksi. |
| --- | --- |

(29)

Eettiset ja ympäristönäkökohdat olisi katsottava osaksi riskinarviointia hyväksymismenettelyssä. Näiden näkökohtien arviointi olisi annettava luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän sekä Euroopan ympäristökeskuksen tehtäväksi.

| (30) | Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hakijoiden olisi voitava esittää yksi ainoa hakemus sellaisten elintarvikkeiden osalta, jotka kuuluvat usean eri alakohtaisen elintarvikesäädöksen soveltamisalaan. Asetusta (EY) N:o 1331/2008 olisi sen vuoksi muutettava tätä vastaavasti. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön ja on sen seuraaja, ja ilmaisu ”yhteisö” olisi korvattava mainitussa asetuksessa kokonaisuudessaan ilmaisulla ”unioni”. |
| --- | --- |

(30)

Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hakijoiden olisi voitava esittää yksi ainoa hakemus sellaisten elintarvikkeiden osalta, jotka kuuluvat usean eri alakohtaisen elintarvikesäädöksen soveltamisalaan. Asetusta (EY) N:o 1331/2008 olisi sen vuoksi muutettava tätä vastaavasti. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön ja on sen seuraaja, ja ilmaisu ”yhteisö” olisi korvattava mainitussa asetuksessa kokonaisuudessaan ilmaisulla ”unioni”.

| (31) | Jos kolmansista maista peräisin olevat perinteiset elintarvikkeet on sisällytetty kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden luetteloon, niiden saattamisen unionin markkinoille unionissa olisi oltava sallittua samoin edellytyksin kuin sellaisten elintarvikkeiden, joiden osalta turvallinen käyttöhistoria on osoitettu. Kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden turvallisuusarvioinnissa ja -hallinnoinnissa olisi otettava huomioon elintarvikkeiden turvallinen käyttöhistoria alkuperämaassa. Turvalliseen käyttöhistoriaan ei saisi sisällyttää käyttöä muuhun kuin elintarviketarkoitukseen tai muuta kuin osana tavanomaista ruokavaliota tapahtuvaa käyttöä. |
| --- | --- |

(31)

Jos kolmansista maista peräisin olevat perinteiset elintarvikkeet on sisällytetty kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden luetteloon, niiden saattamisen unionin markkinoille unionissa olisi oltava sallittua samoin edellytyksin kuin sellaisten elintarvikkeiden, joiden osalta turvallinen käyttöhistoria on osoitettu. Kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden turvallisuusarvioinnissa ja -hallinnoinnissa olisi otettava huomioon elintarvikkeiden turvallinen käyttöhistoria alkuperämaassa. Turvalliseen käyttöhistoriaan ei saisi sisällyttää käyttöä muuhun kuin elintarviketarkoitukseen tai muuta kuin osana tavanomaista ruokavaliota tapahtuvaa käyttöä.

| (32) | Tarvittaessa olisi otettava käyttöön turvallisuusarvioinnin päätelmiin perustuvia, markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevia vaatimuksia uuselintarvikkeiden käytöstä ihmisravinnoksi. |
| --- | --- |

(32)

Tarvittaessa olisi otettava käyttöön turvallisuusarvioinnin päätelmiin perustuvia, markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevia vaatimuksia uuselintarvikkeiden käytöstä ihmisravinnoksi.

| (33) | Uuselintarvikkeen sisällyttäminen uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon ▐ ei saisi rajoittaa mahdollisuutta arvioida kyseiseen elintarvikkeeseen lisätyn tai sen valmistuksessa käytetyn aineen tai asetuksen (EY) N:o 1925/2006
  8 artiklan
  mukaisen vastaavan tuotteen kokonaiskulutuksesta aiheutuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(33)

Uuselintarvikkeen sisällyttäminen uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon ▐ ei saisi rajoittaa mahdollisuutta arvioida kyseiseen elintarvikkeeseen lisätyn tai sen valmistuksessa käytetyn aineen tai asetuksen (EY) N:o 1925/2006
  8 artiklan
  mukaisen vastaavan tuotteen kokonaiskulutuksesta aiheutuvia vaikutuksia.

| (34) | Elintarviketeollisuuden tutkimus- ja kehitystyön ja samalla innovaatiotoiminnan edistämiseksi
  on tietyissä olosuhteissa tarkoituksenmukaista suojella investointeja, joita innovoijat ovat tehneet kerätessään tietoja hakemuksensa tueksi tämän asetuksen mukaisesti. Uutta tieteellistä näyttöä
  sekä teollis- ja tekijänoikeuksien
  alaisia tietoja
  , jotka on toimitettu uuselintarvikkeen unionin luetteloon sisällyttämistä koskevan hakemuksen tueksi, ▐ ei saisi rajattuna aikana käyttää
  toisen
  hakijan eduksi ilman
  ensimmäisen
  hakijan suostumusta. Yhden hakijan toimittamien tieteellisten tietojen suoja ei saisi estää muita hakijoita tekemästä uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon sisällyttämistä koskevaa hakemusta, joka perustuu niiden omiin tieteellisiin tietoihin.
  Tieteellisten tietojen suoja ei saisi myöskään estää avoimuutta ja sellaisten tietojen saantia, jotka liittyvät uuselintarvikkeiden turvallisuusarvioinnissa käytettäviin tietoihin. Teollis- ja tekijänoikeuksia olisi kuitenkin kunnioitettava. |
| --- | --- |

(34)

Elintarviketeollisuuden tutkimus- ja kehitystyön ja samalla innovaatiotoiminnan edistämiseksi
  on tietyissä olosuhteissa tarkoituksenmukaista suojella investointeja, joita innovoijat ovat tehneet kerätessään tietoja hakemuksensa tueksi tämän asetuksen mukaisesti. Uutta tieteellistä näyttöä
  sekä teollis- ja tekijänoikeuksien
  alaisia tietoja
  , jotka on toimitettu uuselintarvikkeen unionin luetteloon sisällyttämistä koskevan hakemuksen tueksi, ▐ ei saisi rajattuna aikana käyttää
  toisen
  hakijan eduksi ilman
  ensimmäisen
  hakijan suostumusta. Yhden hakijan toimittamien tieteellisten tietojen suoja ei saisi estää muita hakijoita tekemästä uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon sisällyttämistä koskevaa hakemusta, joka perustuu niiden omiin tieteellisiin tietoihin.
  Tieteellisten tietojen suoja ei saisi myöskään estää avoimuutta ja sellaisten tietojen saantia, jotka liittyvät uuselintarvikkeiden turvallisuusarvioinnissa käytettäviin tietoihin. Teollis- ja tekijänoikeuksia olisi kuitenkin kunnioitettava.

| (35) | Uuselintarvikkeisiin sovelletaan
  myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2000/13/EY (21) säädettyjä merkintöjä koskevia yleisiä vaatimuksia ▐. Tietyissä tapauksissa saattaa olla tarpeen säätää merkinnöissä annettavista lisätiedoista, jotka liittyvät erityisesti elintarvikkeen kuvaukseen, sen lähteeseen tai sen käyttöedellytyksiin. Sen vuoksi voidaan
  uuselintarvikkeen
  unionin luetteloon
  sisällyttämisen yhteydessä soveltaa
  erityisiä käyttöä koskevia edellytyksiä tai merkintävelvoitteita ▐ |
| --- | --- |

(35)

Uuselintarvikkeisiin sovelletaan
  myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 2000/13/EY (21) säädettyjä merkintöjä koskevia yleisiä vaatimuksia ▐. Tietyissä tapauksissa saattaa olla tarpeen säätää merkinnöissä annettavista lisätiedoista, jotka liittyvät erityisesti elintarvikkeen kuvaukseen, sen lähteeseen tai sen käyttöedellytyksiin. Sen vuoksi voidaan
  uuselintarvikkeen
  unionin luetteloon
  sisällyttämisen yhteydessä soveltaa
  erityisiä käyttöä koskevia edellytyksiä tai merkintävelvoitteita ▐

| (36) | Elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksella (EY) N:o 1924/2006 (22) on yhdenmukaistettu ravitsemukseen ja terveysväitteisiin liittyvät jäsenvaltioiden säännökset. Uuselintarvikkeita koskevia väitteitä olisi sen vuoksi voitava tehdä ainoastaan edellä mainitun asetuksen mukaisesti.
  Jos hakija haluaa lisätä uuselintarvikkeeseen terveysväitteen, jolle on saatava hyväksyntä asetuksen (EY) N:o 1924/2006 17 tai 18 artiklan mukaisesti, ja jos sekä uuselintarvikkeen että terveysväitteen hyväksyntää koskeva hakemus sisältää pyyntöjä teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tietojen suojelemisesta, kumpaakin hakemusta koskevan tietosuoja-ajan olisi alettava ja päätyttävä samanaikaisesti hakijan pyynnöstä. |
| --- | --- |

(36)

Elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksella (EY) N:o 1924/2006 (22) on yhdenmukaistettu ravitsemukseen ja terveysväitteisiin liittyvät jäsenvaltioiden säännökset. Uuselintarvikkeita koskevia väitteitä olisi sen vuoksi voitava tehdä ainoastaan edellä mainitun asetuksen mukaisesti.
  Jos hakija haluaa lisätä uuselintarvikkeeseen terveysväitteen, jolle on saatava hyväksyntä asetuksen (EY) N:o 1924/2006 17 tai 18 artiklan mukaisesti, ja jos sekä uuselintarvikkeen että terveysväitteen hyväksyntää koskeva hakemus sisältää pyyntöjä teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tietojen suojelemisesta, kumpaakin hakemusta koskevan tietosuoja-ajan olisi alettava ja päätyttävä samanaikaisesti hakijan pyynnöstä.

| (37) | Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää
  olisi kuultava erityistapauksissa
  lausuntojen saamiseksi
  uusien teknologioiden käyttöön ja
  uuselintarvikkeiden markkinoille ▐ saattamiseen liittyvistä eettisistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

(37)

Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää
  olisi kuultava erityistapauksissa
  lausuntojen saamiseksi
  uusien teknologioiden käyttöön ja
  uuselintarvikkeiden markkinoille ▐ saattamiseen liittyvistä eettisistä kysymyksistä.

| (38) | Asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla unionin markkinoille saatettuja uuselintarvikkeita olisi voitava edelleen saattaa markkinoille. Asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti hyväksytyt uuselintarvikkeet olisi sisällytettävä tällä asetuksella perustettuun uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon.
  Hakemuksia
  , jotka on tehty asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla
  , joiden osalta mainitun asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa
  säädettyä ensiarviointia koskevaa kertomusta ei vielä ole toimitettu komissiolle
  ja joiden osalta
  mainitun asetuksen
  6 artiklan 3 ja 4 kohdan
  mukaan vaaditaan täydentävää arviointia koskeva kertomus
  ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, olisi pidettävä tämän asetuksen mukaisina hakemuksina
  .
  Jos elintarviketurvallisuusviranomaiselta tai jäsenvaltioilta pyydetään lausuntoa, niiden olisi otettava huomioon ensiarvioinnin tulokset.
  Muut asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan nojalla ennen tämän asetuksen soveltamispäivää tehdyt ▐ hakemukset olisi käsiteltävä asetuksen (EY) N:o 258/97 säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla unionin markkinoille saatettuja uuselintarvikkeita olisi voitava edelleen saattaa markkinoille. Asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti hyväksytyt uuselintarvikkeet olisi sisällytettävä tällä asetuksella perustettuun uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon.
  Hakemuksia
  , jotka on tehty asetuksen (EY) N:o 258/97 nojalla
  , joiden osalta mainitun asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa
  säädettyä ensiarviointia koskevaa kertomusta ei vielä ole toimitettu komissiolle
  ja joiden osalta
  mainitun asetuksen
  6 artiklan 3 ja 4 kohdan
  mukaan vaaditaan täydentävää arviointia koskeva kertomus
  ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, olisi pidettävä tämän asetuksen mukaisina hakemuksina
  .
  Jos elintarviketurvallisuusviranomaiselta tai jäsenvaltioilta pyydetään lausuntoa, niiden olisi otettava huomioon ensiarvioinnin tulokset.
  Muut asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan nojalla ennen tämän asetuksen soveltamispäivää tehdyt ▐ hakemukset olisi käsiteltävä asetuksen (EY) N:o 258/97 säännösten mukaisesti.

| (39) | Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 (23) annetaan elintarvikelainsäädännön noudattamisen valvomiseen tarkoitettujen virallisten tarkastusten suorittamista koskevia yleisiä sääntöjä. Jäsenvaltioita on sen vuoksi vaadittava suorittamaan virallisia tarkastuksia mainitun asetuksen mukaisesti tämän asetuksen noudattamisen valvomiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 (23) annetaan elintarvikelainsäädännön noudattamisen valvomiseen tarkoitettujen virallisten tarkastusten suorittamista koskevia yleisiä sääntöjä. Jäsenvaltioita on sen vuoksi vaadittava suorittamaan virallisia tarkastuksia mainitun asetuksen mukaisesti tämän asetuksen noudattamisen valvomiseksi.

| (40) | Asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (24) säädettyjä elintarvikehygieniaa koskevia vaatimuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

(40)

Asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (24) säädettyjä elintarvikehygieniaa koskevia vaatimuksia sovelletaan.

| (41) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevien yhdenmukaistettujen sääntöjen hyväksyminen, vaan se voidaan tämän vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevien yhdenmukaistettujen sääntöjen hyväksyminen, vaan se voidaan tämän vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (42) | Jäsenvaltioiden olisi annettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Jäsenvaltioiden olisi annettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

▐

| (43) | Komissiolle olisi ▐ siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti niiden perusteiden osalta, joiden mukaan elintarvikkeita voidaan pitää sellaisina, joita on käytetty unionissa ihmisravintona merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997
  , siitä päättämisen osalta, kuuluuko elintarviketyyppi tämän asetuksen soveltamisalaan, sen osalta, onko valmistetun nanomateriaalin määritelmää mukautettava teknisen ja tieteellisen edistyksen sekä kansainvälisellä tasolla hyväksyttävien määritelmien huomioon ottamiseksi, siitä annettujen sääntöjen osalta, miten toimitaan tapauksissa, joissa komissiolla ei ole tietoa elintarvikkeen käyttämisestä ihmisravinnoksi ennen 15 päivää toukokuuta 1997, sekä 4 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan soveltamista ja unionin luettelon ajan tasalle saattamista koskevien sääntöjen osalta
  . On erityisen tärkeää, että komissio
  toteuttaa valmistelutyön aikana asianmukaisia kuulemisia, myös asiantuntijatasolla
  , |
| --- | --- |

(43)

Komissiolle olisi ▐ siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti niiden perusteiden osalta, joiden mukaan elintarvikkeita voidaan pitää sellaisina, joita on käytetty unionissa ihmisravintona merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997
  , siitä päättämisen osalta, kuuluuko elintarviketyyppi tämän asetuksen soveltamisalaan, sen osalta, onko valmistetun nanomateriaalin määritelmää mukautettava teknisen ja tieteellisen edistyksen sekä kansainvälisellä tasolla hyväksyttävien määritelmien huomioon ottamiseksi, siitä annettujen sääntöjen osalta, miten toimitaan tapauksissa, joissa komissiolla ei ole tietoa elintarvikkeen käyttämisestä ihmisravinnoksi ennen 15 päivää toukokuuta 1997, sekä 4 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan soveltamista ja unionin luettelon ajan tasalle saattamista koskevien sääntöjen osalta
  . On erityisen tärkeää, että komissio
  toteuttaa valmistelutyön aikana asianmukaisia kuulemisia, myös asiantuntijatasolla
  ,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   luku

Johdantosäännökset

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa annetaan uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevat yhdenmukaiset säännöt tarkoituksena varmistaa ihmisten
  elämän ja
  terveyden
  , eläinten terveyden ja hyvinvoinnin, ympäristön
  ja kuluttajien etujen suojelun korkea taso samalla kun huolehditaan
  avoimuudesta ja
  sisämarkkinoiden tehokkaasta toiminnasta ja
  edistetään elintarviketeollisuuden innovaatiotoimintaa
  .

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamiseen.

2.   Tätä asetusta ei sovelleta:

| a) | elintarvikkeisiin, jos ja kun niitä käytetään






  i) | asetuksen (EY) N:o 1333/2008 soveltamisalaan kuuluvina elintarvikelisäaineina; |
| --- | --- | --- |

a)

elintarvikkeisiin, jos ja kun niitä käytetään

i)

asetuksen (EY) N:o 1333/2008 soveltamisalaan kuuluvina elintarvikelisäaineina;

| ii) | asetuksen (EY) N:o 1334/2008 soveltamisalaan kuuluvina elintarvikearomeina; |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EY) N:o 1334/2008 soveltamisalaan kuuluvina elintarvikearomeina;

| iii) | direktiivin 2009/32/EY soveltamisalaan kuuluvina elintarvikkeiden valmistamisessa käytettävinä uuttamisliuottimina; |
| --- | --- |

iii)

direktiivin 2009/32/EY soveltamisalaan kuuluvina elintarvikkeiden valmistamisessa käytettävinä uuttamisliuottimina;

| iv) | asetuksen (EY) N:o 1332/2008 soveltamisalaan kuuluvia elintarvike-entsyymeinä; |
| --- | --- |

iv)

asetuksen (EY) N:o 1332/2008 soveltamisalaan kuuluvia elintarvike-entsyymeinä;

| v) | direktiivin 2002/46/EY, asetuksen (EY) N:o 1925/2006 tai direktiivin 2009/39/EY soveltamisalaan kuuluvina vitamiineina ja kivennäisaineina, lukuun ottamatta niitä jo hyväksyttyjä vitamiineja ja kivennäisaineita, jotka on saatu sellaisilla tuotantomenetelmillä tai sellaisista uusista lähteistä, joita ei ole otettu huomioon, kun ne on hyväksytty erityislainsäädännön nojalla, jos tällaiset tuotantomenetelmät tai uudet lähteet aiheuttavat tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä muutoksia; |
| --- | --- |

v)

direktiivin 2002/46/EY, asetuksen (EY) N:o 1925/2006 tai direktiivin 2009/39/EY soveltamisalaan kuuluvina vitamiineina ja kivennäisaineina, lukuun ottamatta niitä jo hyväksyttyjä vitamiineja ja kivennäisaineita, jotka on saatu sellaisilla tuotantomenetelmillä tai sellaisista uusista lähteistä, joita ei ole otettu huomioon, kun ne on hyväksytty erityislainsäädännön nojalla, jos tällaiset tuotantomenetelmät tai uudet lähteet aiheuttavat tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä muutoksia;

| b) | asetuksen (EY) N:o 1829/2003 soveltamisalaan kuuluviin elintarvikkeisiin; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 1829/2003 soveltamisalaan kuuluviin elintarvikkeisiin;

| c) | kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettuihin elintarvikkeisiin. Komissio tekee ennen ... päivää ... kuuta ...

   (25)

  lainsäädäntöehdotuksen kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettujen elintarvikkeiden markkinoille saattamisen kieltämiseksi unionissa. Ehdotus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

c)

kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettuihin elintarvikkeisiin. Komissio tekee ennen ... päivää ... kuuta ...

   (25)

  lainsäädäntöehdotuksen kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettujen elintarvikkeiden markkinoille saattamisen kieltämiseksi unionissa. Ehdotus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.
     
  Komissio voi tarvittaessa ja tässä artiklassa määritellyn soveltamisalan huomioon ottaen määrittää 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen, kuuluuko elintarviketyyppi tämän asetuksen soveltamisalaan.

3 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 178/2002 säädettyjä määritelmiä.

2.   Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’uuselintarvikkeella’ tarkoitetaan
  :








  i) | ▐ elintarviketta ▐, jota ei ole käytetty unionissa
  merkittävässä määrin ihmisravinnoksi
  ennen 15 päivää toukokuuta 1997 ▐; |
| --- | --- | --- |

a)

’uuselintarvikkeella’ tarkoitetaan
  :

i)

▐ elintarviketta ▐, jota ei ole käytetty unionissa
  merkittävässä määrin ihmisravinnoksi
  ennen 15 päivää toukokuuta 1997 ▐;

| ii) | kasvista
  tai eläimestä
  peräisin olevaa elintarviketta, kun asianomaiseen kasviin
  tai eläimeen
  sovelletaan muuta kuin perinteistä jalostustekniikkaa, jota ei ole käytetty ▐ ennen 15 päivää toukokuuta 1997
  , lukuun ottamatta kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettuja elintarvikkeita
  ; |
| --- | --- |

ii)

kasvista
  tai eläimestä
  peräisin olevaa elintarviketta, kun asianomaiseen kasviin
  tai eläimeen
  sovelletaan muuta kuin perinteistä jalostustekniikkaa, jota ei ole käytetty ▐ ennen 15 päivää toukokuuta 1997
  , lukuun ottamatta kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä johdettuja elintarvikkeita
  ;

| iii) | elintarviketta, johon sovelletaan uutta tuotantomenetelmää, jota ei ole käytetty unionissa elintarviketuotannossa ennen 15 päivää toukokuuta 1997, jos tämä tuotantomenetelmä aiheuttaa elintarvikkeen koostumuksessa tai rakenteessa merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat sen ravintoarvoon, niiden käyttäytymiseen aineenvaihdunnassa tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin; ja |
| --- | --- |

iii)

elintarviketta, johon sovelletaan uutta tuotantomenetelmää, jota ei ole käytetty unionissa elintarviketuotannossa ennen 15 päivää toukokuuta 1997, jos tämä tuotantomenetelmä aiheuttaa elintarvikkeen koostumuksessa tai rakenteessa merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat sen ravintoarvoon, niiden käyttäytymiseen aineenvaihdunnassa tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin; ja

| iv) | valmistettua nanomateriaalia sisältävää tai siitä koostuvaa elintarviketta; |
| --- | --- |

iv)

valmistettua nanomateriaalia sisältävää tai siitä koostuvaa elintarviketta;

▐

| b) | ’valmistetulla nanomateriaalilla’ tarkoitetaan tarkoituksellisesti tuotettua materiaalia, jonka yksi tai useampi ulottuvuus on enintään 100 nanometriä tai joka kostuu erillisistä toiminnallisista joko sisäisistä tai pinnalla olevista osista, joista usean yksi tai useampi ulottuvuus on enintään 100 nanometriä, mukaan luettuina rakenteet ja yhteenliittymät, joiden koko voi olla yli 100 nanometriä mutta joilla on nanomittakaavalle luonteenomaisia ominaisuuksia.
  Nanomittakaavalle luonteenomaisia ominaisuuksia ovat:






  i) | kyseisten materiaalien suureen pinta-alaan liittyvät ominaisuudet; ja/tai |
| --- | --- | --- |

b)

’valmistetulla nanomateriaalilla’ tarkoitetaan tarkoituksellisesti tuotettua materiaalia, jonka yksi tai useampi ulottuvuus on enintään 100 nanometriä tai joka kostuu erillisistä toiminnallisista joko sisäisistä tai pinnalla olevista osista, joista usean yksi tai useampi ulottuvuus on enintään 100 nanometriä, mukaan luettuina rakenteet ja yhteenliittymät, joiden koko voi olla yli 100 nanometriä mutta joilla on nanomittakaavalle luonteenomaisia ominaisuuksia.

Nanomittakaavalle luonteenomaisia ominaisuuksia ovat:

i)

kyseisten materiaalien suureen pinta-alaan liittyvät ominaisuudet; ja/tai

| ii) | tietyt fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, jotka poikkeavat muussa kuin nanomittakaavassa olevan saman materiaalin ominaisuuksista; |
| --- | --- |

ii)

tietyt fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, jotka poikkeavat muussa kuin nanomittakaavassa olevan saman materiaalin ominaisuuksista;

| c) | ’kloonatuilla eläimillä’ tarkoitetaan eläimiä, jotka on tuotettu suvuttoman, keinotekoisen lisääntymismenetelmän avulla yksittäisen eläimen geneettisesti identtisen tai lähes identtisen jäljennöksen tuottamiseksi; |
| --- | --- |

c)

’kloonatuilla eläimillä’ tarkoitetaan eläimiä, jotka on tuotettu suvuttoman, keinotekoisen lisääntymismenetelmän avulla yksittäisen eläimen geneettisesti identtisen tai lähes identtisen jäljennöksen tuottamiseksi;

| d) | ’kloonattujen eläinten jälkeläisillä’ tarkoitetaan eläimiä, jotka on tuotettu suvullisen lisääntymismenetelmän avulla siten, että ainakin toinen vanhemmista on kloonattu eläin; |
| --- | --- |

d)

’kloonattujen eläinten jälkeläisillä’ tarkoitetaan eläimiä, jotka on tuotettu suvullisen lisääntymismenetelmän avulla siten, että ainakin toinen vanhemmista on kloonattu eläin;

| e) | ’kolmannesta maasta peräisin olevalla perinteisellä elintarvikkeella’ tarkoitetaan
  luonnollista, muuntelematonta
  uuselintarviketta, ▐ jolla on elintarvikkeena kolmannessa maassa käyttöä koskeva historia,
  mikä tarkoittaa sitä, että
  elintarvike on kuulunut vähintään 25 vuoden ajan
  ennen ... päivää ... kuuta ...

   (26) ja kuuluu edelleen kyseisen maan suuren väestönosan tavanomaiseen ruokavalioon; |
| --- | --- |

e)

’kolmannesta maasta peräisin olevalla perinteisellä elintarvikkeella’ tarkoitetaan
  luonnollista, muuntelematonta
  uuselintarviketta, ▐ jolla on elintarvikkeena kolmannessa maassa käyttöä koskeva historia,
  mikä tarkoittaa sitä, että
  elintarvike on kuulunut vähintään 25 vuoden ajan
  ennen ... päivää ... kuuta ...

   (26) ja kuuluu edelleen kyseisen maan suuren väestönosan tavanomaiseen ruokavalioon;

| f) | ’elintarvikkeen turvallisella käyttöhistorialla kolmannessa maassa’ tarkoitetaan kyseisen elintarvikkeen turvallisuuden vahvistamista sen koostumusta koskevien tietojen ja niiden kokemusten perusteella, joita on saatu sen vähintään 25 vuotta kestäneestä jatkuvasta käytöstä jonkin maan suuren väestönosan tavanomaisessa ruokavaliossa. |
| --- | --- |

f)

’elintarvikkeen turvallisella käyttöhistorialla kolmannessa maassa’ tarkoitetaan kyseisen elintarvikkeen turvallisuuden vahvistamista sen koostumusta koskevien tietojen ja niiden kokemusten perusteella, joita on saatu sen vähintään 25 vuotta kestäneestä jatkuvasta käytöstä jonkin maan suuren väestönosan tavanomaisessa ruokavaliossa.

3.   
  Eri elinten kansainvälisellä tasolla julkaisemien erilaisten nanomateriaalien määritelmien sekä nanotekniikan jatkuvan teknisen ja tieteellisen kehityksen vuoksi komissio mukauttaa 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen tämän artiklan 2 kohdan b alakohtaa teknisen ja tieteellisen edistyksen sekä kansainvälisellä tasolla hyväksyttävien määritelmien huomioon ottamiseksi.

4 artikla

Uuselintarvikkeiden luokittelua koskevien tietojen keruu

1.   
  Komissio kerää tietoja jäsenvaltioista ja/tai
  elintarvikealan
  toimijoilta tai muilta henkilöiltä, joita asia koskee, määrittääkseen, kuuluuko elintarvike
  tämän asetuksen
  soveltamisalaan
  .
  Jäsenvaltioiden, elintarvikealan toimijoiden ja muiden henkilöiden, joita asia koskee, on toimitettava komissiolle tietoja siitä, missä määrin elintarviketta on käytetty ihmisravinnoksi unionissa ennen 15 päivää toukokuuta 1997.

2.   
  Komissio julkaisee nämä tiedot ja niiden keruusta tehdyt päätelmät sekä sellaiset niiden tueksi esitetyt tiedot, jotka eivät ole luottamuksellisia.

3.   
  Komissio hyväksyy uuselintarvikkeiden luokittelua koskevien tietojen kattavuuden varmistamiseksi 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen viimeistään ... päivänä ... kuuta ...

   (26)

  sääntöjä siitä, miten toimitaan tapauksissa, joissa komissiolla ei ole tietoa elintarvikkeen käyttämisestä
  ihmisravinnoksi ▐ ennen 15 päivää toukokuuta 1997. ▐

4.   Komissio voi
  20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen
  hyväksyä
  1 kohdan soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, erityisesti jäsenvaltioista ja/tai elintarvikealan toimijoilta kerättävien tietojen tyypin osalta
  .

5 artikla

Uuselintarvikkeita koskeva unionin luettelo

Markkinoille saa saattaa ainoastaan uuselintarvikkeita, jotka on sisällytetty uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon, jäljempänä ’unionin luettelo’. Komissio pitää yllä unionin luetteloa ja julkaisee sen tätä varten tarkoitetulla, yleisön saatavilla olevalla komission verkkosivuston sivulla.

II   luku

Uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevat vaatimukset

6 artikla

Vaatimusten vastaisten uuselintarvikkeiden kielto

Uuselintarvikkeita
  ei saa saattaa ▐ markkinoille,
  elleivät ne
  ole tämän asetuksen
  säännösten mukaisia
  .

▐

7 artikla

Uuselintarvikkeiden unionin luetteloon sisällyttämistä koskevat yleiset edellytykset

1.   Uuselintarvike voidaan sisällyttää unionin luetteloon ainoastaan, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

| a) | se ei käytettävissä olevan tieteellisen näytön perusteella vaaranna kuluttajien
  eikä eläinten
  terveyttä
  , mikä tarkoittaa, että kumulatiiviset vaikutukset, yhteisvaikutukset ja mahdolliset kielteiset vaikutukset tiettyihin väestöryhmiin otetaan huomioon riskinarvioinnissa
  ; |
| --- | --- |

a)

se ei käytettävissä olevan tieteellisen näytön perusteella vaaranna kuluttajien
  eikä eläinten
  terveyttä
  , mikä tarkoittaa, että kumulatiiviset vaikutukset, yhteisvaikutukset ja mahdolliset kielteiset vaikutukset tiettyihin väestöryhmiin otetaan huomioon riskinarvioinnissa
  ;

| b) | se ei johda kuluttajia harhaan; |
| --- | --- |

b)

se ei johda kuluttajia harhaan;

| c) | jos se on tarkoitettu toisen elintarvikkeen korvaamiseen, se ei poikkea siitä siten, että sen tavanomainen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa kuluttajalle; |
| --- | --- |

c)

jos se on tarkoitettu toisen elintarvikkeen korvaamiseen, se ei poikkea siitä siten, että sen tavanomainen käyttö aiheuttaisi ravitsemuksellista haittaa kuluttajalle;

| d) | riskinarvioinnissa otetaan huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lausunto, joka on julkaistava viimeistään samana päivänä kuin elintarviketurvallisuusviranomaisen arviointi, siitä, missä määrin tuotantomenetelmällä ja tavanomaisella käytöllä on kielteinen vaikutus ympäristöön; |
| --- | --- |

d)

riskinarvioinnissa otetaan huomioon Euroopan ympäristökeskuksen lausunto, joka on julkaistava viimeistään samana päivänä kuin elintarviketurvallisuusviranomaisen arviointi, siitä, missä määrin tuotantomenetelmällä ja tavanomaisella käytöllä on kielteinen vaikutus ympäristöön;

| e) | riskinarvioinnissa otetaan huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunto, joka on julkaistava viimeistään samana päivänä kuin elintarviketurvallisuusviranomaisen arviointi, siitä, missä määrin on olemassa eettisiä vastaväitteitä; |
| --- | --- |

e)

riskinarvioinnissa otetaan huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunto, joka on julkaistava viimeistään samana päivänä kuin elintarviketurvallisuusviranomaisen arviointi, siitä, missä määrin on olemassa eettisiä vastaväitteitä;

| f) | uuselintarvike, jolla saattaa olla kielteisiä vaikutuksia tiettyihin väestöryhmiin, hyväksytään vain, jos on toteutettu erityisiä toimenpiteitä tällaisten kielteisten vaikutusten estämiseksi; |
| --- | --- |

f)

uuselintarvike, jolla saattaa olla kielteisiä vaikutuksia tiettyihin väestöryhmiin, hyväksytään vain, jos on toteutettu erityisiä toimenpiteitä tällaisten kielteisten vaikutusten estämiseksi;

| g) | sitä ei ole johdettu kloonatusta eläimestä tai sen jälkeläisistä; |
| --- | --- |

g)

sitä ei ole johdettu kloonatusta eläimestä tai sen jälkeläisistä;

| h) | sellaisenaan taikka muun elintarvikkeen tai elintarvikeluokan osana käytettävän uuselintarvikkeen saannille vahvistetaan enimmäistaso, jos turvallinen käyttö tätä edellyttää; |
| --- | --- |

h)

sellaisenaan taikka muun elintarvikkeen tai elintarvikeluokan osana käytettävän uuselintarvikkeen saannille vahvistetaan enimmäistaso, jos turvallinen käyttö tätä edellyttää;

| i) | eri elintarvikkeissa tai elintarvikeluokissa käytettävien uuselintarvikkeiden kumulatiiviset vaikutukset on arvioitu. |
| --- | --- |

i)

eri elintarvikkeissa tai elintarvikeluokissa käytettävien uuselintarvikkeiden kumulatiiviset vaikutukset on arvioitu.

2.
     
  Elintarvikkeita, joihin on sovellettu erityisiä riskinarviointimenetelmiä edellyttäviä tuotantomenetelmiä (esimerkiksi nanotekniikalla tuotettuja elintarvikkeita), ei saa sisällyttää unionin luetteloon ennen kuin elintarviketurvallisuusviranomainen on hyväksynyt tällaiset erityiset menetelmät käytettäviksi eikä ennen kuin näiden menetelmien perusteella suoritetulla asianmukaisella turvallisuusarvioinnilla on osoitettu, että kyseisten elintarvikkeiden käyttö on turvallista.

3.
     
  Uuselintarvike voidaan sisällyttää unionin luetteloon ainoastaan, jos toimivaltainen viranomainen on antanut lausunnon, jossa vahvistetaan, että kyseinen elintarvike ei vaaranna terveyttä.

4.
     
  Epäselvissä tapauksissa eli esimerkiksi silloin, kun tieteellinen varmuus ei ole riittävä tai tietoja puuttuu, on sovellettava ennalta varautumisen periaatetta, eikä kyseistä elintarviketta saa sisällyttää unionin luetteloon.

8 artikla

Unionin luettelon sisältö

1.   
  Komissio saattaa
  unionin
  luettelon
  ajan tasalle
  muun muassa 14 artiklassa tarkoitetuissa tietosuojatapauksissa
  asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 säädetyn menettelyn mukaisesti ▐.
  Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 7 artiklan 4–6 kohdasta poiketen unionin luettelon ajan tasalle saattamista koskeva asetus annetaan 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen. Komissio julkaisee unionin luettelon tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustonsa sivulla.

2.   Uuselintarvikkeen unionin luetteloon sisällyttämistä koskevassa merkinnässä on mainittava

| a) | elintarvikkeen ominaispiirteet
  ; |
| --- | --- |

a)

elintarvikkeen ominaispiirteet
  ;

| b) | elintarvikkeen käyttötarkoitus; |
| --- | --- |

b)

elintarvikkeen käyttötarkoitus;

| c) | käyttöä koskevat edellytykset
  ; |
| --- | --- |

c)

käyttöä koskevat edellytykset
  ;

| d) | tarpeen mukaan
  erityiset lisämerkintävaatimukset, joiden tarkoituksena on antaa tietoja lopulliselle kuluttajalle
  ; |
| --- | --- |

d)

tarpeen mukaan
  erityiset lisämerkintävaatimukset, joiden tarkoituksena on antaa tietoja lopulliselle kuluttajalle
  ;

| e) | päivä, jona uuselintarvike sisällytetään unionin luetteloon, ja päivä, jona hakemus on vastaanotettu; |
| --- | --- |

e)

päivä, jona uuselintarvike sisällytetään unionin luetteloon, ja päivä, jona hakemus on vastaanotettu;

| f) | hakijan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

f)

hakijan nimi ja osoite;

| g) | jäljempänä 12 artiklassa vahvistettujen seurantaa koskevien vaatimusten mukaisen viimeisimmän tarkastuksen päivä ja tulokset; |
| --- | --- |

g)

jäljempänä 12 artiklassa vahvistettujen seurantaa koskevien vaatimusten mukaisen viimeisimmän tarkastuksen päivä ja tulokset;

| h) | se seikka, että sisällyttäminen perustuu 14 artiklan mukaisesti suojattuun uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai teollis- ja tekijänoikeuksien alaiseen tietoon; |
| --- | --- |

h)

se seikka, että sisällyttäminen perustuu 14 artiklan mukaisesti suojattuun uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai teollis- ja tekijänoikeuksien alaiseen tietoon;

| i) | se seikka, että vain f alakohdassa ilmoitettu hakija voi saattaa uuselintarvikkeen markkinoille, paitsi jos myöhempi hakija saa elintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta aiemman hakijan teollis- ja tekijänoikeuksien alaisiin tietoihin. |
| --- | --- |

i)

se seikka, että vain f alakohdassa ilmoitettu hakija voi saattaa uuselintarvikkeen markkinoille, paitsi jos myöhempi hakija saa elintarvikkeelle hyväksynnän ilman viittausta aiemman hakijan teollis- ja tekijänoikeuksien alaisiin tietoihin.

3.
     
  Kaikkien uuselintarvikkeiden osalta edellytetään markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa. Kaikkia markkinoille päästettyjä uuselintarvikkeita on tarkasteltava uudelleen viiden vuoden kuluttua ja aina kun saadaan lisää tieteellistä näyttöä. Seurannan yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota väestöryhmiin, joilla ravinnon kautta tapahtuva saanti on suurin.

4.
     
  Jos uuselintarvike sisältää ainetta, jonka liikakäyttö saattaa muodostaa riskin ihmisten terveydelle, sen käyttö enimmäisrajojen mukaisesti edellyttää hyväksymistä tietyissä elintarvikkeissa tai elintarvikeluokissa.

5.
     
  Kaikki nanomateriaalin muodossa olevat ainesosat on ilmoitettava selkeästi ainesosaluettelossa. Tällaisten ainesosien nimen jälkeen on merkittävä sulkuihin sana ”nano”.

6.
     
  Ennen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä unionin luettelo on saatettava ajan tasalle tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti siten, että tämän artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettuja erityismerkintöjä ei enää sisällytetä siihen edellyttäen, että hyväksytty elintarvike täyttää edelleen tässä asetuksessa säädetyt edellytykset.

7.
     
  Kun unionin luettelo saatetaan ajan tasalle sisällyttämällä siihen uuselintarvike ja kun uuselintarvike ei koostu elintarvikkeesta tai sisällä elintarviketta, jota koskee 14 artiklan mukainen tietosuoja, ja

| a) | uuselintarvike vastaa olemassa olevia elintarvikkeita koostumukseltaan, metaboloitumiseltaan ja ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiltaan, tai |
| --- | --- |

a)

uuselintarvike vastaa olemassa olevia elintarvikkeita koostumukseltaan, metaboloitumiseltaan ja ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiltaan, tai

| b) | uuselintarvike koostuu elintarvikkeesta tai sisältää elintarviketta, joka on aikaisemmin hyväksytty elintarvikekäyttöön unionissa, ja uuden käyttötarkoituksen perusteella voidaan olettaa, ettei käyttö kuluttajien keskuudessa lisäänny merkittävästi, haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin kuuluvat kuluttajat mukaan luettuina, |
| --- | --- |

b)

uuselintarvike koostuu elintarvikkeesta tai sisältää elintarviketta, joka on aikaisemmin hyväksytty elintarvikekäyttöön unionissa, ja uuden käyttötarkoituksen perusteella voidaan olettaa, ettei käyttö kuluttajien keskuudessa lisäänny merkittävästi, haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin kuuluvat kuluttajat mukaan luettuina,

9 artiklassa tarkoitettua ilmoitusmenettelyä sovelletaan soveltuvin osin tämän artiklan 1 kohdasta poiketen.

9 artikla

Kolmannesta maasta peräisin
  oleva perinteinen elintarvike

1.   
  Elintarvikealan toimijan,
  joka aikoo saattaa kolmannesta maasta peräisin olevan perinteisen elintarvikkeen markkinoille unionissa, on
  ilmoitettava tästä
  komissiolle
  ja mainittava
  elintarvikkeen nimi ▐, sen koostumus
  ja
  alkuperämaa.

Ilmoitukseen on liitettävä
  asiakirjoin osoitetut tiedot, jotka osoittavat elintarvikkeen turvallisen käyttöhistorian jossakin kolmannessa maassa ▐.

2.   Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitetun
  ilmoituksen, joka sisältää osoituksen elintarvikkeen turvallisesta käyttöhistoriasta,
  viipymättä jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle
  ja saattaa sen yleisön saataville verkkosivustollaan
  .

3.   
  Neljän kuukauden kuluessa päivästä, jona komissio on toimittanut 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen 2 kohdan mukaisesti, jäsenvaltio ja
  elintarviketurvallisuusviranomainen
  voivat ilmoittaa komissiolle, että niillä on turvallisuutta koskevia tieteelliseen näyttöön perustuvia vastaväitteitä kyseisen perinteisen elintarvikkeen markkinoille saattamisen osalta
  .

Siinä tapauksessa elintarviketta ei saateta unionin markkinoille, ja 5–8 artiklaa sovelletaan. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta pidetään asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna hakemuksena. Vaihtoehtoisesti hakija voi päättää peruuttaa ilmoituksensa.

Komissio ilmoittaa asiasta kyseiselle elintarvikealan toimijalle ilman tarpeetonta viivästystä ja todistettavissa olevalla tavalla viimeistään viiden kuukauden kuluttua päivästä, jona 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty.

4.   
  Jos turvallisuutta koskevia tieteelliseen näyttöön perustuvia vastaväitteitä ei ole eikä kyseiselle elintarvikealan toimijalle ole tehty tällaista ilmoitusta 3 kohdan mukaisesti, perinteinen elintarvike voidaan saattaa markkinoille unionissa viiden kuukauden kuluttua päivästä, jona 1 kohdassa säädetty ilmoitus on tehty.

5.   ▐ Komissio
  julkaisee tähän tarkoitukseen varatulla verkkosivustonsa sivulla luettelon kolmansista maista peräisin olevista perinteisistä elintarvikkeista, jotka voidaan 4 kohdan mukaisesti saattaa markkinoille unionissa. Sivun on oltava käytettävissä sivulta, jolla on 5 artiklassa tarkoitettu unionin luettelo, ja linkitetty sille.

6.   
  Komissio hyväksyy tässä artiklassa tarkoitetun ilmoitusmenettelyn moitteettoman toiminnan varmistamiseksi viimeistään ... päivänä ... kuuta ...

   (27)

  tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen.

10 artikla

Tekniset ohjeet

Tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen
  , elintarvikealan toimijoiden ja pienten ja keskisuurten yritysten
  kanssa ▐ komissio järjestää
  ennen ... päivää ... kuuta ...

   (27) elintarvikealan toimijoiden ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten saataville teknisiä ohjeita ja välineitä, joiden tarkoituksena on avustaa näitä tahoja tämän asetuksen mukaisten hakemusten valmistelussa ja toimittamisessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1331/2008
  9 artiklan
  1 kohdan a alakohdan
  säännösten
  soveltamista.
  Suosituksen 97/618/EY on oltava hakijoiden käytössä, kunnes se korvataan tämän artiklan mukaisesti annetuilla tarkistetuilla teknisillä ohjeilla.

Tekniset ohjeet ja välineet julkaistaan viimeistään ... päivänä ... kuuta ...

   (27)

  tätä varten tarkoitetulla, yleisön saatavilla olevalla komission verkkosivuston sivulla.

11 artikla

Elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto

Arvioidessaan uuselintarvikkeen turvallisuutta elintarviketurvallisuusviranomaisen on tarvittaessa erityisesti:

| a) | harkittava,
  aiheuttaako uuselintarvike riippumatta siitä, onko se tarkoitettu
  markkinoilla jo
  olevan elintarvikkeen korvaamiseen vai ei, ihmisten terveydelle haitallisten tai myrkyllisten vaikutusten riskin, ottaen samalla huomioon mahdollisten uusien ominaisuuksien vaikutukset
  ; |
| --- | --- |

a)

harkittava,
  aiheuttaako uuselintarvike riippumatta siitä, onko se tarkoitettu
  markkinoilla jo
  olevan elintarvikkeen korvaamiseen vai ei, ihmisten terveydelle haitallisten tai myrkyllisten vaikutusten riskin, ottaen samalla huomioon mahdollisten uusien ominaisuuksien vaikutukset
  ;

| b) | otettava
  kolmannesta maasta peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden osalta
  huomioon elintarvikkeen turvallinen käyttöhistoria. |
| --- | --- |

b)

otettava
  kolmannesta maasta peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden osalta
  huomioon elintarvikkeen turvallinen käyttöhistoria.

12 artikla

Elintarvikealan toimijoiden
  velvollisuudet

1.   Komissio
  asettaa
  elintarviketurvallisuuteen liittyvistä syistä ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon saatuaan ▐ markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevan vaatimuksen.
  Seuranta tapahtuu viiden vuoden kuluttua päivästä, jona uuselintarvike on sisällytetty
  unionin luetteloon.

2.
     
  Seurantaa koskevia vaatimuksia on sovellettava myös jo markkinoilla oleviin uuselintarvikkeisiin, mukaan lukien uuselintarvikkeet, jotka on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 258/97 5 artiklassa säädetyn yksinkertaistetun ilmoitusmenettelyn mukaisesti.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat vastuussa markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta.

4.   Tuottajan
  ja elintarvikealan toimijan tai viranomaisen
  on viipymättä ilmoitettava komissiolle

| a) | kaikista uusista tieteellisistä tai teknisistä tiedoista, joilla saattaa olla vaikutusta uuselintarvikkeen käyttöturvallisuuden arviointiin; |
| --- | --- |

a)

kaikista uusista tieteellisistä tai teknisistä tiedoista, joilla saattaa olla vaikutusta uuselintarvikkeen käyttöturvallisuuden arviointiin;

| b) | kaikista minkä hyvänsä kolmannen maan, jossa uuselintarvike on saatettu markkinoille, toimivaltaisten viranomaisten määräämistä kielloista ja rajoituksista. |
| --- | --- |

b)

kaikista minkä hyvänsä kolmannen maan, jossa uuselintarvike on saatettu markkinoille, toimivaltaisten viranomaisten määräämistä kielloista ja rajoituksista.

Kaikkien elintarvikealan toimijoiden on ilmoitettava komissiolle ja sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa ne harjoittavat toimintaansa, kaikista terveysongelmista, joista kuluttajat tai kuluttajansuojajärjestöt ovat niille ilmoittaneet.

Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava komissiolle kertomus kolmen kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun tarkastus on saatettu päätökseen. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen viimeistään vuoden kuluttua 1 kohdassa tarkoitetun viiden vuoden kauden päättymisestä.

13 artikla

Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä

Komissio voi
  tarvittaessa
  omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä kuulla luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää saadakseen siltä lausunnon sellaisista luonnontieteisiin ja uusiin teknologioihin liittyvistä eettisistä kysymyksistä, joilla on huomattava eettinen merkitys.

Komissio saattaa
  luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän
  lausunnon yleisön saataville.

14 artikla

Tietosuoja

1.   Hakijan pyynnöstä, jota tukevat hakemukseen liitetyt asianmukaiset ja todennettavissa olevat tiedot, ei hakemuksen tukena olevaa uutta tieteellistä näyttöä
  ja teollis- ja tekijänoikeuksien alaista
  tieteellistä tietoa saa ▐ käyttää toisen hakemuksen hyväksi viiden vuoden ajan päivästä, jona uuselintarvike on sisällytetty uuselintarvikkeita koskevaan unionin luetteloon
  , paitsi jos myöhempi hakija on sopinut aiemman hakijan kanssa, että tällaisia tietoja saa käyttää, ja
  jos:

| a) | hakija oli ensimmäistä hakemusta tehtäessä ilmoittanut, että uusi tieteellinen näyttö ja/tai tieteelliset tiedot olivat hakijan omaisuutta (teollis- ja tekijänoikeuksien alaiset tieteelliset tiedot); |
| --- | --- |

a)

hakija oli ensimmäistä hakemusta tehtäessä ilmoittanut, että uusi tieteellinen näyttö ja/tai tieteelliset tiedot olivat hakijan omaisuutta (teollis- ja tekijänoikeuksien alaiset tieteelliset tiedot);

| b) | aiemmalla hakijalla oli yksinomainen oikeus käyttää viittauksia teollis- ja tekijänoikeuden alaiseen ▐ tietoon
  aiempaa
  hakemusta tehtäessä; |
| --- | --- |

b)

aiemmalla hakijalla oli yksinomainen oikeus käyttää viittauksia teollis- ja tekijänoikeuden alaiseen ▐ tietoon
  aiempaa
  hakemusta tehtäessä;

| c) | uuselintarviketta ei ollut voitu hyväksyä ilman, että aiempi hakija oli toimittanut asianomaisia teollis- ja tekijänoikeuden alaisia ▐ tietoja; ja |
| --- | --- |

c)

uuselintarviketta ei ollut voitu hyväksyä ilman, että aiempi hakija oli toimittanut asianomaisia teollis- ja tekijänoikeuden alaisia ▐ tietoja; ja

| d) | aiempi hakija oli aiempaa hakemusta tehtäessä ilmoittanut, että tieteelliset tiedot ja muut tiedot olivat teollis- ja tekijänoikeuksien alaisia. |
| --- | --- |

d)

aiempi hakija oli aiempaa hakemusta tehtäessä ilmoittanut, että tieteelliset tiedot ja muut tiedot olivat teollis- ja tekijänoikeuksien alaisia.

Aiempi hakija voi kuitenkin sopia myöhemmän hakijan kanssa, että tällaisia tietoja saa käyttää.

2.
     
  Tiedot Euroopan unionin ja/tai julkisten laitosten osittain tai kokonaan rahoittamista tutkimushankkeista on julkaistava yhdessä hakemuksen kanssa, ja niiden on oltava vapaasti muiden hakijoiden käytössä.

3.
     
  Selkärankaisilla tehtävien toistuvien kokeiden välttämiseksi on sallittava, että myöhempi hakija viittaa selkärankaisilla tehtyihin tutkimuksiin ja muihin tutkimuksiin, joilla voidaan estää eläinkokeet. Tietojen omistaja voi vaatia asianmukaista korvausta tietojen käytöstä.

4.   Komissio päättää hakijaa kuultuaan, minkä tietojen osalta olisi myönnettävä 1 kohdassa tarkoitettu suoja, ja ilmoittaa päätöksestään hakijalle, elintarviketurvallisuusviranomaiselle ja jäsenvaltioille.

▐

15 artikla

Yhdenmukaistettu tietosuoja

Sen estämättä, mitä asetuksen (EY) N:o 1331/2008 7 ja 14 artiklassa säädetään uuselintarvikkeen hyväksymisestä tai mitä asetuksen (EY) N:o 1924/2006 17, 18 ja 25 artiklassa säädetään terveysväitteen hyväksymisestä, hyväksymistä ja hyväksymisen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä koskevien tietojen on oltava samat ja tietosuoja-ajan on alettava ja päätyttävä samanaikaisesti, jos hyväksymistä haetaan uuselintarvikkeelle ja kyseiseen elintarvikkeeseen liittyvälle terveysväitteelle ja jos hakija vetoaa kyseisten asetusten säännösten nojalla tietosuojaan ja pyytää sitä.

16 artikla

Tarkastus- ja valvontatoimenpiteet

Tämän asetuksen noudattamisen valvomiseksi jäsenvaltioiden on suoritettava virallisia tarkastuksia asetuksen (EY) N:o 882/2004 mukaisesti.

III   luku

Yleiset säännökset

17 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä säännöt, jotka koskevat tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne pannaan täytäntöön. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (28) ja niiden on viipymättä ilmoitettava sille myöhemmin tehtävistä niitä koskevista muutoksista.

18 artikla

Jäsenvaltioiden erioikeudet

1.
     
  Jos jollakin jäsenvaltiolla uusien tietojen tai jo olemassa olevien tietojen uudelleen arvioinnin vuoksi on perusteltua aihetta katsoa, että tämän asetuksen mukaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan käyttö aiheuttaa vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, tämä jäsenvaltio voi väliaikaisesti rajoittaa kyseisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan kauppaa ja käyttöä tai keskeyttää sen kaupan ja käytön alueellaan. Sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä perusteltava päätöksensä.

2.
     
  Komissio tutkii tiiviissä yhteistyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen kanssa 1 kohdassa tarkoitetut perustelut mahdollisimman pian ja toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Jäsenvaltio, joka on tehnyt 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen, voi pitää päätöksen voimassa kyseisten toimenpiteiden voimaantuloon saakka.

19 artikla

Delegoidut säädökset

Edellä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio hyväksyy 20 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ja 21 ja 22 artiklan ehtoja noudattaen viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (29) muita perusteita sen arvioimiseksi, onko elintarviketta käytetty unionissa ihmisravinnoksi 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuin tavoin merkittävässä määrin ennen 15 päivää toukokuuta 1997.

20 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle viiden vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta antaa
  2 artiklan 3 kohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 3 ja 4 kohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 9 artiklan 6 kohdassa ja
  19 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 21 artiklan mukaisesti.

2.   Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.   Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 21 ja 22 artiklassa säädettyjä ehtoja.

21 artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  2 artiklan 3 kohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 3 ja 4 kohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 9 artiklan 6 kohdassa ja
  19 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.   Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron,
  pyrkii ilmoittamaan
  asiasta toiselle lainsäätäjälle ja komissiolle
  kohtuullisessa ajassa
  ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä
  mainitsee
  samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee
  mahdolliset
  peruuttamisen syyt.

3.   Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

22 artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä
  kahden
  kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi.

Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella.

2.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä,
  se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se
  tulee voimaan sen säännöksissä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle aikomuksestaan olla vastustamatta säädöstä.

3.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa annettua delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.

23 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio toimittaa saatujen kokemusten perusteella viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (30) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen ja erityisesti sen 3, 9 ja 14 artiklan soveltamisesta sekä liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

2.   Komissio toimittaa viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (31) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kloonaustekniikan käytön tuloksena syntyneistä eläimistä tai niiden jälkeläisistä tuotettuihin elintarvikkeisiin liittyvistä kaikista näkökohdista ja tekee sen johdosta tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

3.   Kertomukset ja mahdolliset ehdotukset saatetaan yleisön saataville.

IV   luku

Siirtymä- ja loppusäännökset

24 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 258/97 ja asetus (EY) N:o 1852/2001 ... päivästä ... kuuta ... (32) niitä vireillä olevia pyyntöjä lukuun ottamatta, joita koskee tämän asetuksen 26 artikla.

25 artikla

Unionin luettelon perustaminen

Komissio perustaa viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (32) unionin luettelon sisällyttämällä unionin luetteloon uuselintarvikkeet, jotka on hyväksytty ja/tai joista on tehty ilmoitus asetuksen (EY) N:o 258/97 4, 5 ja 7 artiklan nojalla, sekä tarvittaessa kaikki mahdolliset voimassa olevat hyväksyntää koskevat edellytykset.

26 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Uuselintarvikkeen ▐ markkinoille saattamista
  koskevaa pyyntöä
  , joka on tehty jäsenvaltiolle asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan mukaisesti
  ja jonka osalta mainitun asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädettyä ensiarviointia koskevaa kertomusta ei ole toimitettu komissiolle
  ennen ... päivää ... kuuta ... (32),
  pidetään
  tämän asetuksen
  mukaisena hakemuksena
  .

2.   Muut asetuksen (EY) N:o 258/97
  3 artiklan 4 kohdan sekä 4 ja 5 artiklan
  mukaisesti ennen ... päivää ... kuuta ... (32) tehdyt ▐ pyynnöt käsitellään ▐ asetuksen
  (EY) N:o 258/97
  säännösten mukaisesti.

▐

27 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muutokset

Muutetaan asetus (EY) N:o 1331/2008 seuraavasti:

| 1) | Korvataan nimi seuraavasti: |
| --- | --- |

1)

Korvataan nimi seuraavasti:

| 2) | Korvataan 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan elintarvikkeissa tai niiden pinnalla käytettävien tai käytettäviksi tarkoitettujen elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien, elintarvikearomien ja elintarvikearomien raaka-aineiden, samoin kuin uuselintarvikkeiden, jäljempänä ’aineet tai tuotteet’, ▐ arviointi- ja hyväksymismenettely, jäljempänä ’yhtenäinen menettely’, jolla edistetään elintarvikkeiden vapaata liikkuvuutta unionissa sekä ihmisten terveyden suojelun ▐ korkeaa tasoa
  ja
  kuluttajien etujen
  suojelemista
  .
  2.   Yhtenäinen menettely sisältää menettelyä koskevat järjestelyt niiden aineiden ja tuotteiden luettelojen ajantasaistamiselle, joiden unionin markkinoille saattaminen on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1333/2008, asetuksen (EY) N:o 1332/2008 ja asetuksen (EY) N:o 1334/2008 ja uuselintarvikkeista ... päivänä ... kuuta ...annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../... (33)
   (35) nojalla, jäljempänä ’alakohtaiset elintarvikesäädökset’.
  ▐ |
| --- | --- |

2)

Korvataan 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan elintarvikkeissa tai niiden pinnalla käytettävien tai käytettäviksi tarkoitettujen elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien, elintarvikearomien ja elintarvikearomien raaka-aineiden, samoin kuin uuselintarvikkeiden, jäljempänä ’aineet tai tuotteet’, ▐ arviointi- ja hyväksymismenettely, jäljempänä ’yhtenäinen menettely’, jolla edistetään elintarvikkeiden vapaata liikkuvuutta unionissa sekä ihmisten terveyden suojelun ▐ korkeaa tasoa
  ja
  kuluttajien etujen
  suojelemista
  .

2.   Yhtenäinen menettely sisältää menettelyä koskevat järjestelyt niiden aineiden ja tuotteiden luettelojen ajantasaistamiselle, joiden unionin markkinoille saattaminen on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1333/2008, asetuksen (EY) N:o 1332/2008 ja asetuksen (EY) N:o 1334/2008 ja uuselintarvikkeista ... päivänä ... kuuta ...annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../... (33)
   (35) nojalla, jäljempänä ’alakohtaiset elintarvikesäädökset’.

▐

| 3) | Korvataan 1 artiklan 3 kohdassa, 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 9 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklassa
  ilmaisu
  ”aine”
  tai
  ”aineet” ilmaisulla ”aine tai tuote” tai ”aineet tai tuotteet”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 1 artiklan 3 kohdassa, 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 9 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklassa
  ilmaisu
  ”aine”
  tai
  ”aineet” ilmaisulla ”aine tai tuote” tai ”aineet tai tuotteet”.

| 4) | Korvataan 2 artiklan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

4)

Korvataan 2 artiklan otsikko seuraavasti:

| 5) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Eri alakohtaisten elintarvikesäädösten soveltamisalaan kuuluvien unionin luetteloiden ajan tasalle saattamiseksi riittää yksi ainetta tai tuotetta koskeva hakemus, jos hakemus täyttää kunkin alakohtaisen elintarvikesäädöksen vaatimukset.” |
| --- | --- |

5)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Eri alakohtaisten elintarvikesäädösten soveltamisalaan kuuluvien unionin luetteloiden ajan tasalle saattamiseksi riittää yksi ainetta tai tuotetta koskeva hakemus, jos hakemus täyttää kunkin alakohtaisen elintarvikesäädöksen vaatimukset.”

| 6) | Lisätään 6 artiklan 1 kohdan alkuun virke seuraavasti:
  ”Jos on olemassa tieteellisesti perustellut syyt epäillä turvallisuutta, hakijalta on pyydettävä yksilöityjä riskinarviointiin liittyviä täydentäviä tietoja.”
  ▐ |
| --- | --- |

6)

Lisätään 6 artiklan 1 kohdan alkuun virke seuraavasti:

”Jos on olemassa tieteellisesti perustellut syyt epäillä turvallisuutta, hakijalta on pyydettävä yksilöityjä riskinarviointiin liittyviä täydentäviä tietoja.”

▐

| 7) | Korvataan koko tekstissä ilmaisu ’yhteisö’ ilmauksella ’unioni’. |
| --- | --- |

7)

Korvataan koko tekstissä ilmaisu ’yhteisö’ ilmauksella ’unioni’.

28 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan ...päivästä... kuuta... (36).

Sen 25, 26 ja 27 artiklaa sovelletaan kuitenkin ... päivästä ... kuuta ... (37) Tämän artiklan toisesta kohdasta ja asetuksen (EY) N:o 1331/2008 16 artiklan toisesta kohdasta poiketen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuja elintarvikkeita koskevia hakemuksia voidaan lisäksi tehdä tämän asetuksen mukaisesti ... päivästä ... kuuta ... (37) alkaen, jos kyseessä oleva elintarvike on jo markkinoilla unionissa mainittuna päivänä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 81.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. maaliskuuta 2009 (EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 236), neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 15. maaliskuuta 2010 (EUVL C 122 E, 11.5.2010, s. 38), Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. heinäkuuta 2010.

2

(3)  

  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(4)  

  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 42.

4

EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 42.

(5)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

5

(6)  EYVL L 253, 21.9.2001, s. 17.

6

(7)  EYVL L 253, 16.9.1997, s. 1.

7

(8)  

  EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23.

8

EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23.

(9)  
  EFSA Journal (2008)767, s. 32.

9

EFSA Journal (2008)767, s. 32.

(10)  

  EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

10

EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

(11)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1829/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromiaineista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1332/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvike-entsyymeistä (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 7).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/32/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttoliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lähentämisestä (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 3).

16

(17)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26.

17

(18)  EUVL L 124, 20.5.2009, s. 21.

18

(19)  
  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

19

Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(20)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

20

(21)  ▐ EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29 ▐.

21

(22)  ▐ EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9 ▐.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, elintarvikehygieniasta (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1).

24

(25)  
  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

25

Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(26)  
  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

26

Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(27)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on
  kuusi kuukautta
  tämän asetuksen voimaantulosta.

27

kuusi kuukautta

(28)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on 12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

28

(29)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on 24 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

29

(30)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

30

(31)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on
  kolme vuotta ja kuusi kuukautta
  tämän asetuksen voimaantulosta.

31

kolme vuotta ja kuusi kuukautta

(32)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on 24 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

32

(33)  EUVL L ... ()

33

(34)  Virallinen lehti: lisätään tämän asetuksen julkaisuviite.’.

(35)  Virallinen lehti: lisätään tämän asetuksen numero ja päiväys.

35

(36)  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on 24 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

36

(37)  Virallinen lehti: lisätään tämän asetuksen voimaantulopäivä.

37

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/193 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/193

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Teollisuuden päästöt (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaatiminen) ***II

P7_TA(2010)0267

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

2011/C 351 E/33

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (11962/2/2009 – C7-0034/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0844),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0002/2008),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. tammikuuta 2009 antaman lausunnon (2),

ottaa huomioon alueiden komitean 9. lokakuuta 2008 antaman lausunnon (3),

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0145/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 191.

(2)  EUVL C 182, 4.8.2009, s. 46.

(3)  EUVL C 325, 19.12.2008, s. 60.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010P7_TC2-COD(2007)0286

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (uudelleenlaadittu toisinto)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2010/75/EU.)

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/194

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Puutavaraa ja puutuotteita markkinoilla saattavien toimijoiden velvollisuudet ***II

P7_TA(2010)0268

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

2011/C 351 E/34

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05885/4/2010 – C7-0053/2010),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0644),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0373/2008),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kantansa ensimmäisessä käsittelyssä (1),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 1. lokakuuta 2009 antaman lausunnon (2),

on kuullut alueiden komiteaa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0149/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 22.4.2009, P6_TA(2009)0225.

(2)  EUVL C 318, 23.12.2009, s. 88.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010P7_TC2-COD(2008)0198

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 antamiseksi puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 995/2010.)

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/195

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivallat ***I

P7_TA(2010)0269

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 98/26/EY, 2002/87/EY, 2003/6/EY, 2003/41/EY, 2003/71/EY, 2004/39/EY, 2004/109/EY, 2005/60/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/65/EY muuttamisesta Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltojen osalta (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2011/C 351 E/35

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

direktiivien 98/26/EY, 2002/87/EY, 2003/6/EY, 2003/41/EY, 2003/71/EY, 2004/39/EY, 2004/109/EY, 2005/60/EY, 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2009/65/EY muuttamisesta Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan sekä 62 ja 114 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko finanssijärjestelmässä.
  Kansalliselle pohjalle luodut
  valvontamallit ovat jääneet jälkeen nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteen liittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen ▐. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat unionin
  oikeutta
  . |
| --- | --- |

(1)

Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko finanssijärjestelmässä.
  Kansalliselle pohjalle luodut
  valvontamallit ovat jääneet jälkeen nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteen liittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen ▐. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat unionin
  oikeutta
  .

| (1 a) | Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut vahvistamaan unionin tasolla kaikille toimijoille aidosti tasapuolisemmat kilpailuedellytykset ja osoittanut samalla vakavia puutteita yhä integroituneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa. |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut vahvistamaan unionin tasolla kaikille toimijoille aidosti tasapuolisemmat kilpailuedellytykset ja osoittanut samalla vakavia puutteita yhä integroituneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa.

| (2) | Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli pitkälle meneviä uudistuksia Euroopan unionin finanssialan valvontarakenteeseen.
  de Larosièren raportissa katsottiin
  olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä (EFVJ), johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi
  vakuutus- ja lisäeläkealaa
  varten, sekä Euroopan järjestelmäriskikomitea. |
| --- | --- |

(2)

Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli pitkälle meneviä uudistuksia Euroopan unionin finanssialan valvontarakenteeseen.
  de Larosièren raportissa katsottiin
  olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä (EFVJ), johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi
  vakuutus- ja lisäeläkealaa
  varten, sekä Euroopan järjestelmäriskikomitea.

| (3) | Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” (5), että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin
  EFVJ
  , ja se antoi tarkempaa tietoa
  tämän
  uuden valvontakehyksen mahdollisesta rakenteesta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” (6). |
| --- | --- |

(3)

Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” (5), että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin
  EFVJ
  , ja se antoi tarkempaa tietoa
  tämän
  uuden valvontakehyksen mahdollisesta rakenteesta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” (6).

| (4) | Eurooppa-neuvosto suositti 19 päivänä kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajatylittävien ryhmittymien valvontaa, laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin,
  ja varmistamaan niiden kriteerien ja menetelmien yhdenmukaistaminen, joita toimivaltaiset viranomaiset soveltavat arvioidessaan luottolaitosten riskiä
  . Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto suositti 19 päivänä kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajatylittävien ryhmittymien valvontaa, laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin,
  ja varmistamaan niiden kriteerien ja menetelmien yhdenmukaistaminen, joita toimivaltaiset viranomaiset soveltavat arvioidessaan luottolaitosten riskiä
  . Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa.

| (5) | Komissio antoi 23 päivänä syyskuuta 2009 kolme asetusehdotusta
  EFVJ:n
  perustamisesta, johon sisältyy kolmen Euroopan valvontaviranomaisen luominen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio antoi 23 päivänä syyskuuta 2009 kolme asetusehdotusta
  EFVJ:n
  perustamisesta, johon sisältyy kolmen Euroopan valvontaviranomaisen luominen.

| (6) | Jotta
  EFVJ
  toimisi tehokkaasti, on tarpeen muuttaa
  unionin
  lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla kyseiset kolme valvontaviranomaista toimivat. Muutokset koskevat Euroopan valvontaviranomaisten tiettyjen valtuuksien soveltamisalan määrittelyä, tiettyjen
  unionin lainsäädännöllä perustettujen
  valtuuksien sisällyttämistä ▐ sekä sujuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamista
  EFVJ:n
  yhteydessä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta
  EFVJ
  toimisi tehokkaasti, on tarpeen muuttaa
  unionin
  lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla kyseiset kolme valvontaviranomaista toimivat. Muutokset koskevat Euroopan valvontaviranomaisten tiettyjen valtuuksien soveltamisalan määrittelyä, tiettyjen
  unionin lainsäädännöllä perustettujen
  valtuuksien sisällyttämistä ▐ sekä sujuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamista
  EFVJ:n
  yhteydessä.

| (7) | Kolmen Euroopan valvontaviranomaisen perustamisen yhteydessä olisi muun muassa myös laadittava yhtenäinen
  ohjekirja
  , jolla voidaan varmistaa sääntöjen
  johdonmukainen harmonisointi ja
  yhdenmukainen soveltaminen ja edistää siten sisämarkkinoiden tehokkaampaa toimintaa. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Kolmen Euroopan valvontaviranomaisen perustamisen yhteydessä olisi muun muassa myös laadittava yhtenäinen
  ohjekirja
  , jolla voidaan varmistaa sääntöjen
  johdonmukainen harmonisointi ja
  yhdenmukainen soveltaminen ja edistää siten sisämarkkinoiden tehokkaampaa toimintaa. ▐

| (7 a) | EFVJ:n perustamisasetusten mukaan Euroopan valvontaviranomaiset voivat laatia asianomaisessa lainsäädännössä erityisesti määritellyillä aloilla teknisten standardien luonnoksia, jotka toimitetaan komissiolle, jotta tämä hyväksyisi ne Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 ja 291 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä tai täytäntöönpanosäädöksillä. Tässä direktiivissä nimetään tällaisia aloja rajoittamatta muiden alojen mukaan ottamista myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(7 a)

EFVJ:n perustamisasetusten mukaan Euroopan valvontaviranomaiset voivat laatia asianomaisessa lainsäädännössä erityisesti määritellyillä aloilla teknisten standardien luonnoksia, jotka toimitetaan komissiolle, jotta tämä hyväksyisi ne Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 ja 291 artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä tai täytäntöönpanosäädöksillä. Tässä direktiivissä nimetään tällaisia aloja rajoittamatta muiden alojen mukaan ottamista myöhemmässä vaiheessa.

| (7 b) | Asianomaisessa lainsäädännössä olisi määriteltävä alat, joilla Euroopan valvontaviranomaisella on toimivalta laatia teknisten standardien luonnoksia, ja se, miten ne olisi hyväksyttävä. Asianomaisessa lainsäädännössä olisi säädettävä osista, ehdoista ja erityisvaatimuksista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoitujen säädösten osalta, ja täytäntöönpanosäädösten valvontamekanismeja koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden olisi perustuttava päätöksen 1999/468/EY säännöksiin, kunnes Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklassa asetus on hyväksytty. |
| --- | --- |

(7 b)

Asianomaisessa lainsäädännössä olisi määriteltävä alat, joilla Euroopan valvontaviranomaisella on toimivalta laatia teknisten standardien luonnoksia, ja se, miten ne olisi hyväksyttävä. Asianomaisessa lainsäädännössä olisi säädettävä osista, ehdoista ja erityisvaatimuksista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoitujen säädösten osalta, ja täytäntöönpanosäädösten valvontamekanismeja koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden olisi perustuttava päätöksen 1999/468/EY säännöksiin, kunnes Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklassa asetus on hyväksytty.

| (8) | Yksilöitäessä aloja, joilla teknisiä standardeja kehitetään, olisi pyrittävä siihen, että yhdenmukaisen säännöstön luomisella ei mutkisteta kohtuuttomasti sääntelyä
  ja täytäntöönpanoa
  . Olisi valittava vain ne alat, joilla yhdenmukaiset tekniset säännöt edistävät merkittävästi
  ja tehokkaasti asianomaisen lainsäädännön tavoitteiden saavuttamista, ja varmistettava, että poliittisten päätösten tekeminen jää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotka tekevät ne tavanomaisia menettelyjä noudattaen
  . |
| --- | --- |

(8)

Yksilöitäessä aloja, joilla teknisiä standardeja kehitetään, olisi pyrittävä siihen, että yhdenmukaisen säännöstön luomisella ei mutkisteta kohtuuttomasti sääntelyä
  ja täytäntöönpanoa
  . Olisi valittava vain ne alat, joilla yhdenmukaiset tekniset säännöt edistävät merkittävästi
  ja tehokkaasti asianomaisen lainsäädännön tavoitteiden saavuttamista, ja varmistettava, että poliittisten päätösten tekeminen jää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, jotka tekevät ne tavanomaisia menettelyjä noudattaen
  .

| (9) | Teknisiä standardeissa olisi käsiteltävä aidosti teknisiä asioita, jolloin niiden kehittämiseen tarvitaan valvonnan asiantuntijoiden perehtyneisyyttä.
  Delegoituina säädöksinä hyväksytyissä
  teknisissä standardeissa olisi
  edelleen kehitettävä, yksilöitävä ja
  määriteltävä niiden sääntöjen
  johdonmukaista harmonisointia koskevia edellytyksiä
  , jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston antamiin perussäädöksiin
  , täydentämällä tai muuttamalla tiettyjä säädöksen muita kuin keskeisiä osia
  .
  Toisaalta täytäntöönpanosäädöksinä annetuilla teknisillä standardeilla ei saisi muuttaa unionin säädösten oikeudellisesti sitovia osia.
  Näin ollen
  tekniset standardit eivät
  saisi a
  iheuttaa
  poliittisia valintoja. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Teknisiä standardeissa olisi käsiteltävä aidosti teknisiä asioita, jolloin niiden kehittämiseen tarvitaan valvonnan asiantuntijoiden perehtyneisyyttä.
  Delegoituina säädöksinä hyväksytyissä
  teknisissä standardeissa olisi
  edelleen kehitettävä, yksilöitävä ja
  määriteltävä niiden sääntöjen
  johdonmukaista harmonisointia koskevia edellytyksiä
  , jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston antamiin perussäädöksiin
  , täydentämällä tai muuttamalla tiettyjä säädöksen muita kuin keskeisiä osia
  .
  Toisaalta täytäntöönpanosäädöksinä annetuilla teknisillä standardeilla ei saisi muuttaa unionin säädösten oikeudellisesti sitovia osia.
  Näin ollen
  tekniset standardit eivät
  saisi a
  iheuttaa
  poliittisia valintoja. ▐

| (9 a) | Delegoitujen säädösten osalta on aiheellista ottaa käyttöön asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 7–7 d artiklassa säädetty teknisten standardien hyväksymismenettely. Täytäntöönpanostandardit olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 7 e artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Eurooppa-neuvosto vahvisti ns. Lamfalussyn nelitasoisen lähestymistavan, jolla Euroopan unionin finanssialan lainsäädännön sääntelyprosessista tehtäisiin tehokkaampi ja avoimempi. Komissiolla on toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksiä monilla aloilla, ja voimassa on useita 2. tason komission säädöksiä ja direktiivejä. Jos teknisten standardien tarkoituksena on yksilöidä, tarkentaa tai määritellä tällaisten 2. tason toimenpiteiden soveltamisedellytykset, niitä ei saisi hyväksyä ennen kuin kyseinen 2. tason toimenpide on hyväksytty ja niiden olisi vastattava 2. tason toimenpiteen sisältöä. |
| --- | --- |

(9 a)

Delegoitujen säädösten osalta on aiheellista ottaa käyttöön asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 7–7 d artiklassa säädetty teknisten standardien hyväksymismenettely. Täytäntöönpanostandardit olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 7 e artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Eurooppa-neuvosto vahvisti ns. Lamfalussyn nelitasoisen lähestymistavan, jolla Euroopan unionin finanssialan lainsäädännön sääntelyprosessista tehtäisiin tehokkaampi ja avoimempi. Komissiolla on toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksiä monilla aloilla, ja voimassa on useita 2. tason komission säädöksiä ja direktiivejä. Jos teknisten standardien tarkoituksena on yksilöidä, tarkentaa tai määritellä tällaisten 2. tason toimenpiteiden soveltamisedellytykset, niitä ei saisi hyväksyä ennen kuin kyseinen 2. tason toimenpide on hyväksytty ja niiden olisi vastattava 2. tason toimenpiteen sisältöä.

| (9 b) | Sitovat tekniset standardit edistävät rahoituspalvelulainsäädäntöä koskevan ohjekirjan laatimista Eurooppa-neuvoston kesäkuun 2009 päätelmissä vahvistetun mukaisesti. Siltä osin kuin tiettyjä Euroopan unionin lainsäädäntöön sisältyviä vaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu täysimääräisesti valvonnan ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, näiden vaatimusten soveltamisedellytyksiä yksilöivät, tarkentavat tai määrittävät tekniset standardit eivät saisi estää jäsenvaltioita vaatimasta lisätietoja tai asettamasta tiukempia vaatimuksia. Teknisten standardien olisi sen vuoksi sallittava jäsenvaltioiden tehdä näin tietyillä aloilla silloin kun asiaan liittyvissä säädöksissä säädetään tällaisesta harkintavallasta vakauden valvonnassa. |
| --- | --- |

(9 b)

Sitovat tekniset standardit edistävät rahoituspalvelulainsäädäntöä koskevan ohjekirjan laatimista Eurooppa-neuvoston kesäkuun 2009 päätelmissä vahvistetun mukaisesti. Siltä osin kuin tiettyjä Euroopan unionin lainsäädäntöön sisältyviä vaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu täysimääräisesti valvonnan ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti, näiden vaatimusten soveltamisedellytyksiä yksilöivät, tarkentavat tai määrittävät tekniset standardit eivät saisi estää jäsenvaltioita vaatimasta lisätietoja tai asettamasta tiukempia vaatimuksia. Teknisten standardien olisi sen vuoksi sallittava jäsenvaltioiden tehdä näin tietyillä aloilla silloin kun asiaan liittyvissä säädöksissä säädetään tällaisesta harkintavallasta vakauden valvonnassa.

| (10) | Kuten EFVJ:n perustamisasetuksissa säädetään, Euroopan valvontaviranomaisten olisi, ennen kuin ne toimittavat tekniset standardit komissiolle, järjestettävä tarvittaessa kyseisiä standardeja koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoitava niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä. |
| --- | --- |

(10)

Kuten EFVJ:n perustamisasetuksissa säädetään, Euroopan valvontaviranomaisten olisi, ennen kuin ne toimittavat tekniset standardit komissiolle, järjestettävä tarvittaessa kyseisiä standardeja koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoitava niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä.

| (11) | EFVJ:n perustamisasetuksissa säädetään menettelystä, jolla ratkaistaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä. Jos toimivaltainen viranomainen on eri mieltä toisen toimivaltaisen viranomaisen toimeen liittyvästä menettelystä, toimen sisällöstä tai toimien puutteesta sellaisilla
  unionin lainsäädännössä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] mukaisesti yksilöidyillä
  aloilla, joilla useamman kuin yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on asiaa koskevan lainsäädännön mukaan tehtävä yhteistyötä, koordinoitava toimintaansa tai tehtävä yhteisiä päätöksiä, Euroopan
  valvontaviranomaisen pitäisi voida
  yhden tai useamman asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä auttaa viranomaisia pääsemään sopimukseen määräajan kuluessa, jonka kyseinen Euroopan valvontaviranomainen asettaa ottaen huomioon asiaa koskevassa lainsäädännössä mahdollisesti asetetut määräajat sekä asian monimutkaisuuden ja kiireellisyyden. Erimielisyyden jatkuessa Euroopan
  valvontaviranomaisen pitäisi voida ratkaista asia
  . |
| --- | --- |

(11)

EFVJ:n perustamisasetuksissa säädetään menettelystä, jolla ratkaistaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä. Jos toimivaltainen viranomainen on eri mieltä toisen toimivaltaisen viranomaisen toimeen liittyvästä menettelystä, toimen sisällöstä tai toimien puutteesta sellaisilla
  unionin lainsäädännössä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] mukaisesti yksilöidyillä
  aloilla, joilla useamman kuin yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on asiaa koskevan lainsäädännön mukaan tehtävä yhteistyötä, koordinoitava toimintaansa tai tehtävä yhteisiä päätöksiä, Euroopan
  valvontaviranomaisen pitäisi voida
  yhden tai useamman asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä auttaa viranomaisia pääsemään sopimukseen määräajan kuluessa, jonka kyseinen Euroopan valvontaviranomainen asettaa ottaen huomioon asiaa koskevassa lainsäädännössä mahdollisesti asetetut määräajat sekä asian monimutkaisuuden ja kiireellisyyden. Erimielisyyden jatkuessa Euroopan
  valvontaviranomaisen pitäisi voida ratkaista asia
  .

| (12) | EFVJ:n perustamisesta annettujen asetusten (EU) N:o .../2010 [EPV], (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja (EU)N:o .../2010 [EVLEV] 11 artiklan 1 kohdassa
  , joka mahdollistaa riitojen ratkaisun, ei periaatteessa edellytetä asiaa koskevan lainsäädännön muuttamista kyseisen mahdollisuuden vuoksi.
  Muutoksia tarvitaan kuitenkin
  niillä aloilla, joita koskevassa lainsäädännössä on jo vahvistettu jokin ei-sitova sovittelumuoto tai joilla on asetettu määräaikoja yhden tai useamman valvontaviranomaisen tekemille yhteisille päätöksille, jotta varmistetaan selkeys ja mahdollisimman häiriötön menettely yhteiseen päätökseen pyrittäessä, ja jotta Euroopan valvontaviranomaiset voivat tarvittaessa ratkaista erimielisyyksiä.
  Erimielisyyksien sovittelua koskeva sitova menettely on suunniteltu sellaisia tilanteita varten, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät voi ratkaista keskenään unionin lainsäädännön noudattamiseen liittyviä menettely- tai asiakysymyksiä. |
| --- | --- |

(12)

EFVJ:n perustamisesta annettujen asetusten (EU) N:o .../2010 [EPV], (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja (EU)N:o .../2010 [EVLEV] 11 artiklan 1 kohdassa
  , joka mahdollistaa riitojen ratkaisun, ei periaatteessa edellytetä asiaa koskevan lainsäädännön muuttamista kyseisen mahdollisuuden vuoksi.
  Muutoksia tarvitaan kuitenkin
  niillä aloilla, joita koskevassa lainsäädännössä on jo vahvistettu jokin ei-sitova sovittelumuoto tai joilla on asetettu määräaikoja yhden tai useamman valvontaviranomaisen tekemille yhteisille päätöksille, jotta varmistetaan selkeys ja mahdollisimman häiriötön menettely yhteiseen päätökseen pyrittäessä, ja jotta Euroopan valvontaviranomaiset voivat tarvittaessa ratkaista erimielisyyksiä.
  Erimielisyyksien sovittelua koskeva sitova menettely on suunniteltu sellaisia tilanteita varten, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät voi ratkaista keskenään unionin lainsäädännön noudattamiseen liittyviä menettely- tai asiakysymyksiä.

| (12 a) | Tässä direktiivissä olisi siksi määriteltävä tilanteet, joissa voi olla tarpeen ratkaista unionin lainsäädännön noudattamiseen liittyvä menettely- tai sisältökysymys ja joissa valvontaviranomaiset eivät ehkä kykene ratkaisemaan asiaa omin päin. Tällaisessa tilanteessa yhden asianomaisista valvontaviranomaisista olisi voitava toimittaa asia toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle. Kyseisen Euroopan valvontaviranomaisen olisi toimittava perustamisasetuksessaan ja tässä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti. Sen olisi voitava edellyttää asianomaisilta toimivaltaisilta viranomaisilta erityistoimia tai toimista pidättäytymistä asian ratkaisemiseksi ja unionin lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitovasti. Tapauksissa, joissa asiaan liittyvä unionin lainsäädäntö antaa jäsenvaltioille harkintavaltaa, Euroopan valvontaviranomaisen päätökset eivät saisi korvata toimivaltaisten viranomaisten harkintavallan käyttöä unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(12 a)

Tässä direktiivissä olisi siksi määriteltävä tilanteet, joissa voi olla tarpeen ratkaista unionin lainsäädännön noudattamiseen liittyvä menettely- tai sisältökysymys ja joissa valvontaviranomaiset eivät ehkä kykene ratkaisemaan asiaa omin päin. Tällaisessa tilanteessa yhden asianomaisista valvontaviranomaisista olisi voitava toimittaa asia toimivaltaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle. Kyseisen Euroopan valvontaviranomaisen olisi toimittava perustamisasetuksessaan ja tässä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti. Sen olisi voitava edellyttää asianomaisilta toimivaltaisilta viranomaisilta erityistoimia tai toimista pidättäytymistä asian ratkaisemiseksi ja unionin lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitovasti. Tapauksissa, joissa asiaan liittyvä unionin lainsäädäntö antaa jäsenvaltioille harkintavaltaa, Euroopan valvontaviranomaisen päätökset eivät saisi korvata toimivaltaisten viranomaisten harkintavallan käyttöä unionin lainsäädännön mukaisesti.

| (13) | Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (7) säädetään sovittelusta tai yhteisistä päätöksistä, joita voidaan käyttää silloin, kun on kyse merkittävien sivukonttoreiden määrittämisestä valvontakollegioihin osallistumista varten, mallien validoinnista tai yritysryhmien riskien arvioinnista. Näitä asioita koskevissa muutoksissa olisi todettava selvästi, että jos erimielisyyttä esiintyy asetetun määräajan kuluessa, Euroopan pankkiviranomainen voi ratkaista erimielisyyden asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  mukaisella menettelyllä. Tämän lähestymistavan mukaan erimielisyydet voidaan ratkaista ja yhteistyötä voidaan lujittaa ennen kuin lopullinen päätös tehdään tai annetaan laitokselle
  , vaikka Euroopan pankkivalvontaviranomaisen ei pitäisi korvata kansallisen valvontaviranomaisen harkintavaltansa perusteella unionin lainsäädännön mukaisesti tekemiä päätöksiä
  . |
| --- | --- |

(13)

Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (7) säädetään sovittelusta tai yhteisistä päätöksistä, joita voidaan käyttää silloin, kun on kyse merkittävien sivukonttoreiden määrittämisestä valvontakollegioihin osallistumista varten, mallien validoinnista tai yritysryhmien riskien arvioinnista. Näitä asioita koskevissa muutoksissa olisi todettava selvästi, että jos erimielisyyttä esiintyy asetetun määräajan kuluessa, Euroopan pankkiviranomainen voi ratkaista erimielisyyden asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  mukaisella menettelyllä. Tämän lähestymistavan mukaan erimielisyydet voidaan ratkaista ja yhteistyötä voidaan lujittaa ennen kuin lopullinen päätös tehdään tai annetaan laitokselle
  , vaikka Euroopan pankkivalvontaviranomaisen ei pitäisi korvata kansallisen valvontaviranomaisen harkintavaltansa perusteella unionin lainsäädännön mukaisesti tekemiä päätöksiä
  .

| (14) | Sen varmistamiseksi, että
  Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevalvontaviranomaisten komitean tai Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean
  nykyiset tehtävät siirtyvät joustavasti Euroopan valvontaviranomaisille, viittaukset
  näihin komiteoihin
  olisi korvattava kaikessa asianomaisessa lainsäädännössä viittauksilla Euroopan pankkiviranomaiseen (EPV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen (EVLEV) tai Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiseen (EAMV). |
| --- | --- |

(14)

Sen varmistamiseksi, että
  Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevalvontaviranomaisten komitean tai Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean
  nykyiset tehtävät siirtyvät joustavasti Euroopan valvontaviranomaisille, viittaukset
  näihin komiteoihin
  olisi korvattava kaikessa asianomaisessa lainsäädännössä viittauksilla Euroopan pankkiviranomaiseen (EPV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen (EVLEV) tai Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiseen (EAMV).

| (14 a) | Komiteamenettely olisi mukautettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, erityisesti sen 290 ja 291 artiklaan, tapauskohtaisesti ja mukauttaminen olisi saatettava päätökseen kolmen vuoden kuluessa. Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja määritellä muutetuissa direktiiveissä säädetyt edellytykset, komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14 a)

Komiteamenettely olisi mukautettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, erityisesti sen 290 ja 291 artiklaan, tapauskohtaisesti ja mukauttaminen olisi saatettava päätökseen kolmen vuoden kuluessa. Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja määritellä muutetuissa direktiiveissä säädetyt edellytykset, komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti.

| (14 b) | Euroopan parlamentilla ja neuvostolla olisi oltava mahdollisuus vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa olisi voitava tärkeillä aihealueilla pidentää kolmella kuukaudella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ilmoittaa muille toimielimille, etteivät ne aio vastustaa säädöstä. Tämä delegoitujen säädösten pikainen hyväksyminen on tarpeen erityisesti silloin, kun on noudatettava määräaikoja, esimerkiksi perussäädöksessä komissiolle delegoitujen säädösten antamisessa asetettuja määräaikoja. |
| --- | --- |

(14 b)

Euroopan parlamentilla ja neuvostolla olisi oltava mahdollisuus vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa olisi voitava tärkeillä aihealueilla pidentää kolmella kuukaudella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ilmoittaa muille toimielimille, etteivät ne aio vastustaa säädöstä. Tämä delegoitujen säädösten pikainen hyväksyminen on tarpeen erityisesti silloin, kun on noudatettava määräaikoja, esimerkiksi perussäädöksessä komissiolle delegoitujen säädösten antamisessa asetettuja määräaikoja.

| (14 c) | Lissabonin sopimuksen, joka allekirjoitettiin 13 päivänä joulukuuta 2007, tehneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyssä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaa koskevassa julistuksessa n:o 39 konferenssi panee merkille komission aikomuksen jatkaa jäsenvaltioiden nimeämien asiantuntijoiden kuulemista valmistellessaan sellaisia rahoituspalvelualaa koskevia säädöksiä, jotka annetaan säädösvallan siirron nojalla. |
| --- | --- |

(14 c)

Lissabonin sopimuksen, joka allekirjoitettiin 13 päivänä joulukuuta 2007, tehneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyssä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklaa koskevassa julistuksessa n:o 39 konferenssi panee merkille komission aikomuksen jatkaa jäsenvaltioiden nimeämien asiantuntijoiden kuulemista valmistellessaan sellaisia rahoituspalvelualaa koskevia säädöksiä, jotka annetaan säädösvallan siirron nojalla.

| (15) | EFVJ:llä perustetussa uudessa valvontarakenteessa kansallisten valvontaviranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa. Asianomaiseen lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla olisi varmistettava, että ▐ Euroopan valvontaviranomaisten perustamisasetuksiin sisältyville tiedonantovelvollisuuksille ei ole oikeudellisia esteitä. |
| --- | --- |

(15)

EFVJ:llä perustetussa uudessa valvontarakenteessa kansallisten valvontaviranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa. Asianomaiseen lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla olisi varmistettava, että ▐ Euroopan valvontaviranomaisten perustamisasetuksiin sisältyville tiedonantovelvollisuuksille ei ole oikeudellisia esteitä.

| (15 a) | Toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai Euroopan järjestelmäriskikomitealle toimitettuihin tai niiden välillä vaihdettuihin tietoihin olisi sovellettava salassapitovelvollisuutta, jota sovelletaan toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai aiemmin olleisiin henkilöihin. |
| --- | --- |

(15 a)

Toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai Euroopan järjestelmäriskikomitealle toimitettuihin tai niiden välillä vaihdettuihin tietoihin olisi sovellettava salassapitovelvollisuutta, jota sovelletaan toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai aiemmin olleisiin henkilöihin.

| (16) | ▐ EFVJ:n perustamisasetusten mukaan Euroopan valvontaviranomaiset voivat kehittää yhteyksiä kolmansien maiden valvontaviranomaisiin ja ne avustavat kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmistelussa. Rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/39/EY (8) ja direktiiviä 2006/48/EY olisi muutettava, jotta Euroopan valvontaviranomaiset voisivat tehdä yhteistyösopimuksia kolmansien maiden kanssa ja vaihtaa tietoja silloin, kun kyseiset kolmannet maat voivat taata vaihdettujen tietojen salassapidon. |
| --- | --- |

(16)

▐ EFVJ:n perustamisasetusten mukaan Euroopan valvontaviranomaiset voivat kehittää yhteyksiä kolmansien maiden valvontaviranomaisiin ja ne avustavat kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmistelussa. Rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/39/EY (8) ja direktiiviä 2006/48/EY olisi muutettava, jotta Euroopan valvontaviranomaiset voisivat tehdä yhteistyösopimuksia kolmansien maiden kanssa ja vaihtaa tietoja silloin, kun kyseiset kolmannet maat voivat taata vaihdettujen tietojen salassapidon.

| (17) | Yhden yhteisen luettelon tai rekisterin kokoaminen jokaisesta
  Euroopan unionin
  finanssialan
  yritysten
  luokasta, mikä on nykyään kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tehtävä, lisää läpinäkyvyyttä ja antaa paremman käsityksen finanssialan sisämarkkinoista. Euroopan valvontaviranomaisille olisi annettava tehtäväksi laatia ja julkistaa rekistereitä ja luetteloja
  Euroopan unionin
  finanssialan toimijoista ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle. Tämä koskee luetteloa kansallisten valvontaviranomaisten luottolaitoksille myöntämistä toimiluvista. Se koskee myös direktiivin 2004/39/EY mukaista rekisteriä, joka sisältää kaikki sijoituspalveluyritykset, sekä saman direktiivin mukaista luetteloa säännellyistä markkinoista.
  EAMV:lle
  olisi vastaavasti annettava tehtäväksi laatia ja julkistaa arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ▐ 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY (9) mukainen luettelo hyväksytyistä esitteistä ja hyväksymistodistuksista ja saattaa se säännöllisesti ajan tasalle. |
| --- | --- |

(17)

Yhden yhteisen luettelon tai rekisterin kokoaminen jokaisesta
  Euroopan unionin
  finanssialan
  yritysten
  luokasta, mikä on nykyään kunkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tehtävä, lisää läpinäkyvyyttä ja antaa paremman käsityksen finanssialan sisämarkkinoista. Euroopan valvontaviranomaisille olisi annettava tehtäväksi laatia ja julkistaa rekistereitä ja luetteloja
  Euroopan unionin
  finanssialan toimijoista ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle. Tämä koskee luetteloa kansallisten valvontaviranomaisten luottolaitoksille myöntämistä toimiluvista. Se koskee myös direktiivin 2004/39/EY mukaista rekisteriä, joka sisältää kaikki sijoituspalveluyritykset, sekä saman direktiivin mukaista luetteloa säännellyistä markkinoista.
  EAMV:lle
  olisi vastaavasti annettava tehtäväksi laatia ja julkistaa arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ▐ 4 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY (9) mukainen luettelo hyväksytyistä esitteistä ja hyväksymistodistuksista ja saattaa se säännöllisesti ajan tasalle.

| (18) | Aloilla, joilla Euroopan valvontaviranomaiset ovat velvollisia laatimaan teknisten standardien luonnoksia, kyseiset luonnokset olisi toimitettava komissiolle kolmen vuoden kuluessa siitä, kun Euroopan valvontaviranomaiset on luotu
  , ellei sovellettavassa asetuksessa säädetä toisesta määräajasta
  . |
| --- | --- |

(18)

Aloilla, joilla Euroopan valvontaviranomaiset ovat velvollisia laatimaan teknisten standardien luonnoksia, kyseiset luonnokset olisi toimitettava komissiolle kolmen vuoden kuluessa siitä, kun Euroopan valvontaviranomaiset on luotu
  , ellei sovellettavassa asetuksessa säädetä toisesta määräajasta
  .

| (18 a) | Ne EAMV:n tehtävät, jotka liittyvät selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 98/26/EY (10), eivät saisi rajoittaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän toimivaltaa edistää maksujärjestelmien moitteetonta toimintaa SEUT 127 artiklan 2 kohdan neljännen luetelmakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(18 a)

Ne EAMV:n tehtävät, jotka liittyvät selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 98/26/EY (10), eivät saisi rajoittaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän toimivaltaa edistää maksujärjestelmien moitteetonta toimintaa SEUT 127 artiklan 2 kohdan neljännen luetelmakohdan mukaisesti.

| (18 b) | EVLEV:in tämän direktiivin ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/41/EY (11) mukaisesti laatimat tekniset standardit eivät saisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa näitä laitoksia koskevien vakavaraisuusvaatimusten osalta direktiivissä 2003/41/EY säädetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(18 b)

EVLEV:in tämän direktiivin ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/41/EY (11) mukaisesti laatimat tekniset standardit eivät saisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa näitä laitoksia koskevien vakavaraisuusvaatimusten osalta direktiivissä 2003/41/EY säädetyn mukaisesti.

| (18 c) | Arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä annetun direktiivin 2003/71/EY 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää esitteen hyväksymisen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tämän suostumuksella. Asetuksen (EU) .../2010 [EAMV] 13 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että tällaisesta siirtoa koskevasta suostumuksesta on yleensä ilmoitettava EAMV:lle vähintään kuukautta ennen siirron toteuttamista. Kun otetaan huomioon kokemukset hyväksymisen siirtämisestä direktiivin 2003/71/EY nojalla, jossa säädetään lyhyemmistä määräajoista, on kuitenkin asianmukaista olla soveltamatta asetuksen (EU) .../2010 [EAMV] 13 artiklan 3 kohtaa tähän tilanteeseen. |
| --- | --- |

(18 c)

Arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä annetun direktiivin 2003/71/EY 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää esitteen hyväksymisen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tämän suostumuksella. Asetuksen (EU) .../2010 [EAMV] 13 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että tällaisesta siirtoa koskevasta suostumuksesta on yleensä ilmoitettava EAMV:lle vähintään kuukautta ennen siirron toteuttamista. Kun otetaan huomioon kokemukset hyväksymisen siirtämisestä direktiivin 2003/71/EY nojalla, jossa säädetään lyhyemmistä määräajoista, on kuitenkin asianmukaista olla soveltamatta asetuksen (EU) .../2010 [EAMV] 13 artiklan 3 kohtaa tähän tilanteeseen.

| (18 d) | Euroopan valvontaviranomaisten ei pitäisi tässä vaiheessa laatia teknisten standardien luonnoksia niiden olemassa olevien vaatimusten osalta, joiden mukaan sijoituspalveluyrityksiä, luottolaitoksia, yhteissijoitusyrityksiä ja niiden rahastoyhtiöitä tosiasiallisesti johtavien henkilöiden on oltava riittävän hyvämaineisia ja heillä on oltava riittävästi kokemusta, jotta voidaan varmistaa näiden laitosten järkevä ja vakaa johtaminen. Koska nämä vaatimukset ovat tärkeitä, Euroopan valvontaviranomaisten olisi kuitenkin voitava esittää parhaat käytännöt ohjeina ja varmistaa, että valvonta- ja vakavaraisuuskäytännöt lähentyvät näitä parhaita käytäntöjä. Niiden olisi toimittava samoin näiden laitosten pääkonttoria koskevien vakavaraisuusvaatimusten osalta. |
| --- | --- |

(18 d)

Euroopan valvontaviranomaisten ei pitäisi tässä vaiheessa laatia teknisten standardien luonnoksia niiden olemassa olevien vaatimusten osalta, joiden mukaan sijoituspalveluyrityksiä, luottolaitoksia, yhteissijoitusyrityksiä ja niiden rahastoyhtiöitä tosiasiallisesti johtavien henkilöiden on oltava riittävän hyvämaineisia ja heillä on oltava riittävästi kokemusta, jotta voidaan varmistaa näiden laitosten järkevä ja vakaa johtaminen. Koska nämä vaatimukset ovat tärkeitä, Euroopan valvontaviranomaisten olisi kuitenkin voitava esittää parhaat käytännöt ohjeina ja varmistaa, että valvonta- ja vakavaraisuuskäytännöt lähentyvät näitä parhaita käytäntöjä. Niiden olisi toimittava samoin näiden laitosten pääkonttoria koskevien vakavaraisuusvaatimusten osalta.

| (18 e) | Tässä direktiivissä säädetyn, sisäisten luottoluokitusten menetelmää, kehittynyttä menetelmää, sisäisen markkinariskin mallin menetelmää ja markkinariskimenetelmää koskevien teknisten standardien luonnosten laatimisen tarkoituksena olisi oltava tällaisten menetelmien laadun ja perusteellisuuden varmistaminen sekä niiden toimivaltaisten viranomaisten toimesta tapahtuvan tarkistamisen yhdenmukaisuus. Näissä standardeissa olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuus sallia laitosten kehittää kokemustensa ja erityispiirteidensä pohjalta erilaisia menetelmiä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY ja teknisten standardien vaatimukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(18 e)

Tässä direktiivissä säädetyn, sisäisten luottoluokitusten menetelmää, kehittynyttä menetelmää, sisäisen markkinariskin mallin menetelmää ja markkinariskimenetelmää koskevien teknisten standardien luonnosten laatimisen tarkoituksena olisi oltava tällaisten menetelmien laadun ja perusteellisuuden varmistaminen sekä niiden toimivaltaisten viranomaisten toimesta tapahtuvan tarkistamisen yhdenmukaisuus. Näissä standardeissa olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuus sallia laitosten kehittää kokemustensa ja erityispiirteidensä pohjalta erilaisia menetelmiä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY ja teknisten standardien vaatimukset huomioon ottaen.

| (19) | Tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien, sijoittajien, edunsaajien ja näin ollen myös yritysten ja kuluttajien suojelu, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden
  ja kestävyyden
  ylläpito,
  reaalitalouden suojeleminen
  , julkisen talouden turvaaminen ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien, sijoittajien, edunsaajien ja näin ollen myös yritysten ja kuluttajien suojelu, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden
  ja kestävyyden
  ylläpito,
  reaalitalouden suojeleminen
  , julkisen talouden turvaaminen ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (19 a) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä kertomus Euroopan valvontaviranomaisten antamista tässä direktiivissä säädetyistä teknisten standardien luonnoksista ja annettava asianmukaisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

(19 a)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä kertomus Euroopan valvontaviranomaisten antamista tässä direktiivissä säädetyistä teknisten standardien luonnoksista ja annettava asianmukaisia ehdotuksia.

| (20) | Sen vuoksi olisi muutettava selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/26/EY (12), finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta ▐ 16 päivänä joulukuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/87/EY (13), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/6/EY (14), ▐ direktiiviä 2003/41/EY (15), direktiiviä 2003/71/EY, direktiiviä 2004/39/EY, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ▐ 15 päivänä joulukuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/109/EY (16), rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 lokakuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/60/EY (17), ▐ direktiiviä 2006/48/EY (18), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/49/EY (19) ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta
  13 päivänä heinäkuuta 2009
  annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/65/EY (20), |
| --- | --- |

(20)

Sen vuoksi olisi muutettava selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/26/EY (12), finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta ▐ 16 päivänä joulukuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/87/EY (13), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/6/EY (14), ▐ direktiiviä 2003/41/EY (15), direktiiviä 2003/71/EY, direktiiviä 2004/39/EY, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ▐ 15 päivänä joulukuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/109/EY (16), rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 lokakuuta 2005 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/60/EY (17), ▐ direktiiviä 2006/48/EY (18), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/49/EY (19) ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta
  13 päivänä heinäkuuta 2009
  annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/65/EY (20),

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutokset direktiiviin 98/26/EY

Muutetaan direktiivi 98/26/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava tästä
  Euroopan järjestelmäriskikomitealle,
  muille jäsenvaltioille sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (
  EU) N:o .../2010

   (21) perustetulle Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle
  (EAMV)
  . |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava tästä
  Euroopan järjestelmäriskikomitealle,
  muille jäsenvaltioille sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (
  EU) N:o .../2010

   (21) perustetulle Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle
  (EAMV)
  .

| 2) | Korvataan 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on yksilöitävä järjestelmät ja vastaavat järjestelmien ylläpitäjät, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, ja ilmoitettava ne
  EAMV:lle
  sekä tiedotettava sille viranomaisista, jotka ne ovat nimenneet 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  EAMV
  julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on yksilöitävä järjestelmät ja vastaavat järjestelmien ylläpitäjät, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, ja ilmoitettava ne
  EAMV:lle
  sekä tiedotettava sille viranomaisista, jotka ne ovat nimenneet 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  EAMV
  julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.”

| 2 a) | Lisätään 10a artikla seuraavasti:



  ”10 a artikla



  1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

2 a)

Lisätään 10a artikla seuraavasti:

”10 a artikla

1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.

2 artikla

Muutokset direktiiviin 2002/87/EY

Muutetaan direktiivi 2002/87/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”
  2.
     Jäljempänä 10 artiklan mukaisesti nimetyn koordinaattorin on ilmoitettava ryhmän johdossa olevalle emoyritykselle tai emoyrityksen puuttuessa säännellylle yritykselle, jonka taseen loppusumma ryhmän tärkeimmällä rahoitussektorilla on suurin, että ryhmä on määritetty finanssiryhmittymäksi ja että sille on nimetty koordinaattori. Koordinaattorin on lisäksi ilmoitettava asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet toimiluvan ryhmän säännellyille yrityksille, sekä sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV]

   (22)

  40 artikloilla
  perustetulle Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitealle, jäljempänä ’sekakomitea’. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”
  2.
     Jäljempänä 10 artiklan mukaisesti nimetyn koordinaattorin on ilmoitettava ryhmän johdossa olevalle emoyritykselle tai emoyrityksen puuttuessa säännellylle yritykselle, jonka taseen loppusumma ryhmän tärkeimmällä rahoitussektorilla on suurin, että ryhmä on määritetty finanssiryhmittymäksi ja että sille on nimetty koordinaattori. Koordinaattorin on lisäksi ilmoitettava asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet toimiluvan ryhmän säännellyille yrityksille, sekä sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV]

   (22)

  40 artikloilla
  perustetulle Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitealle, jäljempänä ’sekakomitea’.

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”3.   
  EVSK
  julkistaa
  verkkosivuillaan
  määritetyistä finanssiryhmittymistä laaditun luettelon ja pitää sen ajan tasalla.
  Näiden tietojen on oltava saatavilla kunkin Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivuilta hyperlinkin kautta.
  ”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”3.   
  EVSK
  julkistaa
  verkkosivuillaan
  määritetyistä finanssiryhmittymistä laaditun luettelon ja pitää sen ajan tasalla.
  Näiden tietojen on oltava saatavilla kunkin Euroopan valvontaviranomaisen verkkosivuilta hyperlinkin kautta.
  ”.

| 1 a) | Lisätään 9 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”(c a) | sellaisen yksityiskohtaisen, säännöllisesti päivitettävän ja vähintään vuosittain uudelleen arvioitavan kriisinratkaisumenetelmän kehittäminen, joka koostuu jäsennellystä varhaisen vaiheen interventiomekanismista, nopeista korjaavista toimista ja konkursseihin varautumista koskevasta suunnitelmasta.”. |
| --- | --- | --- |

1 a)

Lisätään 9 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”(c a)

sellaisen yksityiskohtaisen, säännöllisesti päivitettävän ja vähintään vuosittain uudelleen arvioitavan kriisinratkaisumenetelmän kehittäminen, joka koostuu jäsennellystä varhaisen vaiheen interventiomekanismista, nopeista korjaavista toimista ja konkursseihin varautumista koskevasta suunnitelmasta.”.

| 1 b) | Korvataan 3 jakson otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

1 b)

Korvataan 3 jakson otsikko seuraavasti:

| 1 c) | Lisätään 3 jaksoon artikla seuraavasti:



  ”-10 artikla



  Sekakomitea varmistaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklan mukaisesti johdonmukaisen eri alojen välisen ja rajatylittävän valvonnan sekä EU:n lainsäädännön noudattamisen.”. |
| --- | --- |

1 c)

Lisätään 3 jaksoon artikla seuraavasti:

”-10 artikla

Sekakomitea varmistaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklan mukaisesti johdonmukaisen eri alojen välisen ja rajatylittävän valvonnan sekä EU:n lainsäädännön noudattamisen.”.

| 1 d) | Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jotta varmistetaan finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten asianmukainen lisävalvonta, asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskuudesta, mukaan luettuna sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, on nimettävä yksi koordinaattori, joka vastaa lisävalvonnan koordinoinnista ja harjoittamisesta. Koordinaattorin nimi julkaistaan EVSK:n verkkosivuilla.”. |
| --- | --- |

1 d)

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jotta varmistetaan finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten asianmukainen lisävalvonta, asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskuudesta, mukaan luettuna sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääkonttori on, on nimettävä yksi koordinaattori, joka vastaa lisävalvonnan koordinoinnista ja harjoittamisesta. Koordinaattorin nimi julkaistaan EVSK:n verkkosivuilla.”.

| 1 e) | Korvataan 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Lisävalvonnan ja Euroopan tason valvonnan helpottamiseksi ja laajan oikeusperustan antamiseksi sille on koordinaattorin ja muiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa muiden asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten toteutettava koordinaatiojärjestelyjä. Näissä koordinaatiojärjestelyissä koordinaattorille voidaan uskoa lisätehtäviä ja tarkentaa 3 artiklassa, 4 artiklassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 6 artiklassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 16 artiklassa ja 18 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudatettava päätöksentekomenettely sekä menettely, jota noudatetaan muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tapahtuvassa yhteistyössä.




  EVSK laatii 8 artiklan säännösten ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on lähentää valvontakäytäntöjä valvonnan koordinointijärjestelyjen johdonmukaisuuden vuoksi direktiivin 2006/48/EY 131 artiklan ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 4 kohdan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

1 e)

Korvataan 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Lisävalvonnan ja Euroopan tason valvonnan helpottamiseksi ja laajan oikeusperustan antamiseksi sille on koordinaattorin ja muiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa muiden asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten toteutettava koordinaatiojärjestelyjä. Näissä koordinaatiojärjestelyissä koordinaattorille voidaan uskoa lisätehtäviä ja tarkentaa 3 artiklassa, 4 artiklassa, 5 artiklan 4 kohdassa, 6 artiklassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 16 artiklassa ja 18 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudatettava päätöksentekomenettely sekä menettely, jota noudatetaan muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tapahtuvassa yhteistyössä.

EVSK laatii 8 artiklan säännösten ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on lähentää valvontakäytäntöjä valvonnan koordinointijärjestelyjen johdonmukaisuuden vuoksi direktiivin 2006/48/EY 131 artiklan ja direktiivin 2009/138/EY 248 artiklan 4 kohdan mukaisesti.”.

| 1 f) | Korvataan 12 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:




  ”Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös vaihtaa tietoja seuraavien viranomaisten kanssa, jos tämä on tarpeen niiden finanssiryhmittymän säänneltyjä yrityksiä koskevien tehtävien suorittamiseksi alakohtaisissa säännöissä säädettyjen säännösten mukaisesti: keskuspankit, Euroopan keskuspankkijärjestelmä, Euroopan keskuspankki ja Euroopan järjestelmäriskikomitea asetuksen (EU) N:o .../2010 [EJRK].”. |
| --- | --- |

1 f)

Korvataan 12 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös vaihtaa tietoja seuraavien viranomaisten kanssa, jos tämä on tarpeen niiden finanssiryhmittymän säänneltyjä yrityksiä koskevien tehtävien suorittamiseksi alakohtaisissa säännöissä säädettyjen säännösten mukaisesti: keskuspankit, Euroopan keskuspankkijärjestelmä, Euroopan keskuspankki ja Euroopan järjestelmäriskikomitea asetuksen (EU) N:o .../2010 [EJRK].”.

| 1 g) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”12 a artikla



  1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EVSK:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.” |
| --- | --- |

1 g)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EVSK:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.”

| 1 h) | Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lainkäyttöalueella ei ole oikeudellisia rajoitteita, jotka estäisivät lisävalvonnan tai Euroopan tason valvonnan piiriin kuuluvia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, riippumatta siitä, ovatko nämä säänneltyjä yrityksiä, vaihtamasta keskenään lisävalvonnan ja Euroopan tason valvonnan kannalta merkityksellisiä tietoja ja vaihtamasta tietoja tämän direktiivin mukaisesti ja Euroopan valvontaviranomaisten kanssa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti tarvittaessa EVSK:n välityksellä.”. |
| --- | --- |

1 h)

Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lainkäyttöalueella ei ole oikeudellisia rajoitteita, jotka estäisivät lisävalvonnan tai Euroopan tason valvonnan piiriin kuuluvia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, riippumatta siitä, ovatko nämä säänneltyjä yrityksiä, vaihtamasta keskenään lisävalvonnan ja Euroopan tason valvonnan kannalta merkityksellisiä tietoja ja vaihtamasta tietoja tämän direktiivin mukaisesti ja Euroopan valvontaviranomaisten kanssa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti tarvittaessa EVSK:n välityksellä.”.

| 1 i) | Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:




  ”EVSK ja jäsenvaltiot voivat määrittää toimenpiteet, joita toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden suhteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan 2 kohdan soveltamista. EVSK voi laatia 8 artiklan säännösten ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suuntaviivoja toimiksi rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden suhteen”. |
| --- | --- |

1 i)

Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”EVSK ja jäsenvaltiot voivat määrittää toimenpiteet, joita toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden suhteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan 2 kohdan soveltamista. EVSK voi laatia 8 artiklan säännösten ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 42 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suuntaviivoja toimiksi rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden suhteen”.

| 2) | Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”Alakohtaisten sääntöjen soveltamista rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten on
  5 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa
  tarkastettava, ovatko säännellyt yritykset, joiden emoyrityksen pääkonttori on
  kolmannessa maassa
  ,
  kyseisen
  kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa, joka vastaa tämän direktiivin lisävalvontaa koskevissa säännöksissä tarkoitettua valvontaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säänneltyjen yritysten osalta. Tarkastuksen suorittaa se toimivaltainen viranomainen, joka toimisi koordinaattorina, jos 10 artiklan 2 kohdan perusteita sovellettaisiin, joko emoyrityksen tai jonkin yhteisössä toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.
  Kyseisen toimivaltaisen viranomaisen on kuultava muita asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia ja otettava huomioon
  EVSK:n
  21 a artiklan 2 kohdan
  ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 8 ja 42 artiklan
  mukaisesti laatimat
  suuntaviivat
  . Tässä tarkoituksessa toimivaltaisen viranomaisen on kuultava
  EVSK:ta
  ennen päätöksen tekemistä.”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”Alakohtaisten sääntöjen soveltamista rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten on
  5 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa
  tarkastettava, ovatko säännellyt yritykset, joiden emoyrityksen pääkonttori on
  kolmannessa maassa
  ,
  kyseisen
  kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa, joka vastaa tämän direktiivin lisävalvontaa koskevissa säännöksissä tarkoitettua valvontaa 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säänneltyjen yritysten osalta. Tarkastuksen suorittaa se toimivaltainen viranomainen, joka toimisi koordinaattorina, jos 10 artiklan 2 kohdan perusteita sovellettaisiin, joko emoyrityksen tai jonkin yhteisössä toimiluvan saaneen säännellyn yrityksen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan.

Kyseisen toimivaltaisen viranomaisen on kuultava muita asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia ja otettava huomioon
  EVSK:n
  21 a artiklan 2 kohdan
  ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 8 ja 42 artiklan
  mukaisesti laatimat
  suuntaviivat
  . Tässä tarkoituksessa toimivaltaisen viranomaisen on kuultava
  EVSK:ta
  ennen päätöksen tekemistä.”.

| 2 a) | Lisätään 18 artiklaan seuraava kohta:




  ”1 a.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen päättää vastoin toisen toimivaltaisen viranomaisen mielipidettä, että kolmannessa maassa harjoitetaan vastaavaa valvontaa, viimeksi mainittu voi ilmoittaa asiasta EVSK:lle, joka voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

2 a)

Lisätään 18 artiklaan seuraava kohta:

”1 a.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen päättää vastoin toisen toimivaltaisen viranomaisen mielipidettä, että kolmannessa maassa harjoitetaan vastaavaa valvontaa, viimeksi mainittu voi ilmoittaa asiasta EVSK:lle, joka voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti.”.

| 2 b) | Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio tarkastelee EVSK:n, Euroopan pankkikomitean, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkekomitean ja finanssiryhmittymäkomitean avustuksella 1 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen tulosta ja siitä johtuvaa tilannetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamista.” |
| --- | --- |

2 b)

Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio tarkastelee EVSK:n, Euroopan pankkikomitean, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkekomitean ja finanssiryhmittymäkomitean avustuksella 1 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen tulosta ja siitä johtuvaa tilannetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamista.”

| 3) | Korvataan 20 artiklaa edeltävä III luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

3)

Korvataan 20 artiklaa edeltävä III luvun otsikko seuraavasti:

| 4) | Korvataan
  20 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:


  ”1.
     
  Komissio hyväksyy 21, 21 a ja 21 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä tähän direktiiviin tehtävät mukautukset seuraavilla alueilla:










  a) | 2 artiklassa tarkoitettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tämän direktiivin soveltamisessa; |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan
  20 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.
     
  Komissio hyväksyy 21, 21 a ja 21 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä tähän direktiiviin tehtävät mukautukset seuraavilla alueilla:

a)

2 artiklassa tarkoitettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tämän direktiivin soveltamisessa;

| b) | 2 artiklassa tarkoitettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen tämän direktiivin johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa; |
| --- | --- |

b)

2 artiklassa tarkoitettujen määritelmien sanamuodon tarkentaminen tämän direktiivin johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi unionissa;

| c) | terminologian yhdenmukaistaminen ja direktiivien määritelmien laatiminen säänneltyjä yrityksiä ja niihin liittyviä seikkoja koskevan unionin tulevan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

terminologian yhdenmukaistaminen ja direktiivien määritelmien laatiminen säänneltyjä yrityksiä ja niihin liittyviä seikkoja koskevan unionin tulevan lainsäädännön mukaisesti;

| d) | liitteessä I esitettyjen laskentamenetelmien tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden ja toiminnan vakauden valvontatekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

d)

liitteessä I esitettyjen laskentamenetelmien tarkentaminen rahoitusmarkkinoiden ja toiminnan vakauden valvontatekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi;

| e) | 7 artiklan ja 8 artiklan sekä liitteen II mukaisesti annettujen säännösten yhteensovittaminen johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen edistämiseksi unionissa.”. |
| --- | --- |

e)

7 artiklan ja 8 artiklan sekä liitteen II mukaisesti annettujen säännösten yhteensovittaminen johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen edistämiseksi unionissa.”.

| 5) | Muutetaan 21 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta lukien. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 21 b artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 21 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta lukien. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 21 b artiklan mukaisesti.”.

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”2a.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  2b.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 21 a ja 21 b artiklassa asetettuja ehtoja.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”2a.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2b.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 21 a ja 21 b artiklassa asetettuja ehtoja.”.

| c) | Poistetaan 3 kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 3 kohta.

| d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  EVSK voi antaa yleisiä suuntaviivoja siitä, onko todennäköistä, että kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten lisävalvontajärjestelmillä saavutetaan tässä direktiivissä määritellyt lisävalvonnan tavoitteet sellaisen finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten osalta, jonka johdon pääkonttori on unionin ulkopuolella. EVSK:n on ajoittain tarkistettava näitä suuntaviivoja ja otettava huomioon kyseisten toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa lisävalvonnassa tapahtuvat muutokset.”. |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  EVSK voi antaa yleisiä suuntaviivoja siitä, onko todennäköistä, että kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten lisävalvontajärjestelmillä saavutetaan tässä direktiivissä määritellyt lisävalvonnan tavoitteet sellaisen finanssiryhmittymän säänneltyjen yritysten osalta, jonka johdon pääkonttori on unionin ulkopuolella. EVSK:n on ajoittain tarkistettava näitä suuntaviivoja ja otettava huomioon kyseisten toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa lisävalvonnassa tapahtuvat muutokset.”.

| e) | Poistetaan 5 kohta. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan 5 kohta.

| 6) | Lisätään
  artiklat
  seuraavasti:

  ”21 a artikla


  Säädösvallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi koska tahansa peruuttaa 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn säädösvallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.



  21 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.



  21 c artikla


  Tekniset standardit

  1.   Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen harmonisointi ja
  tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset voivat asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  , asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EVLEV]
  ja asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  42 artiklojen mukaisesti laatia ▐:






  a) | sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklan 11 kohdan suhteen
  neuvoston direktiivin 78/660/ETY (23) 17 artiklan
  soveltamisen tarkentamiseksi
  tämän direktiivin yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisätään
  artiklat
  seuraavasti:

”21 a artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi koska tahansa peruuttaa 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn säädösvallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

21 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.

21 c artikla

Tekniset standardit

1.   Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen harmonisointi ja
  tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan valvontaviranomaiset voivat asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  , asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EVLEV]
  ja asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  42 artiklojen mukaisesti laatia ▐:

a)

sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklan 11 kohdan suhteen
  neuvoston direktiivin 78/660/ETY (23) 17 artiklan
  soveltamisen tarkentamiseksi
  tämän direktiivin yhteydessä;

| b) | sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklan 17 kohdan suhteen
  niiden menettelyjen
  vahvistamiseksi tai kriteerien tarkentamiseksi
  , joilla ’asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset’ määritetään; |
| --- | --- |

b)

sääntelystandardien luonnoksia 2 artiklan 17 kohdan suhteen
  niiden menettelyjen
  vahvistamiseksi tai kriteerien tarkentamiseksi
  , joilla ’asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset’ määritetään;

| c) | sääntelystandardien luonnoksia 3 artiklan 5 kohdan suhteen niiden vaihtoehtoisten parametrien tarkentamiseksi, joita
  sovelletaan määritettäessä finanssiryhmittymää; |
| --- | --- |

c)

sääntelystandardien luonnoksia 3 artiklan 5 kohdan suhteen niiden vaihtoehtoisten parametrien tarkentamiseksi, joita
  sovelletaan määritettäessä finanssiryhmittymää;

| d) | täytäntöönpanostandardien luonnoksia 6 artiklan 2 kohdan suhteen
  liitteen I osassa II lueteltujen laskentamenetelmien
  yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 4 kohdan soveltamista; |
| --- | --- |

d)

täytäntöönpanostandardien luonnoksia 6 artiklan 2 kohdan suhteen
  liitteen I osassa II lueteltujen laskentamenetelmien
  yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 4 kohdan soveltamista;

| e) | täytäntöönpanostandardien luonnoksia 7 artiklan 2 kohdan suhteen
  niiden
  menettelyjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , joiden perusteella
  kyseisen artiklan
  toisessa alakohdassa tarkoitetussa yleisvalvonnassa sisällytetään kohteita ’riskikeskittymien’ määritelmän soveltamisalaan; |
| --- | --- |

e)

täytäntöönpanostandardien luonnoksia 7 artiklan 2 kohdan suhteen
  niiden
  menettelyjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , joiden perusteella
  kyseisen artiklan
  toisessa alakohdassa tarkoitetussa yleisvalvonnassa sisällytetään kohteita ’riskikeskittymien’ määritelmän soveltamisalaan;

| f) | täytäntöönpanostandardien luonnoksia 8 artiklan 2 kohdan suhteen
  niiden
  menettelyjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , joiden perusteella
  kyseisen artiklan
  toisessa alakohdassa tarkoitetussa yleisvalvonnassa sisällytetään kohteita ’ryhmänsisäisten liiketoimien’ määritelmän soveltamisalaan; |
| --- | --- |

f)

täytäntöönpanostandardien luonnoksia 8 artiklan 2 kohdan suhteen
  niiden
  menettelyjen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi
  , joiden perusteella
  kyseisen artiklan
  toisessa alakohdassa tarkoitetussa yleisvalvonnassa sisällytetään kohteita ’ryhmänsisäisten liiketoimien’ määritelmän soveltamisalaan;

2.   
  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklojen mukaisesti. Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.
  ”

3 artikla

Muutokset direktiiviin 2003/6/EY

Muutetaan direktiivi 2003/6/EY seuraavasti:

| -1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:




  ”5.
     
  ’hyväksytyillä markkinatavoilla’ käytäntöjä, joita voidaan kohtuudella olettaa olevan yksillä tai useammilla rahoitusmarkkinoilla ja jotka toimivaltainen viranomainen hyväksyy komission 17, 17 a ja 17 b artiklassa säädettyä delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen hyväksymien standardien mukaisesti.




  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission ensimmäisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen hyväksyttyjen markkinatapojen osalta.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

-1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5.
     
  ’hyväksytyillä markkinatavoilla’ käytäntöjä, joita voidaan kohtuudella olettaa olevan yksillä tai useammilla rahoitusmarkkinoilla ja jotka toimivaltainen viranomainen hyväksyy komission 17, 17 a ja 17 b artiklassa säädettyä delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen hyväksymien standardien mukaisesti.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission ensimmäisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen hyväksyttyjen markkinatapojen osalta.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”

| b) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa direktiivin yhdenmukainen soveltaminen unionissa, komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa koskevat toimenpiteet. Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa direktiivin yhdenmukainen soveltaminen unionissa, komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa koskevat toimenpiteet. Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”.

| -1 a) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 10 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”. |
| --- | --- | --- |

-1 a)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 10 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”10 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 10 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti hyväksymien unionin sitovien säädösten johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukaiset soveltamisedellytykset.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”10 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 10 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti hyväksymien unionin sitovien säädösten johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukaiset soveltamisedellytykset.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| -1 b) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:










  a) | Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi ja se korvataan seuraavasti:




  ”1.
     
  Tämän direktiivin kiellot eivät koske kaupankäyntiä omilla osakkeilla takaisinosto-ohjelmien mukaisesti eikä rahoitusvälineen vakauttamista, jos kyseinen kaupankäynti tapahtuu täytäntöönpanotoimien mukaisesti. Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”. |
| --- | --- | --- |

-1 b)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi ja se korvataan seuraavasti:

”1.
     
  Tämän direktiivin kiellot eivät koske kaupankäyntiä omilla osakkeilla takaisinosto-ohjelmien mukaisesti eikä rahoitusvälineen vakauttamista, jos kyseinen kaupankäynti tapahtuu täytäntöönpanotoimien mukaisesti. Nämä toimenpiteet hyväksytään 17, 17 a ja 17 b artiklassa tarkoitettua delegoituja säädöksiä koskevaa menettelyä noudattaen.”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 1 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukaiset soveltamisedellytykset.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 1 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukaiset soveltamisedellytykset.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”

| -1 c) | Korvataan 14 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4)
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava EAMV:lle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 1 ja 2 kohdan mukaisesti toteutetuista hallinnollisista toimista ja seuraamuksista.




  Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EAMV:lle samaan aikaan kaikista ensimmäisen alakohdan mukaisesti julkistettavista seuraamuksista. Jos julkistettu seuraamus koskee direktiivin 2004/39/EY mukaisesti toimiluvan saanutta sijoituspalveluyritystä, EAMV:n on lisättävä maininta julkistetusta seuraamuksesta direktiivin 2004/39/EY 5 artiklan 3 kohdalla perustettuun sijoituspalveluyritysten rekisteriin.”. |
| --- | --- |

-1 c)

Korvataan 14 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4)
     
  Jäsenvaltioiden on toimitettava EAMV:lle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 1 ja 2 kohdan mukaisesti toteutetuista hallinnollisista toimista ja seuraamuksista.

Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EAMV:lle samaan aikaan kaikista ensimmäisen alakohdan mukaisesti julkistettavista seuraamuksista. Jos julkistettu seuraamus koskee direktiivin 2004/39/EY mukaisesti toimiluvan saanutta sijoituspalveluyritystä, EAMV:n on lisättävä maininta julkistetusta seuraamuksesta direktiivin 2004/39/EY 5 artiklan 3 kohdalla perustettuun sijoituspalveluyritysten rekisteriin.”.

| -1 d) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”15 a artikla



  1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

-1 d)

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.

| 1) | Korvataan
  16 artikla
  seuraavasti:








  a) | Korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:


  ”Toimivaltainen viranomainen, jonka tietojensaantipyyntöä ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka tietojensaantipyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi viedä
  kieltäytymisen tai kohtuullisessa ajassa toimimatta
  jättämisen
  EAMV:n
  käsiteltäväksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  määräysten soveltamista.
  Siinä tapauksessa EAVM voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti rajoittamatta mahdollisuutta kieltäytyä toimimasta toisessa alakohdassa tarkoitetun tietojensaantipyynnön johdosta ja EAMV:n mahdollisuutta toimia tällaisissa tapauksissa kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan
  16 artikla
  seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

”Toimivaltainen viranomainen, jonka tietojensaantipyyntöä ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka tietojensaantipyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi viedä
  kieltäytymisen tai kohtuullisessa ajassa toimimatta
  jättämisen
  EAMV:n
  käsiteltäväksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  määräysten soveltamista.
  Siinä tapauksessa EAVM voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti rajoittamatta mahdollisuutta kieltäytyä toimimasta toisessa alakohdassa tarkoitetun tietojensaantipyynnön johdosta ja EAMV:n mahdollisuutta toimia tällaisissa tapauksissa kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti.”;

| b) | Korvataan
  4 kohdan viides alakohta
  seuraavasti:
  ”Toimivaltainen viranomainen, jonka pyyntöä tutkimuksen aloittamisesta tai oman henkilöstönsä läsnäolosta toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tutkimuksissa ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka pyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi saattaa
  kieltäytymisen tai kohtuullisessa ajassa toimimatta
  jättämisen
  EAMV:n
  käsiteltäväksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  määräysten soveltamista.
  Siinä tapauksessa EAVM voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti rajoittamatta mahdollisuutta kieltäytyä toimimasta 16 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tietojensaantipyynnön johdosta ja EAMV:n mahdollisuutta toimia tällaisissa tapauksissa kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan
  4 kohdan viides alakohta
  seuraavasti:

”Toimivaltainen viranomainen, jonka pyyntöä tutkimuksen aloittamisesta tai oman henkilöstönsä läsnäolosta toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tutkimuksissa ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka pyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi saattaa
  kieltäytymisen tai kohtuullisessa ajassa toimimatta
  jättämisen
  EAMV:n
  käsiteltäväksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  määräysten soveltamista.
  Siinä tapauksessa EAVM voi toimia asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan mukaisesti rajoittamatta mahdollisuutta kieltäytyä toimimasta 16 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tietojensaantipyynnön johdosta ja EAMV:n mahdollisuutta toimia tällaisissa tapauksissa kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti.”;

| c) | Korvataan
  5 kohta
  seuraavasti:
  ”
  5.
     Jotta voidaan varmistaa 2 ja 4 kohdan yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  menettelyjen ja lomakkeiden osalta tässä artiklassa tarkoitettua
  tietojenvaihtoa ja rajat ylittäviä tarkastuksia ▐ varten.


  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.
  ” |
| --- | --- |

c)

Korvataan
  5 kohta
  seuraavasti:

”
  5.
     Jotta voidaan varmistaa 2 ja 4 kohdan yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  menettelyjen ja lomakkeiden osalta tässä artiklassa tarkoitettua
  tietojenvaihtoa ja rajat ylittäviä tarkastuksia ▐ varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.
  ”

| 1 a) | Muutetaan 17 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 a kohta seuraavasti:




  ”2a.
     
  Siirretään komissiolle valtuudet antaa 1 artiklassa, 6 artiklan 10 kohdassa, 8 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 17 a artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

1 a)

Muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 a kohta seuraavasti:

”2a.
     
  Siirretään komissiolle valtuudet antaa 1 artiklassa, 6 artiklan 10 kohdassa, 8 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 17 a artiklan mukaisesti.”;

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”2aa.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  2 ab.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 17a ja 17 b artiklassa asetettuja ehtoja.”; |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”2aa.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2 ab.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 17a ja 17 b artiklassa asetettuja ehtoja.”;

| c) | Poistetaan 3 kohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 3 kohta.

| 1 b) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”17 a artikla


  Toimivallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 1 artiklassa, 6 artiklan 10 kohdassa, 8 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun toimivallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
  ”

  17 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1 b)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”17 a artikla

Toimivallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 1 artiklassa, 6 artiklan 10 kohdassa, 8 artiklassa, 14 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun toimivallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
  ”

17 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Muutokset direktiiviin 2003/41/EY

Muutetaan direktiivi 2003/41/EY seuraavasti:

| -1) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan a kohta seuraavasti:










  ”a) | toimivaltainen valvonnasta vastaava viranomainen on kirjannut laitoksen kansalliseen rekisteriin tai laitos on hyväksytty; jos kyseessä on 20 artiklassa tarkoitettu rajatylittävä toiminta, rekisterissä on myös ilmoitettava jäsenvaltiot, joissa laitos toimii; nämä tiedot välitetään Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EVLEV), joka julkaisee ne verkkosivuillaan;” |
| --- | --- | --- | --- |

-1)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan a kohta seuraavasti:

”a)

toimivaltainen valvonnasta vastaava viranomainen on kirjannut laitoksen kansalliseen rekisteriin tai laitos on hyväksytty; jos kyseessä on 20 artiklassa tarkoitettu rajatylittävä toiminta, rekisterissä on myös ilmoitettava jäsenvaltiot, joissa laitos toimii; nämä tiedot välitetään Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle (EVLEV), joka julkaisee ne verkkosivuillaan;”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:




  ”5.
     
  Kun kyse on 20 artiklassa tarkoitetusta rajatylittävästä toiminnasta, laitokselta edellytetään kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ennakolta myöntämää lupaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaista lupaa myöntäessään asiasta välittömästi EVLEV:lle.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Kun kyse on 20 artiklassa tarkoitetusta rajatylittävästä toiminnasta, laitokselta edellytetään kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ennakolta myöntämää lupaa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaista lupaa myöntäessään asiasta välittömästi EVLEV:lle.”.

| 1) | Muutetaan 13 artikla seuraavasti:






  a) | Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

a)

Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi.

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”2.   
  Asetuksella (EU) No .../2010
  perustettu
  EVLEV voi laatia täytäntöönpanostandardien luonnoksia 1 kohdan c alakohdan i–vi alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen muodon osalta
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”2.   
  Asetuksella (EU) No .../2010
  perustettu
  EVLEV voi laatia täytäntöönpanostandardien luonnoksia 1 kohdan c alakohdan i–vi alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen muodon osalta
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 1 a) | Korvataan 14 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Laitoksen toiminnan kieltävä päätös on perusteltava yksityiskohtaisesti ja annettava tiedoksi kyseiselle laitokselle. Se on annettava tiedoksi myös EVLEV:lle.”. |
| --- | --- |

1 a)

Korvataan 14 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Laitoksen toiminnan kieltävä päätös on perusteltava yksityiskohtaisesti ja annettava tiedoksi kyseiselle laitokselle. Se on annettava tiedoksi myös EVLEV:lle.”.

| 1 b) | Korvataan 15 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Vakuutusteknisen vastuuvelan laskemista koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisen jatkamiseksi siltä osin kuin se on perusteltua - erityisesti korkokanta ja muut vakuutusteknisen vastuuvelan tasoon vaikuttavat olettamukset huomioon ottaen - komissio, joka saa neuvoja EVLEV:ltä antaa joka toinen vuosi tai jäsenvaltion sitä pyytäessä kertomuksen tilanteesta rajatylittävän toiminnan kehityksessä.”. |
| --- | --- |

1 b)

Korvataan 15 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.
     
  Vakuutusteknisen vastuuvelan laskemista koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisen jatkamiseksi siltä osin kuin se on perusteltua - erityisesti korkokanta ja muut vakuutusteknisen vastuuvelan tasoon vaikuttavat olettamukset huomioon ottaen - komissio, joka saa neuvoja EVLEV:ltä antaa joka toinen vuosi tai jäsenvaltion sitä pyytäessä kertomuksen tilanteesta rajatylittävän toiminnan kehityksessä.”.

| 2) | Lisätään 20 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”11.   ▐ Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EVLEV:ille sellaisiin ammattieläkejärjestelmiin sovellettavat vakavaraisuutta koskevat kansalliset säännökset, joita ei koske 1 kohdassa oleva viittaus kansalliseen sosiaali- ja työlainsäädäntöön. ▐


  Jäsenvaltioiden on saatettava nämä tiedot ajan tasalle säännöllisesti ja vähintään kahden vuoden välein ja EVLEV julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.




  EVLEV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta määritellään menettelyt, joita jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava ja lomakkeet ja mallit, joita niiden on käytettävä, kun ne toimittavat tietoja EVLEV:ille ja saattavat nämä tiedot ajan tasalle. Viranomainen toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 20 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”11.   ▐ Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EVLEV:ille sellaisiin ammattieläkejärjestelmiin sovellettavat vakavaraisuutta koskevat kansalliset säännökset, joita ei koske 1 kohdassa oleva viittaus kansalliseen sosiaali- ja työlainsäädäntöön. ▐

Jäsenvaltioiden on saatettava nämä tiedot ajan tasalle säännöllisesti ja vähintään kahden vuoden välein ja EVLEV julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.

EVLEV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta määritellään menettelyt, joita jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava ja lomakkeet ja mallit, joita niiden on käytettävä, kun ne toimittavat tietoja EVLEV:ille ja saattavat nämä tiedot ajan tasalle. Viranomainen toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 2 a) | Muutetaan 21 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

2 a)

Muutetaan 21 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EVLEV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] mukaisesti.




  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EVLEV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”; |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EVLEV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] mukaisesti.

Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EVLEV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”;

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tiedotettava komissiolle ja EVLEV:lle kaikista olennaisista vaikeuksista, jotka aiheutuvat tämän direktiivin soveltamisesta.




  Komission, EVLEV:n ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tutkittava nämä vaikeudet mahdollisimman nopeasti sopivan ratkaisun löytämiseksi.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Kunkin jäsenvaltion on tiedotettava komissiolle ja EVLEV:lle kaikista olennaisista vaikeuksista, jotka aiheutuvat tämän direktiivin soveltamisesta.

Komission, EVLEV:n ja kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tutkittava nämä vaikeudet mahdollisimman nopeasti sopivan ratkaisun löytämiseksi.”

5 artikla

Muutokset direktiiviin 2003/71/EY

Muutetaan direktiivi 2003/71/EY seuraavasti:

| -1) | Lisätään 4 artiklaan seuraava kohta:




  ”3 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia, joissa määritellään 1 kohdan a, d ja e alakohdan sekä 2 kohdan a, b,, e, f, g ja h alakohdan mukaiset poikkeukset.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 a–7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

-1)

Lisätään 4 artiklaan seuraava kohta:

”3 a.
     
  Jotta voidaan varmistaa direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia, joissa määritellään 1 kohdan a, d ja e alakohdan sekä 2 kohdan a, b,, e, f, g ja h alakohdan mukaiset poikkeukset.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 a–7 e artiklan mukaisesti.”.

| -1 a) | Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:




  ”Jotta voidaan varmistaa direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset, joilla varmistetaan komission 5 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen tiivistelmän yhtenäisen mallin osalta ja annetaan sijoittajille mahdollisuus verrata kyseessä olevaa arvopaperia muihin vastaaviin tuotteisiin.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

-1 a)

Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset, joilla varmistetaan komission 5 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen tiivistelmän yhtenäisen mallin osalta ja annetaan sijoittajille mahdollisuus verrata kyseessä olevaa arvopaperia muihin vastaaviin tuotteisiin.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| -1 b) | Lisätään 7 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 1 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

-1 b)

Lisätään 7 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta varmistetaan komission 1 kohdan mukaisesti hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukainen soveltaminen.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 1) | Lisätään 8 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”5.   
  EAMV voi laatia
  teknisten täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotta varmistetaan
  komission 4 kohdan mukaisesti
  hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  . Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 8 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”5.   
  EAMV voi laatia
  teknisten täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotta varmistetaan
  komission 4 kohdan mukaisesti
  hyväksymien delegoitujen säädösten yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  . Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 2) | Muutetaan 13 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava
  EAMV:lle
  esitteen
  ja sen täydennyksen
  hyväksymisestä samanaikaisesti, kun sen hyväksymisestä ilmoitetaan tapauksen mukaan liikkeeseenlaskijalle, tarjoajalle tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevalle osapuolelle.
  Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EAMV:lle ja samanaikaisesti toimitettava sille kopio mainitusta esitteestä ja sen täydennyksestä.”. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava
  EAMV:lle
  esitteen
  ja sen täydennyksen
  hyväksymisestä samanaikaisesti, kun sen hyväksymisestä ilmoitetaan tapauksen mukaan liikkeeseenlaskijalle, tarjoajalle tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevalle osapuolelle.
  Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EAMV:lle ja samanaikaisesti toimitettava sille kopio mainitusta esitteestä ja sen täydennyksestä.”.

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää esitteen hyväksymisen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tämän suostumuksella, jos siirrosta ilmoitetaan ennakolta
  EAMV:lle
  . Siirrosta on ilmoitettava liikkeeseenlaskijalle, tarjoajalle tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevalle osapuolelle kolmen työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen teki päätöksensä. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen alkaa tästä päivästä.
  Asetuksen .../... [EAMV] 13 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta tämän kohdan mukaisesti tapahtuvaan esitteen hyväksymisen siirtämiseen.




  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset ja helpottaa valvontaviranomaisten ja EAMV:n välistä tiedonkulkua, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi tässä kohdassa tarkoitettuja ilmoituksia varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää esitteen hyväksymisen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tämän suostumuksella, jos siirrosta ilmoitetaan ennakolta
  EAMV:lle
  . Siirrosta on ilmoitettava liikkeeseenlaskijalle, tarjoajalle tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevalle osapuolelle kolmen työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen teki päätöksensä. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen alkaa tästä päivästä.
  Asetuksen .../... [EAMV] 13 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta tämän kohdan mukaisesti tapahtuvaan esitteen hyväksymisen siirtämiseen.

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset ja helpottaa valvontaviranomaisten ja EAMV:n välistä tiedonkulkua, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi tässä kohdassa tarkoitettuja ilmoituksia varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 3) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Kun esite on hyväksytty, liikkeeseenlaskijan, tarjoajan tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevan osapuolen on toimitettava se kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle ja asetettava se yleisön saataville mahdollisimman nopeasti tai ainakin kohtuullisessa ajassa ennen kuin kyseisten arvopaperien tarjoaminen yleisölle aloitetaan tai ne otetaan kaupankäynnin kohteeksi ja viimeistään tarjoamisen aloittamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen ajankohtana. Tarjottaessa ja haettaessa kaupankäynnin kohteeksi osakelajia, jota ei ole vielä otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, esitteen on lisäksi oltava saatavilla vähintään kuusi työpäivää ennen tarjouksen päättymistä.”. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Kun esite on hyväksytty, liikkeeseenlaskijan, tarjoajan tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla ottamista hakevan osapuolen on toimitettava se kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle ja asetettava se yleisön saataville mahdollisimman nopeasti tai ainakin kohtuullisessa ajassa ennen kuin kyseisten arvopaperien tarjoaminen yleisölle aloitetaan tai ne otetaan kaupankäynnin kohteeksi ja viimeistään tarjoamisen aloittamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen ajankohtana. Tarjottaessa ja haettaessa kaupankäynnin kohteeksi osakelajia, jota ei ole vielä otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, esitteen on lisäksi oltava saatavilla vähintään kuusi työpäivää ennen tarjouksen päättymistä.”.

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”4 a.   
  EAMV
  julkistaa verkkosivustollaan luettelon 13 artiklan mukaisesti hyväksytyistä esitteistä sekä mahdolliset hyperlinkit kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, liikkeeseenlaskijoiden tai säänneltyjen markkinoiden verkkosivustoilla julkistettuihin esitteisiin. Julkistettu luettelo on pidettävä ajan tasalla, ja
  kukin asiakohta
  on pidettävä verkkosivustolla vähintään 12 kuukauden ajan.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”4 a.   
  EAMV
  julkistaa verkkosivustollaan luettelon 13 artiklan mukaisesti hyväksytyistä esitteistä sekä mahdolliset hyperlinkit kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, liikkeeseenlaskijoiden tai säänneltyjen markkinoiden verkkosivustoilla julkistettuihin esitteisiin. Julkistettu luettelo on pidettävä ajan tasalla, ja
  kukin asiakohta
  on pidettävä verkkosivustolla vähintään 12 kuukauden ajan.”

| 4) | Lisätään 16 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”3.   Jotta voitaisiin
  varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen, täsmentää tässä artiklassa säädetyt vaatimukset ja
  ottaa huomioon tekniikan kehitys finanssimarkkinoilla,
  EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia niiden
  tilanteiden
  määrittelemiseksi,
  joissa
  esitteen sisältämiin tietoihin
  liittyvä merkityksellinen uusi seikka, olennainen asiavirhe tai epätarkkuus edellyttää, että on julkaistava esitteen täydennys
  .
  EAMV
  toimittaa kyseiset
  sääntelystandardien
  luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

4)

Lisätään 16 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”3.   Jotta voitaisiin
  varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen, täsmentää tässä artiklassa säädetyt vaatimukset ja
  ottaa huomioon tekniikan kehitys finanssimarkkinoilla,
  EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia niiden
  tilanteiden
  määrittelemiseksi,
  joissa
  esitteen sisältämiin tietoihin
  liittyvä merkityksellinen uusi seikka, olennainen asiavirhe tai epätarkkuus edellyttää, että on julkaistava esitteen täydennys
  .
  EAMV
  toimittaa kyseiset
  sääntelystandardien
  luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”.

| 5) | Korvataan
  17 artikla
  seuraavasti:








  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:


  ”1.   Jos arvopapereita on tarkoitus tarjota yleisölle tai ottaa kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai muussa jäsenvaltiossa kuin kotijäsenvaltiossa, kotijäsenvaltion hyväksymä esite ja sen mahdolliset täydennykset ovat voimassa yleisölle tarjoamista tai kaupankäynnin kohteeksi ottamista varten missä tahansa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jos
  EAMV:lle ja
  kunkin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle on annettu 18 artiklan mukainen ilmoitus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan säännösten soveltamista. Vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät saa esitteiden osalta ryhtyä hyväksymis- tai hallintomenettelyihin.”. |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan
  17 artikla
  seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos arvopapereita on tarkoitus tarjota yleisölle tai ottaa kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai muussa jäsenvaltiossa kuin kotijäsenvaltiossa, kotijäsenvaltion hyväksymä esite ja sen mahdolliset täydennykset ovat voimassa yleisölle tarjoamista tai kaupankäynnin kohteeksi ottamista varten missä tahansa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jos
  EAMV:lle ja
  kunkin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle on annettu 18 artiklan mukainen ilmoitus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan säännösten soveltamista. Vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät saa esitteiden osalta ryhtyä hyväksymis- tai hallintomenettelyihin.”.

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jos esitteen hyväksymisen jälkeen ilmenee 16 artiklassa tarkoitettuja merkityksellisiä uusia seikkoja, olennaisia asiavirheitä tai epätarkkuuksia, kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava, 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttävän täydennyksen julkistamista. EAMV ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voivat kiinnittää kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen huomion uusien tietojen tarpeeseen.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jos esitteen hyväksymisen jälkeen ilmenee 16 artiklassa tarkoitettuja merkityksellisiä uusia seikkoja, olennaisia asiavirheitä tai epätarkkuuksia, kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava, 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttävän täydennyksen julkistamista. EAMV ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voivat kiinnittää kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen huomion uusien tietojen tarpeeseen.”.

| 6) | Lisätään 18 artiklaan
  seuraavat kohdat
  :
  ”3.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava
  EAMV:lle
  esitettä koskevasta hyväksymistodistuksesta samanaikaisesti, kun siitä ilmoitetaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.


  EAMV:n
  ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on julkistettava verkkosivustoillaan luettelo tämän artiklan mukaisesti
  ilmoitetuista esitteiden (ja niiden täydennysten) hyväksymistodistuksista
  sekä mahdolliset hyperlinkit
  näihin asiakirjoihin
  kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, liikkeeseenlaskijoiden tai säänneltyjen markkinoiden verkkosivustoilla julkistettuihin asiakohtiin. Julkistettu luettelo on pidettävä ajan tasalla, ja kukin asiakohta on pidettävä verkkosivustolla vähintään 12 kuukauden ajan.
  4.   Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi
  , jotka koskevat hyväksymistodistuksesta ilmoittamista, esitteen kopiota, tiivistelmän käännöstä ja esitteen täydennyksiä.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

6)

Lisätään 18 artiklaan
  seuraavat kohdat
  :

”3.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava
  EAMV:lle
  esitettä koskevasta hyväksymistodistuksesta samanaikaisesti, kun siitä ilmoitetaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

EAMV:n
  ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on julkistettava verkkosivustoillaan luettelo tämän artiklan mukaisesti
  ilmoitetuista esitteiden (ja niiden täydennysten) hyväksymistodistuksista
  sekä mahdolliset hyperlinkit
  näihin asiakirjoihin
  kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, liikkeeseenlaskijoiden tai säänneltyjen markkinoiden verkkosivustoilla julkistettuihin asiakohtiin. Julkistettu luettelo on pidettävä ajan tasalla, ja kukin asiakohta on pidettävä verkkosivustolla vähintään 12 kuukauden ajan.

4.   Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi
  , jotka koskevat hyväksymistodistuksesta ilmoittamista, esitteen kopiota, tiivistelmän käännöstä ja esitteen täydennyksiä.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”.

| 7) | Korvataan
  21 artikla
  seuraavasti:








  a) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  1 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan
  21 artikla
  seuraavasti:

a)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”1 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

1 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.

| b) | Korvataan
  2 kohdan kolmas alakohta
  seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtoa koskevista järjestelyistä tehtävien siirron tarkat edellytykset mukaan luettuina.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan
  2 kohdan kolmas alakohta
  seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtoa koskevista järjestelyistä tehtävien siirron tarkat edellytykset mukaan luettuina.”;

| c) | Lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Arvopaperimarkkinaviranomainen voi osallistua d alakohdan mukaisesti kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen yhdessä suorittamiin paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin”. |
| --- | --- |

c)

Lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Arvopaperimarkkinaviranomainen voi osallistua d alakohdan mukaisesti kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen yhdessä suorittamiin paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin”.

| 8) | Muutetaan 22 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 1 kohta ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta luottamuksellisia tietoja tai toimittamasta luottamuksellisia tietoja
  EAMV:lle
  tai Euroopan järjestelmäriskikomitealle
  , lukuun ottamatta yrityskohtaisia tietoja ja kolmansiin maihin kohdistuvia vaikutuksia koskevia rajoitteita, joista on säädetty asetuksessa (EY) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksessa (EY) N:o .../2010 [EJRK]
  . Toimivaltaisten viranomaisten ja
  EAMV:n
  tai Euroopan järjestelmäriskikomitean välillä vaihdettuja tietoja koskee salassapitovelvollisuus, jota sovelletaan tiedot vastaanottavien toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai aiemmin olleisiin henkilöihin.”. |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 22 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohta ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta luottamuksellisia tietoja tai toimittamasta luottamuksellisia tietoja
  EAMV:lle
  tai Euroopan järjestelmäriskikomitealle
  , lukuun ottamatta yrityskohtaisia tietoja ja kolmansiin maihin kohdistuvia vaikutuksia koskevia rajoitteita, joista on säädetty asetuksessa (EY) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksessa (EY) N:o .../2010 [EJRK]
  . Toimivaltaisten viranomaisten ja
  EAMV:n
  tai Euroopan järjestelmäriskikomitean välillä vaihdettuja tietoja koskee salassapitovelvollisuus, jota sovelletaan tiedot vastaanottavien toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai aiemmin olleisiin henkilöihin.”.

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla
  , EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  2 kohdassa edellytettyjen tietojen tarkentamiseksi
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla
  , EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  2 kohdassa edellytettyjen tietojen tarkentamiseksi
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 8 a) | Korvataan 23 artikla seuraavasti:



  ”23 artikla


  Suojatoimenpiteet



  1.
     
  Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa liikkeeseenlaskijan tai yleisölle tarjoamisesta vastaavan rahoituslaitoksen syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen tai rikkoneen velvoitteita, jotka aiheutuvat liikkeeseenlaskijalle arvopaperien ottamisesta kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, sen on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.




  2.
     
  Jos liikkeeseenlaskija tai yleisölle tarjoamisesta vastaava rahoituslaitos jatkaa kyseisten säännösten rikkomista kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai sen vuoksi, että kyseiset toimenpiteet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sijoittajien suojaamiseksi ja ilmoitettava asiasta ensi tilassa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.”. |
| --- | --- |

8 a)

Korvataan 23 artikla seuraavasti:

”23 artikla

Suojatoimenpiteet

1.
     
  Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa liikkeeseenlaskijan tai yleisölle tarjoamisesta vastaavan rahoituslaitoksen syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen tai rikkoneen velvoitteita, jotka aiheutuvat liikkeeseenlaskijalle arvopaperien ottamisesta kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, sen on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.

2.
     
  Jos liikkeeseenlaskija tai yleisölle tarjoamisesta vastaava rahoituslaitos jatkaa kyseisten säännösten rikkomista kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai sen vuoksi, että kyseiset toimenpiteet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet sijoittajien suojaamiseksi ja ilmoitettava asiasta ensi tilassa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.”.

6 artikla

Muutokset direktiiviin 2004/39/EY

Muutetaan direktiivi 2004/39/EY seuraavasti:

| -1) | Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi ja tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio tarkentaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä 1 kohdan c, i ja k alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten osalta, millä perusteella jokin toiminta on ryhmätasolla katsottava pääasiallisen liiketoiminnan oheistoiminnaksi ja milloin palveluntarjonta on luonteeltaan satunnaista.”. |
| --- | --- |

-1)

Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi ja tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio tarkentaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä 1 kohdan c, i ja k alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten osalta, millä perusteella jokin toiminta on ryhmätasolla katsottava pääasiallisen liiketoiminnan oheistoiminnaksi ja milloin palveluntarjonta on luonteeltaan satunnaista.”.

| -1 a) | Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, komissio selventää 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä 1 kohdassa säädettyjä määritelmiä.
  ” |
| --- | --- |

-1 a)

Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, komissio selventää 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä 1 kohdassa säädettyjä määritelmiä.
  ”

| 1) | Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on
  rekisteröitävä
  kaikki sijoituspalveluyritykset. Rekisterin on oltava yleisön saatavilla, ja sen on sisällettävä tiedot niistä palveluista tai toimista, joiden tarjoamiseen sijoituspalveluyrityksellä on toimilupa. Se on saatettava säännöllisesti ajan tasalle.
  Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV).




  EAMV
  laatii luettelon kaikista
  unionissa
  olevista sijoituspalveluyrityksistä.
  Luettelon on sisällettävä tiedot niistä palveluista tai toimista, joiden harjoittamiseen sijoituspalveluyrityksellä on toimilupa, ja se on saatettava säännöllisesti ajan tasalle. EAMV
  julkistaa luettelon
  verkkosivustollaan
  ja pitää sen ajan tasalla.


  Kun toimivaltainen viranomainen on peruuttanut toimiluvan 8 artiklan b–d alakohdan mukaisesti, peruuttaminen julkistetaan luettelossa viiden vuoden ajan.
  ”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on
  rekisteröitävä
  kaikki sijoituspalveluyritykset. Rekisterin on oltava yleisön saatavilla, ja sen on sisällettävä tiedot niistä palveluista tai toimista, joiden tarjoamiseen sijoituspalveluyrityksellä on toimilupa. Se on saatettava säännöllisesti ajan tasalle.
  Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV).

EAMV
  laatii luettelon kaikista
  unionissa
  olevista sijoituspalveluyrityksistä.
  Luettelon on sisällettävä tiedot niistä palveluista tai toimista, joiden harjoittamiseen sijoituspalveluyrityksellä on toimilupa, ja se on saatettava säännöllisesti ajan tasalle. EAMV
  julkistaa luettelon
  verkkosivustollaan
  ja pitää sen ajan tasalla.

Kun toimivaltainen viranomainen on peruuttanut toimiluvan 8 artiklan b–d alakohdan mukaisesti, peruuttaminen julkistetaan luettelossa viiden vuoden ajan.
  ”.

| 2) | Lisätään 7 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan, ▐ 9 artiklan 2–4 kohdan 10 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 12 artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa










  a) | määritellään toimivaltaisille viranomaisille 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot, toimintasuunnitelma mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 7 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan, ▐ 9 artiklan 2–4 kohdan 10 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 12 artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa

a)

määritellään toimivaltaisille viranomaisille 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot, toimintasuunnitelma mukaan luettuna;

| b) | tarkennetaan sijoituspalveluyritysten hoitoa 9 artiklan 4 kohdan nojalla koskevat vaatimukset ja 9 artiklan 2 kohdan tarkoitetuissa ilmoituksissa annettavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

tarkennetaan sijoituspalveluyritysten hoitoa 9 artiklan 4 kohdan nojalla koskevat vaatimukset ja 9 artiklan 2 kohdan tarkoitetuissa ilmoituksissa annettavat tiedot;

| c) | tarkennetaan vaatimukset, jotka koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti valvontaan liittyviä tehtäviään 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

c)

tarkennetaan vaatimukset, jotka koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti valvontaan liittyviä tehtäviään 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa a–c alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä a, b ja c alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa 7 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan yhtenäiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia sellaisia ilmoituksia koskevia vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä tai kyseisissä artikloissa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa 4 kohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä neljännessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7 e artiklan mukaisesti.
  ”

| 2 a) | Lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”Jokainen toimiluvan peruutus on annettava tiedoksi EAMV:lle.”. |
| --- | --- |

2 a)

Lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:

”Jokainen toimiluvan peruutus on annettava tiedoksi EAMV:lle.”.

| 3) | Lisätään 10 a artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

  ”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV laatii sääntelypanostandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi niistä 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 a artiklan 2 kohdan soveltamista.




  Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa 10, 10 a ja 10 b artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen vahvistamiseksi niitä
  yksityiskohtaisia sääntöjä varten, joita sovelletaan 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten väliseen kuulemismenettelyyn koskevat.


  Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

3)

Lisätään 10 a artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV laatii sääntelypanostandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi niistä 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 a artiklan 2 kohdan soveltamista.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa 10, 10 a ja 10 b artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen vahvistamiseksi niitä
  yksityiskohtaisia sääntöjä varten, joita sovelletaan 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten väliseen kuulemismenettelyyn koskevat.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 3 a) | Korvataan 10 b artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän yhdenmukainen soveltaminen, komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla mukautetaan tämän artiklan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä perusteita.”. |
| --- | --- |

3 a)

Korvataan 10 b artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän yhdenmukainen soveltaminen, komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla mukautetaan tämän artiklan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä perusteita.”.

| 3 b) | Korvataan 13 artiklan 10 kohta seuraavasti:




  ”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 2–9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa täsmennetään sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin sovellettavat toiminnan järjestämistä koskevat käytännön vaatimukset, jotka tarjoavat erilaisia sijoituspalveluja ja/tai -toimia ja oheispalveluja tai niiden yhdistelmiä.”. |
| --- | --- |

3 b)

Korvataan 13 artiklan 10 kohta seuraavasti:

”Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 2–9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa täsmennetään sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin sovellettavat toiminnan järjestämistä koskevat käytännön vaatimukset, jotka tarjoavat erilaisia sijoituspalveluja ja/tai -toimia ja oheispalveluja tai niiden yhdistelmiä.”.

| 3 c) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle kaikista niistä yleisistä vaikeuksista, joita niiden sijoituspalveluyritykset kohtaavat sijoittautumisen tai sijoituspalvelujen tarjoamisen ja/tai sijoitustoiminnan harjoittamisen yhteydessä kolmansissa maissa.”; |
| --- | --- | --- |

3 c)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle kaikista niistä yleisistä vaikeuksista, joita niiden sijoituspalveluyritykset kohtaavat sijoittautumisen tai sijoituspalvelujen tarjoamisen ja/tai sijoitustoiminnan harjoittamisen yhteydessä kolmansissa maissa.”;

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jos komissio sille 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella havaitsee, että jokin kolmas maa ei myönnä unionin sijoituspalveluyrityksille yhtä tehokasta markkinoille pääsyä kuin unioni on myöntänyt kyseisen kolmannen maan sijoituspalveluyrityksille, komissio tekee Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen antamia ohjeita noudattaen neuvostolle ehdotuksia aiheellisista valtuuksista sellaisten neuvottelujen käymiseksi, joilla pyritään saamaan aikaan vastaavat kilpailumahdollisuudet unionin sijoituspalveluyrityksille. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.




  Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja kattavasti menettelyn kaikista vaiheista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 217 artiklan mukaisesti:




  Arvopaperimarkkinaviranomainen avustaa komissiota tämän artiklan soveltamisessa.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jos komissio sille 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella havaitsee, että jokin kolmas maa ei myönnä unionin sijoituspalveluyrityksille yhtä tehokasta markkinoille pääsyä kuin unioni on myöntänyt kyseisen kolmannen maan sijoituspalveluyrityksille, komissio tekee Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen antamia ohjeita noudattaen neuvostolle ehdotuksia aiheellisista valtuuksista sellaisten neuvottelujen käymiseksi, joilla pyritään saamaan aikaan vastaavat kilpailumahdollisuudet unionin sijoituspalveluyrityksille. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.

Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja kattavasti menettelyn kaikista vaiheista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 217 artiklan mukaisesti:

Arvopaperimarkkinaviranomainen avustaa komissiota tämän artiklan soveltamisessa.”.

| 3 d) | Lisätään 16 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi laatia tässä artiklassa tarkoitettuja valvontamenetelmiä koskevat suuntaviivat.” |
| --- | --- |

3 d)

Lisätään 16 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi laatia tässä artiklassa tarkoitettuja valvontamenetelmiä koskevat suuntaviivat.”

| 3 e) | Korvataan 18 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa 1 ja 2 kohdan johdonmukainen harmonisointi ja yhdenmukainen soveltaminen, komissio vahvistaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”. |
| --- | --- |

3 e)

Korvataan 18 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa 1 ja 2 kohdan johdonmukainen harmonisointi ja yhdenmukainen soveltaminen, komissio vahvistaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”.

| 3 f) | Muutetaan 19 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:










  ”– | edellä mainitut palvelut liittyvät osakkeisiin, jotka on hyväksytty kaupankäynnin kohteiksi säännellyillä markkinoilla tai vastaavilla kolmansien maiden markkinoilla, rahamarkkinavälineisiin, joukkovelkakirjoihin tai muihin arvopaperistettuihin velan muotoihin (poislukien johdannaisia sisältävät joukkovelkakirjat tai arvopaperistetut velat), yhteissijoitusyrityksiin tai muihin yksinkertaisiin rahoitusvälineisiin. Kolmansien maiden markkinoita pidetään säänneltyjä markkinoita vastaavina, jos ne täyttävät vastaavat vaatimukset kuin III osastossa säädetyt vaatimukset. Komissio ja EAMV julkaisevat verkkosivuillaan luettelon markkinoista, joita pidetään vastaavina. Luettelo päivitetään säännöllisesti. EAMV avustaa komissiota kolmansien maiden markkinoiden arvioimisessa.”. |
| --- | --- | --- |

3 f)

Muutetaan 19 artiklan 6 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”–

edellä mainitut palvelut liittyvät osakkeisiin, jotka on hyväksytty kaupankäynnin kohteiksi säännellyillä markkinoilla tai vastaavilla kolmansien maiden markkinoilla, rahamarkkinavälineisiin, joukkovelkakirjoihin tai muihin arvopaperistettuihin velan muotoihin (poislukien johdannaisia sisältävät joukkovelkakirjat tai arvopaperistetut velat), yhteissijoitusyrityksiin tai muihin yksinkertaisiin rahoitusvälineisiin. Kolmansien maiden markkinoita pidetään säänneltyjä markkinoita vastaavina, jos ne täyttävät vastaavat vaatimukset kuin III osastossa säädetyt vaatimukset. Komissio ja EAMV julkaisevat verkkosivuillaan luettelon markkinoista, joita pidetään vastaavina. Luettelo päivitetään säännöllisesti. EAMV avustaa komissiota kolmansien maiden markkinoiden arvioimisessa.”.

| 3 g) | Korvataan 19 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”10.
     
  Tarvittavan sijoittajansuojan ja 1–8 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sijoituspalveluyritykset noudattavat 1–8 kohtaan sisältyviä periaatteita tarjotessaan asiakkailleen sijoitus- tai oheispalveluja. Näissä täytäntöönpanotoimenpiteissä on otettava huomioon:”. |
| --- | --- |

3 g)

Korvataan 19 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”10.
     
  Tarvittavan sijoittajansuojan ja 1–8 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio hyväksyy 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sijoituspalveluyritykset noudattavat 1–8 kohtaan sisältyviä periaatteita tarjotessaan asiakkailleen sijoitus- tai oheispalveluja. Näissä täytäntöönpanotoimenpiteissä on otettava huomioon:”.

| 3 h) | Korvataan 21 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”6.
     
  Jotta voidaan varmistaa tarvittava sijoittajansuoja, markkinoiden tasapuolinen ja asianmukainen toiminta ja tämän artiklan 1, 3 ja 4 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:” |
| --- | --- |

3 h)

Korvataan 21 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”6.
     
  Jotta voidaan varmistaa tarvittava sijoittajansuoja, markkinoiden tasapuolinen ja asianmukainen toiminta ja tämän artiklan 1, 3 ja 4 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”

| 3 i) | Korvataan 22 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Sen varmistamiseksi, että sijoittajansuojaan ja markkinoiden tasapuoliseen ja asianmukaiseen toimintaan liittyvät toimenpiteet mukautetaan rahoitusmarkkinoiden tekniseen kehitykseen, ja 1 ja 2 yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään:”. |
| --- | --- |

3 i)

Korvataan 22 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Sen varmistamiseksi, että sijoittajansuojaan ja markkinoiden tasapuoliseen ja asianmukaiseen toimintaan liittyvät toimenpiteet mukautetaan rahoitusmarkkinoiden tekniseen kehitykseen, ja 1 ja 2 yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään:”.

| 3 j) | Korvataan 23 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka päättävät sallia, että sijoituspalveluyritykset saavat nimetä sidonnaisasiamiehiä, on perustettava julkinen rekisteri. Sidonnaisasiamiehet on rekisteröitävä sen jäsenvaltion julkiseen rekisteriin, johon kyseiset asiamiehet ovat sijoittautuneet. EAMV julkaisee verkkosivustollaan viitteet/hyperlinkit, jotka koskevat niiden jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti perustettuja julkisia rekistereitä, jotka päättävät sallia, että sijoituspalveluyritykset saavat nimetä sidonnaisasiamiehiä.”. |
| --- | --- |

3 j)

Korvataan 23 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka päättävät sallia, että sijoituspalveluyritykset saavat nimetä sidonnaisasiamiehiä, on perustettava julkinen rekisteri. Sidonnaisasiamiehet on rekisteröitävä sen jäsenvaltion julkiseen rekisteriin, johon kyseiset asiamiehet ovat sijoittautuneet. EAMV julkaisee verkkosivustollaan viitteet/hyperlinkit, jotka koskevat niiden jäsenvaltioiden tämän artiklan mukaisesti perustettuja julkisia rekistereitä, jotka päättävät sallia, että sijoituspalveluyritykset saavat nimetä sidonnaisasiamiehiä.”.

| 3 k) | Korvataan 24 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”5.
     
  Edellä 2, 3 ja 4 kohdan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, muuttuvat markkinakäytänteet huomioon ottaen ja yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan edistämiseksi komissio määrittää 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä:”. |
| --- | --- |

3 k)

Korvataan 24 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”5.
     
  Edellä 2, 3 ja 4 kohdan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, muuttuvat markkinakäytänteet huomioon ottaen ja yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan edistämiseksi komissio määrittää 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä:”.

| 3 l) | Muutetaan 25 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on EAMV:n asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 16 artiklan mukaisesti suorittaman koordinoinnin avulla huolehdittava asianmukaisin toimenpitein siitä, että toimivaltainen viranomainen pystyy valvomaan sijoituspalveluyritysten toimintaa varmistaakseen, että ne toimivat rehellisesti, tasapuolisesti ja ammattimaisesti sekä tavalla, joka edistää markkinoiden eheyttä, tämän kuitenkaan rajoittamatta sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY säännösten täytäntöönpanoon liittyvien vastuiden kohdentamista.”. |
| --- | --- | --- |

3 l)

Muutetaan 25 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on EAMV:n asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 16 artiklan mukaisesti suorittaman koordinoinnin avulla huolehdittava asianmukaisin toimenpitein siitä, että toimivaltainen viranomainen pystyy valvomaan sijoituspalveluyritysten toimintaa varmistaakseen, että ne toimivat rehellisesti, tasapuolisesti ja ammattimaisesti sekä tavalla, joka edistää markkinoiden eheyttä, tämän kuitenkaan rajoittamatta sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY säännösten täytäntöönpanoon liittyvien vastuiden kohdentamista.”.

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset pitävät toimivaltaisen viranomaisen saatavilla ainakin viiden vuoden ajan merkitykselliset tiedot kaikista rahoitusvälineisiin liittyvistä omaan lukuun tai asiakkaan lukuun toteuttamistaan liiketoimista. Asiakkaan lukuun toteutettavien liiketoimien osalta on säilytettävä yksityiskohtaiset tiedot asiakkaan henkilöllisyydestä ja tiedot, jotka vaaditaan rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY nojalla.




  EAMV voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset pitävät toimivaltaisen viranomaisen saatavilla ainakin viiden vuoden ajan merkitykselliset tiedot kaikista rahoitusvälineisiin liittyvistä omaan lukuun tai asiakkaan lukuun toteuttamistaan liiketoimista. Asiakkaan lukuun toteutettavien liiketoimien osalta on säilytettävä yksityiskohtaiset tiedot asiakkaan henkilöllisyydestä ja tiedot, jotka vaaditaan rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY nojalla.

EAMV voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti”.

| c) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Sen varmistamiseksi, että markkinoiden eheyden turvaamiseen liittyviä toimenpiteitä muutetaan rahoitusmarkkinoiden teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, ja 1–5 kohdan johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio tarkentaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä rahoitusalan liiketoimista toimitettaviin tietoihin sovellettavia menettelyjä ja järjestelyjä sekä toimitettavien tietojen muotoa ja sisältöä, sekä 3 kohdan mukaisten merkittävien markkinoiden määrittelyä koskevat perusteet.”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.
     
  Sen varmistamiseksi, että markkinoiden eheyden turvaamiseen liittyviä toimenpiteitä muutetaan rahoitusmarkkinoiden teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, ja 1–5 kohdan johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio tarkentaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä rahoitusalan liiketoimista toimitettaviin tietoihin sovellettavia menettelyjä ja järjestelyjä sekä toimitettavien tietojen muotoa ja sisältöä, sekä 3 kohdan mukaisten merkittävien markkinoiden määrittelyä koskevat perusteet.”.

| 3 m) | Muutetaan 27 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Kuten 25 artiklassa säädetään, kunkin osakkeen osalta likviditeetiltään tärkeimpien markkinoiden toimivaltainen viranomainen päättää vähintään vuosittain osakelajin, johon kyseinen osake kuuluu, markkinoilla toteutettujen toimeksiantojen keskimääräisen aritmeettisen arvon perusteella. Nämä tiedot ovat julkisia kaikille markkinaosapuolille ja ne toimitetaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.”; |
| --- | --- | --- |

3 m)

Muutetaan 27 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Kuten 25 artiklassa säädetään, kunkin osakkeen osalta likviditeetiltään tärkeimpien markkinoiden toimivaltainen viranomainen päättää vähintään vuosittain osakelajin, johon kyseinen osake kuuluu, markkinoilla toteutettujen toimeksiantojen keskimääräisen aritmeettisen arvon perusteella. Nämä tiedot ovat julkisia kaikille markkinaosapuolille ja ne toimitetaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen julkistaa kyseiset tiedot verkkosivustollaan.”;

| b) | Korvataan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:




  ”7.
     
  Jotta varmistetaan 1–6 kohdan yhdenmukainen soveltaminen tavalla, joka edistää osakkeiden tehokasta hinnanmuodostusta ja antaa sijoituspalveluyrityksille parhaat mahdollisuudet toteuttaa kaupat asiakkaan kannalta edullisimmalla tavalla, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:

”7.
     
  Jotta varmistetaan 1–6 kohdan yhdenmukainen soveltaminen tavalla, joka edistää osakkeiden tehokasta hinnanmuodostusta ja antaa sijoituspalveluyrityksille parhaat mahdollisuudet toteuttaa kaupat asiakkaan kannalta edullisimmalla tavalla, komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”.

| 3 n) | Korvataan 28 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Markkinoiden avoimen ja asianmukaisen toiminnan ja 1 yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”. |
| --- | --- |

3 n)

Korvataan 28 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Markkinoiden avoimen ja asianmukaisen toiminnan ja 1 yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla:”.

| 3 o) | Korvataan 29 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Edellä 1 ja 2 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”. |
| --- | --- |

3 o)

Korvataan 29 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Edellä 1 ja 2 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”.

| 3 p) | Korvataan 30 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Edistääkseen rahoitusmarkkinoiden tehokasta ja asianmukaista toimintaa ja varmistaakseen 1 ja 2 kohdan yhdenmukainen soveltamisen, komissio toteuttaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”. |
| --- | --- |

3 p)

Korvataan 30 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Edistääkseen rahoitusmarkkinoiden tehokasta ja asianmukaista toimintaa ja varmistaakseen 1 ja 2 kohdan yhdenmukainen soveltamisen, komissio toteuttaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”.

| 4) | Korvataan 31 artikla
  seuraavasti:








  a) | Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Jos sijoituspalveluyritys aikoo käyttää sidonnaisasiamiehiä, sijoituspalveluyrityksen kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä kohtuullisessa ajassa ilmoitettava niiden sidonnaisasiamiesten henkilöllisyys, joita sijoituspalveluyritys aikoo käyttää kyseisessä jäsenvaltiossa. Vastaanottava jäsenvaltio voi julkistaa nämä tiedot. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti.”. |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 31 artikla
  seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos sijoituspalveluyritys aikoo käyttää sidonnaisasiamiehiä, sijoituspalveluyrityksen kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä kohtuullisessa ajassa ilmoitettava niiden sidonnaisasiamiesten henkilöllisyys, joita sijoituspalveluyritys aikoo käyttää kyseisessä jäsenvaltiossa. Vastaanottava jäsenvaltio voi julkistaa nämä tiedot. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti.”.

| b) | Lisätään 7 kohta seuraavasti:


  ”7.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa tarkennetaan 2, 4 ja 6 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.


  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3, 4 ja 6 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään 7 kohta seuraavasti:

”7.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa tarkennetaan 2, 4 ja 6 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3, 4 ja 6 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 5) | Lisätään 32 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”10.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa tarkennetaan 2, 4 ja 9 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  ’Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3 ja 9 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.’. ▐ ”. |
| --- | --- |

5)

Lisätään 32 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”10.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa tarkennetaan 2, 4 ja 9 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot
  .

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

’Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3 ja 9 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen (
  EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.’. ▐ ”.

| 5 a) | Lisätään 36 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”5a.
     
  Jokainen toimiluvan peruutus on annettava tiedoksi EAMV:lle.”. |
| --- | --- |

5 a)

Lisätään 36 artiklaan kohta seuraavasti:

”5a.
     
  Jokainen toimiluvan peruutus on annettava tiedoksi EAMV:lle.”.

| 5 b) | Lisätään 39 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1a.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia niiden soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, jotka koskevat d alakohtaa. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

5 b)

Lisätään 39 artiklaan kohta seuraavasti:

”1a.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia niiden soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, jotka koskevat d alakohtaa. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 5 c) | Korvataan 40 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”6.
     
  Edellä 1–5 kohdan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka koskevat:”. |
| --- | --- |

5 c)

Korvataan 40 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”6.
     
  Edellä 1–5 kohdan johdonmukaisen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio toteuttaa 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka koskevat:”.

| 5 d) | Korvataan 41 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen, joka vaatii kaupankäynnin keskeyttämistä tai lopettamista rahoitusvälineellä yhdellä tai useammalla säännellyllä markkinalla, on välittömästi julkistettava päätöksensä ja toimitettava tiedot Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava keskeyttämään tai lopettamaan kaupankäynti rahoitusvälineellä säännellyillä markkinoilla ja monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä, joiden toimintaa ne valvovat, paitsi jos sijoittajien eduille ja sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle voi aiheutua merkittävää haittaa.”. |
| --- | --- |

5 d)

Korvataan 41 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen, joka vaatii kaupankäynnin keskeyttämistä tai lopettamista rahoitusvälineellä yhdellä tai useammalla säännellyllä markkinalla, on välittömästi julkistettava päätöksensä ja toimitettava tiedot Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaadittava keskeyttämään tai lopettamaan kaupankäynti rahoitusvälineellä säännellyillä markkinoilla ja monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä, joiden toimintaa ne valvovat, paitsi jos sijoittajien eduille ja sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle voi aiheutua merkittävää haittaa.”.

| 5 e) | Muutetaan 42 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 6 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Säännellyn markkinan on ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltio, jossa se aikoo ottaa tällaiset järjestelyt käyttöön. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kuukauden kuluessa tieto tästä jäsenvaltiolle, jossa säännelty markkina aikoo ottaa tällaiset järjestelyt käyttöön. EAMV voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

5 e)

Muutetaan 42 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 6 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Säännellyn markkinan on ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle jäsenvaltio, jossa se aikoo ottaa tällaiset järjestelyt käyttöön. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kuukauden kuluessa tieto tästä jäsenvaltiolle, jossa säännelty markkina aikoo ottaa tällaiset järjestelyt käyttöön. EAMV voi pyytää saada tutustua näihin tietoihin asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja siinä asetettujen edellytysten mukaisesti.”;

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”7a.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV laatii teknisten standardien luonnoksia niiden soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, jotka koskevat 1 kohtaa. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”7a.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV laatii teknisten standardien luonnoksia niiden soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, jotka koskevat 1 kohtaa. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 5 f) | Korvataan 44 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa 1 ja 2 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, komissio vahvistaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”. |
| --- | --- |

5 f)

Korvataan 44 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa 1 ja 2 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, komissio vahvistaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”.

| 5 g) | Korvataan 45 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:




  ”3.
     
  Edistääkseen rahoitusmarkkinoiden tehokasta ja asianmukaista toimintaa ja varmistaakseen 1 ja 2 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukainen soveltamisen, komissio toteuttaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”. |
| --- | --- |

5 g)

Korvataan 45 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:

”3.
     
  Edistääkseen rahoitusmarkkinoiden tehokasta ja asianmukaista toimintaa ja varmistaakseen 1 ja 2 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistamisen ja yhdenmukainen soveltamisen, komissio toteuttaa 64, 64a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat:”.

| 6) | Korvataan 47 artikla seuraavasti:

  ”47 artikla


  Luettelo säännellyistä markkinoista

  Jokaisen jäsenvaltion on laadittava luettelo säännellyistä markkinoista, joiden kotijäsenvaltio se on, ja toimitettava tämä luettelo muille jäsenvaltioille ja
  EAMV:lle
  . Samalla tavalla on tiedotettava kaikista tähän luetteloon tehdyistä muutoksista.
  EAMV
  julkistaa säännellyistä markkinoista laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”. |
| --- | --- |

6)

Korvataan 47 artikla seuraavasti:

”47 artikla

Luettelo säännellyistä markkinoista

Jokaisen jäsenvaltion on laadittava luettelo säännellyistä markkinoista, joiden kotijäsenvaltio se on, ja toimitettava tämä luettelo muille jäsenvaltioille ja
  EAMV:lle
  . Samalla tavalla on tiedotettava kaikista tähän luetteloon tehdyistä muutoksista.
  EAMV
  julkistaa säännellyistä markkinoista laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”.

| 7) | Muutetaan 48 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset hoitamaan kutakin tämän direktiivin eri säännöksistä johtuvaa tehtävää. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kunkin tehtävän täytäntöönpanosta vastaava toimivaltainen viranomainen ja viranomaisten mahdollinen tehtävänjako.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 48 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset hoitamaan kutakin tämän direktiivin eri säännöksistä johtuvaa tehtävää. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kunkin tehtävän täytäntöönpanosta vastaava toimivaltainen viranomainen ja viranomaisten mahdollinen tehtävänjako.”;

| b) | Korvataan
  2 kohdan kolmas alakohta
  seuraavasti:
  ”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtämistä koskevista järjestelyistä tehtävien siirron tarkat edellytykset mukaan luettuina.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan
  2 kohdan kolmas alakohta
  seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle,
  EAMV:lle
  ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtämistä koskevista järjestelyistä tehtävien siirron tarkat edellytykset mukaan luettuina.”;

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   
  EAMV
  julkistaa luettelon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   
  EAMV
  julkistaa luettelon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla”.

| 7 a) | Lisätään 51 artiklaan seuraavat kohdat:




  ”Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 1 ja 2 kohdan mukaisesti toteutetuista hallinnollisista toimista ja seuraamuksista.




  Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EAMV:lle samaan aikaan kaikista edellisen alakohdan mukaisesti julkistettavista seuraamuksista. Jos julkistettu seuraamus koskee tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saanutta sijoituspalveluyritystä, EAMV:n on lisättävä maininta julkistetusta seuraamuksesta tämän direktiivin 5 artiklan 3 kohdalla perustettuun sijoituspalveluyritysten rekisteriin.”. |
| --- | --- |

7 a)

Lisätään 51 artiklaan seuraavat kohdat:

”Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain yhdistetyt tiedot kaikista 1 ja 2 kohdan mukaisesti toteutetuista hallinnollisista toimista ja seuraamuksista.

Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EAMV:lle samaan aikaan kaikista edellisen alakohdan mukaisesti julkistettavista seuraamuksista. Jos julkistettu seuraamus koskee tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saanutta sijoituspalveluyritystä, EAMV:n on lisättävä maininta julkistetusta seuraamuksesta tämän direktiivin 5 artiklan 3 kohdalla perustettuun sijoituspalveluyritysten rekisteriin.”.

| 8) | Lisätään 53 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”3.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
  EAMV:lle
  1 kohdassa tarkoitetuista
  valitus- ja muutoksenhakumenettelyistä
  , jotka ovat
  käytettävissä
  niiden lainkäyttöalueella.


  EAMV
  julkistaa kaikista tuomioistuinten ulkopuolisista menettelyistä laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”. |
| --- | --- |

8)

Lisätään 53 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”3.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava
  EAMV:lle
  1 kohdassa tarkoitetuista
  valitus- ja muutoksenhakumenettelyistä
  , jotka ovat
  käytettävissä
  niiden lainkäyttöalueella.

EAMV
  julkistaa kaikista tuomioistuinten ulkopuolisista menettelyistä laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”.

| 8 a) | Korvataan II osaston otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

8 a)

Korvataan II osaston otsikko seuraavasti:

| 8 b) | Korvataan 56 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:




  ”Yhteistyön ja erityisesti tietojen vaihdon helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä yksi ainoa toimivaltainen viranomainen tässä direktiivissä tarkoitetuksi yhteysviranomaiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, EAMV:lle ja muille jäsenvaltiolle niiden viranomaisten nimet, jotka on nimetty vastaanottamaan tietojenvaihto- tai yhteistyöpyyntöjä tämän kohdan nojalla. EAMV julkistaa säännellyistä markkinoista laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”. |
| --- | --- |

8 b)

Korvataan 56 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Yhteistyön ja erityisesti tietojen vaihdon helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä yksi ainoa toimivaltainen viranomainen tässä direktiivissä tarkoitetuksi yhteysviranomaiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, EAMV:lle ja muille jäsenvaltiolle niiden viranomaisten nimet, jotka on nimetty vastaanottamaan tietojenvaihto- tai yhteistyöpyyntöjä tämän kohdan nojalla. EAMV julkistaa säännellyistä markkinoista laaditun luettelon verkkosivuillaan ja pitää sen ajan tasalla.”.

| 8 c) | Korvataan 56 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”Jos toimivaltaisella viranomaisella on perusteltu syy epäillä, että sen valvonnan piiriin kuulumattomat yksiköt harjoittavat tai ovat harjoittaneet tämän direktiivin säännösten vastaista toimintaa toisen jäsenvaltion alueella, tämän toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle mahdollisimman seikkaperäisesti. Viimeksi mainitun viranomaisen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Sen on annettava asiasta ilmoittaneen toimivaltaisen viranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tiedoksi ratkaisu ja mahdollisuuksien mukaan merkittävät välitoimet. Tämä kohta ei kuitenkaan rajoita tiedot välittäneen toimivaltaisen viranomaisen toimivaltaa.”. |
| --- | --- |

8 c)

Korvataan 56 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”Jos toimivaltaisella viranomaisella on perusteltu syy epäillä, että sen valvonnan piiriin kuulumattomat yksiköt harjoittavat tai ovat harjoittaneet tämän direktiivin säännösten vastaista toimintaa toisen jäsenvaltion alueella, tämän toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle mahdollisimman seikkaperäisesti. Viimeksi mainitun viranomaisen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Sen on annettava asiasta ilmoittaneen toimivaltaisen viranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tiedoksi ratkaisu ja mahdollisuuksien mukaan merkittävät välitoimet. Tämä kohta ei kuitenkaan rajoita tiedot välittäneen toimivaltaisen viranomaisen toimivaltaa.”.

| 8 d) | Korvataan 56 artiklan 5 kohta seuraavasti:




  ”5.
     
  Edellä 1 ja 2 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio määrittelee 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja vahvistaa perusteet, joiden nojalla muun jäsenvaltion säänneltyjen markkinoiden toiminnan vastaanottavassa jäsenvaltiossa voidaan katsoa olevan merkittävää kyseisen vastaanottavan jäsenvaltion arvopaperimarkkinoiden toiminnan ja sijoittajien suojan kannalta.”. |
| --- | --- |

8 d)

Korvataan 56 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Edellä 1 ja 2 kohdan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio määrittelee 64, 64 a ja 64 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja vahvistaa perusteet, joiden nojalla muun jäsenvaltion säänneltyjen markkinoiden toiminnan vastaanottavassa jäsenvaltiossa voidaan katsoa olevan merkittävää kyseisen vastaanottavan jäsenvaltion arvopaperimarkkinoiden toiminnan ja sijoittajien suojan kannalta.”.

| 9) | Lisätään 56 artiklaan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 2 kohdassa tarkoitettuja yhteistyöjärjestelyjä varten
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

9)

Lisätään 56 artiklaan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 2 kohdassa tarkoitettuja yhteistyöjärjestelyjä varten
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 10) | Muutetaan 57 artikla seuraavasti:






  a) | Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi. |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 57 artikla seuraavasti:

a)

Nykyinen teksti numeroidaan 1 kohdaksi.

| a a) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Valvontakäytäntöjen lähentämiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen on voitava osallistua valvojien kollegioihin, kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 12 artiklan mukaisesti suorittamat paikalla tehtävät tarkastuksen mukaan luettuina.”; |
| --- | --- |

a a)

Lisätään kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Valvontakäytäntöjen lähentämiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen on voitava osallistua valvojien kollegioihin, kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 12 artiklan mukaisesti suorittamat paikalla tehtävät tarkastuksen mukaan luettuina.”;

| b) | Lisätään 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jotta voidaan varmistaa 1 kohdan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa täsmennetään tiedot, jotka toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava
  tutkimusten, valvontatoimien tai paikalla tehtävien tarkastusten yhteydessä.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  7–7 d artiklan mukaisesti.


  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi toimivaltaisten viranomaisten tutkimusten, valvontatoimien ja paikalla tehtävien tarkastusten yhteydessä harjoittamaa yhteistyötä varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jotta voidaan varmistaa 1 kohdan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa täsmennetään tiedot, jotka toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava
  tutkimusten, valvontatoimien tai paikalla tehtävien tarkastusten yhteydessä.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi toimivaltaisten viranomaisten tutkimusten, valvontatoimien ja paikalla tehtävien tarkastusten yhteydessä harjoittamaa yhteistyötä varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 11) | Muutetaan 58 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa 1 ja 2 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi tietojenvaihtoa varten
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 58 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa 1 ja 2 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi tietojenvaihtoa varten
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”
  5.
     Tämä artikla ja 54 ja 63 artikla eivät estä toimivaltaista viranomaista toimittamasta rahapoliittisina viranomaisina toimiville
  EAMV:lle
  , Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (
  EU) N:o .../2010
  perustetulle Euroopan järjestelmäriskikomitealle, Euroopan keskuspankeille, Euroopan keskuspankkijärjestelmälle ja Euroopan keskuspankille sekä tarvittaessa muille maksujärjestelmien valvonnasta vastuussa oleville viranomaisille niiden tehtävien hoitamista varten tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja; näitä viranomaisia tai elimiä ei myöskään saa estää toimittamasta toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joita ne saattavat tarvita tässä direktiivissä säädettyjen tehtäviensä hoitamiseksi.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”
  5.
     Tämä artikla ja 54 ja 63 artikla eivät estä toimivaltaista viranomaista toimittamasta rahapoliittisina viranomaisina toimiville
  EAMV:lle
  , Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (
  EU) N:o .../2010
  perustetulle Euroopan järjestelmäriskikomitealle, Euroopan keskuspankeille, Euroopan keskuspankkijärjestelmälle ja Euroopan keskuspankille sekä tarvittaessa muille maksujärjestelmien valvonnasta vastuussa oleville viranomaisille niiden tehtävien hoitamista varten tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja; näitä viranomaisia tai elimiä ei myöskään saa estää toimittamasta toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joita ne saattavat tarvita tässä direktiivissä säädettyjen tehtäviensä hoitamiseksi.”.

| 11 a) | Korvataan 59 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Kieltäytyessään yhteistyöstä toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle ja annettava mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot asiasta.” |
| --- | --- |

11 a)

Korvataan 59 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Kieltäytyessään yhteistyöstä toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle ja annettava mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot asiasta.”

| 12) | Lisätään 60 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa
  1 ja 2 kohdan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi muiden toimivaltaisten viranomaisten kuulemista varten
  ennen toimiluvan myöntämistä.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

12)

Lisätään 60 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa
  1 ja 2 kohdan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi muiden toimivaltaisten viranomaisten kuulemista varten
  ennen toimiluvan myöntämistä.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 13) | Muutetaan 62 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan toisen alakohdan kolmas virke seuraavasti:
  ”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .” |
| --- | --- | --- |

13)

Muutetaan 62 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan toisen alakohdan kolmas virke seuraavasti:

”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .”

| b) | Korvataan 2 kohdan kolmannen alakohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan kolmannen alakohdan toinen virke seuraavasti:

”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .”

| c) | Korvataan 3 kohdan toisen alakohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdan toisen alakohdan toinen virke seuraavasti:

”Tällaisista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja
  EAMV:lle
  .”

| 13 a) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”62 a artikla



  1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

13 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”62 a artikla

1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”.

| 14) | Korvataan 63 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltiot ja asetuksen
  (EU) No .../2010 [EAMV] 18 artiklan mukaisesti EAMV
  voivat tehdä tietojenvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ainoastaan, jos ilmaistuun tietoon sovelletaan vähintään 54 artiklassa säädettyjä salassapitotakeita vastaavia takeita. Tällaisen tietojenvaihdon on palveltava kyseisten toimivaltaisten viranomaisten tehtävien hoitamista.
  Jäsenvaltiot ja
  EAMV
  voivat siirtää henkilötietoja kolmanteen maahan direktiivin 95/46/EY IV luvun mukaisesti.
  Jäsenvaltiot ja
  EAMV
  voivat tehdä myös tietojenvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia sellaisten kolmansien maiden viranomaisten, elinten ja luonnollisten tai oikeushenkilöiden kanssa, joiden tehtävänä on
  yski tai useampi seuraavista
  :






  a) | valvoa luottolaitoksia, muita rahoituslaitoksia, vakuutusyrityksiä ja rahoitusmarkkinoita; |
| --- | --- | --- |

14)

Korvataan 63 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltiot ja asetuksen
  (EU) No .../2010 [EAMV] 18 artiklan mukaisesti EAMV
  voivat tehdä tietojenvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ainoastaan, jos ilmaistuun tietoon sovelletaan vähintään 54 artiklassa säädettyjä salassapitotakeita vastaavia takeita. Tällaisen tietojenvaihdon on palveltava kyseisten toimivaltaisten viranomaisten tehtävien hoitamista.

Jäsenvaltiot ja
  EAMV
  voivat siirtää henkilötietoja kolmanteen maahan direktiivin 95/46/EY IV luvun mukaisesti.

Jäsenvaltiot ja
  EAMV
  voivat tehdä myös tietojenvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia sellaisten kolmansien maiden viranomaisten, elinten ja luonnollisten tai oikeushenkilöiden kanssa, joiden tehtävänä on
  yski tai useampi seuraavista
  :

a)

valvoa luottolaitoksia, muita rahoituslaitoksia, vakuutusyrityksiä ja rahoitusmarkkinoita;

| b) | vastata sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelystä sekä muista samankaltaisista menettelyistä; |
| --- | --- |

b)

vastata sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelystä sekä muista samankaltaisista menettelyistä;

| c) | vastata valvontatehtäviään hoitaessaan sijoituspalveluyritysten ja muiden rahoituslaitosten, luottolaitosten sekä vakuutusyritysten lakisääteisestä tilintarkastuksesta tai hallinnoida korvausjärjestelmiä tehtäviään hoitaessaan; |
| --- | --- |

c)

vastata valvontatehtäviään hoitaessaan sijoituspalveluyritysten ja muiden rahoituslaitosten, luottolaitosten sekä vakuutusyritysten lakisääteisestä tilintarkastuksesta tai hallinnoida korvausjärjestelmiä tehtäviään hoitaessaan;

| d) | valvoa sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelyihin sekä muihin samankaltaisiin menettelyihin osallistuvia elimiä; |
| --- | --- |

d)

valvoa sijoituspalveluyritysten selvitys- ja konkurssimenettelyihin sekä muihin samankaltaisiin menettelyihin osallistuvia elimiä;

| e) | valvoa henkilöitä, jotka suorittavat vakuutusyritysten, luottolaitosten, sijoituspalveluyritysten ja muiden rahoituslaitosten lakisääteisen tilintarkastuksen. |
| --- | --- |

e)

valvoa henkilöitä, jotka suorittavat vakuutusyritysten, luottolaitosten, sijoituspalveluyritysten ja muiden rahoituslaitosten lakisääteisen tilintarkastuksen.

Kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja yhteistyösopimuksia voidaan tehdä ainoastaan, jos ilmaistuun tietoon sovelletaan vähintään 54 artiklassa säädettyjä salassapitotakeita vastaavia takeita. Tällaisen tietojenvaihdon on palveltava kyseisten viranomaisten tai elinten tai luonnollisten tai oikeushenkilöiden tehtävien hoitamista.”.

| 14 a) | Muutetaan 64 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 2 ja 4 artiklassa, 10 b artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 10 kohdassa, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44 ja 45 artiklassa ja 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 64 c artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

14 a)

Muutetaan 64 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 2 ja 4 artiklassa, 10 b artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 10 kohdassa, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44 ja 45 artiklassa ja 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 64 c artiklan mukaisesti.”;

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:










  ”-2a. | Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”-2a.

Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| -2b. | Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 64a ja 64 b artiklassa asetettuja ehtoja.”; |
| --- | --- |

-2b.

Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 64a ja 64 b artiklassa asetettuja ehtoja.”;

| c) | Korvataan 2 a kohta seuraavasti:




  ”2a.
     
  Millään delegoidulla säädöksellä ei saa muuttaa tämän direktiivin olennaisia säännöksiä.”; |
| --- | --- |

c)

Korvataan 2 a kohta seuraavasti:

”2a.
     
  Millään delegoidulla säädöksellä ei saa muuttaa tämän direktiivin olennaisia säännöksiä.”;

| d) | Poistetaan 4 kohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan 4 kohta.

| 14 b) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”64 a artikla


  Toimivallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 2 ja 4 artiklassa, 10 b artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 10 kohdassa, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44 ja 45 artiklassa ja 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.



  64 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

14 b)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”64 a artikla

Toimivallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 2 ja 4 artiklassa, 10 b artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 10 kohdassa, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44 ja 45 artiklassa ja 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

64 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”.

7 artikla

Muutokset direktiiviin 2004/109/EY

Muutetaan direktiivi 2004/109/EY seuraavasti:

| -1) | Muutetaan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja tarkentaa 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio hyväksyy 27 artiklan 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen 1 kohdassa vahvistettuja määritelmiä koskevia delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanotoimia.” |
| --- | --- | --- |

-1)

Muutetaan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja tarkentaa 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio hyväksyy 27 artiklan 2 ja 2 a kohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen 1 kohdassa vahvistettuja määritelmiä koskevia delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanotoimia.”

| b) | Korvataan kolmas kohta seuraavasti:




  ”Toisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet vahvistetaan 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan kolmas kohta seuraavasti:

”Toisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet vahvistetaan 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”.

| -1 a) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:










  a) | Lisätään 2 kohtaan seuraava alakohta:










  ”(aa) | liite, joka sisältää yhteenvedon maakohtaisista tilinpäätöksistä;”; |
| --- | --- | --- | --- |

-1 a)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 2 kohtaan seuraava alakohta:

”(aa)

liite, joka sisältää yhteenvedon maakohtaisista tilinpäätöksistä;”;

| b) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Komissio toteuttaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 1 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. Komission on erityisesti täsmennettävä ne tekniset vaatimukset, joiden mukaisesti julkaistun vuositilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen on oltava yleisön saatavilla. Komissio voi tarvittaessa myös mukauttaa 1 kohdassa mainittua viiden vuoden ajanjaksoa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.
     
  Komissio toteuttaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 1 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. Komission on erityisesti täsmennettävä ne tekniset vaatimukset, joiden mukaisesti julkaistun vuositilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen on oltava yleisön saatavilla. Komissio voi tarvittaessa myös mukauttaa 1 kohdassa mainittua viiden vuoden ajanjaksoa.”

| -1 b) | Muutetaan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Komissio toteuttaa 27 artiklan 2 kohdassa ja 2 a kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa tämän artiklan 1—5 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhtenäinen soveltaminen.”; |
| --- | --- | --- |

-1 b)

Muutetaan 5 artiklan 6 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.
     
  Komissio toteuttaa 27 artiklan 2 kohdassa ja 2 a kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa tämän artiklan 1—5 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhtenäinen soveltaminen.”;

| b) | Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:




  ”Edellä a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Edellä b ja c alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet vahvistetaan 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

”Edellä a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Edellä b ja c alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet vahvistetaan 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”;

| c) | Korvataan neljäs alakohta seuraavasti:




  ”Komissio voi myös tarvittaessa 27, 27 a, ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä mukauttaa 1 kohdassa mainittua viiden vuoden ajanjaksoa.”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan neljäs alakohta seuraavasti:

”Komissio voi myös tarvittaessa 27, 27 a, ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä mukauttaa 1 kohdassa mainittua viiden vuoden ajanjaksoa.”.

| -1 c) | Muutetaan 9 artiklan 7 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Komissio toteuttaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 2, 4 ja 5 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää kyseissä kohdissa säädetyt vaatimukset.”. |
| --- | --- | --- |

-1 c)

Muutetaan 9 artiklan 7 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”7.
     
  Komissio toteuttaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa 2, 4 ja 5 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää kyseissä kohdissa säädetyt vaatimukset.”.

| b) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Komissio määrittää tämän artiklan 4 kohdassa mainitun ’lyhyen selvitysjakson’ enimmäispituuden sekä kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen soveltamat asianmukaiset valvontajärjestelmät 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissio määrittää tämän artiklan 4 kohdassa mainitun ’lyhyen selvitysjakson’ enimmäispituuden sekä kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen soveltamat asianmukaiset valvontajärjestelmät 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”.

| 1) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 8 kohta seuraavasti:










  i) | Korvataan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:




  ”8.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa tämän artiklan 1, 2, 4, 5 ja 6 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää kyseissä kohdissa säädetyt vaatimukset, komissio vahvistaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta:”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 8 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:

”8.
     
  Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa tämän artiklan 1, 2, 4, 5 ja 6 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää kyseissä kohdissa säädetyt vaatimukset, komissio vahvistaa 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta:”;

| ii) | Poistetaan a alakohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan a alakohta.

| iii) | Poistetaan toinen alakohta; |
| --- | --- |

iii)

Poistetaan toinen alakohta;

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”9.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 1 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen
  laatimiseksi,
  joita
  käytetään ▐ ilmoitettaessa liikkeeseenlaskijalle tämän artiklan 1 kohdan mukaiset tiedot tai rekisteröitäessä 19 artiklan 3 kohdan mukaisia tietoja.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”9.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 1 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen
  laatimiseksi,
  joita
  käytetään ▐ ilmoitettaessa liikkeeseenlaskijalle tämän artiklan 1 kohdan mukaiset tiedot tai rekisteröitäessä 19 artiklan 3 kohdan mukaisia tietoja.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”.

| 2) | Muutetaan 13 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan
  2 kohta
  seuraavasti:








  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. Sen on erityisesti määriteltävä:”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan
  2 kohta
  seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. Sen on erityisesti määriteltävä:”;

| ii) | Korvataan c alakohta seuraavasti:








  ”(c) | tehtävän ilmoituksen sisältö;”. |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”(c)

tehtävän ilmoituksen sisältö;”.

| iii) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

iii)

Poistetaan toinen alakohta.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”3.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan
  1 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen
  laatimiseksi,
  joita
  käytetään ▐ ilmoitettaessa liikkeeseenlaskijalle
  tämän artiklan
  1 kohdan mukaiset tiedot tai rekisteröitäessä 19 artiklan 3 kohdan mukaisia tietoja.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Jotta voidaan varmistaa
  tämän artiklan
  1 kohdan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ja ottaa huomioon tekniikan kehitys rahoitusmarkkinoilla,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  sellaisten vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen
  laatimiseksi,
  joita
  käytetään ▐ ilmoitettaessa liikkeeseenlaskijalle
  tämän artiklan
  1 kohdan mukaiset tiedot tai rekisteröitäessä 19 artiklan 3 kohdan mukaisia tietoja.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”.

| 2 a) | Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys, varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset.”. |
| --- | --- |

2 a)

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys, varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1 kohdassa säädetyt vaatimukset.”.

| 2 b) | Korvataan 17 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset. Se määrittää erityisesti ne rahoituslaitostyypit, joiden kautta osakkeenomistaja voi käyttää 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja taloudellisia oikeuksiaan.”. |
| --- | --- |

2 b)

Korvataan 17 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset. Se määrittää erityisesti ne rahoituslaitostyypit, joiden kautta osakkeenomistaja voi käyttää 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja taloudellisia oikeuksiaan.”.

| 2 c) | Korvataan 18 artiklan 5 kohta seuraavasti:




  ”5.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja varmistaa johdonmukainen lähentäminen ja täsmentää 1–4 kohdassa säädetyt vaatimukset. Se määrittää erityisesti ne rahoituslaitostyypit, joiden kautta velkapaperin haltija voi käyttää 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja taloudellisia oikeuksiaan.” |
| --- | --- |

2 c)

Korvataan 18 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja varmistaa johdonmukainen lähentäminen ja täsmentää 1–4 kohdassa säädetyt vaatimukset. Se määrittää erityisesti ne rahoituslaitostyypit, joiden kautta velkapaperin haltija voi käyttää 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja taloudellisia oikeuksiaan.”

| 2 d) | Korvataan 19 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä.




  Komission on määritettävä erityisesti menettely, jota noudattaen liikkeeseenlaskijan, osakkeiden tai muiden rahoitusvälineiden haltijan tai 10 artiklassa tarkoitetun henkilön tai yhteisön on toimitettava tiedot 1 tai 3 kohdan mukaisesti kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta










  a) | tiedot voidaan rekisteröidä sähköisessä muodossa kotijäsenvaltiossa; |
| --- | --- | --- |

2 d)

Korvataan 19 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä.

Komission on määritettävä erityisesti menettely, jota noudattaen liikkeeseenlaskijan, osakkeiden tai muiden rahoitusvälineiden haltijan tai 10 artiklassa tarkoitetun henkilön tai yhteisön on toimitettava tiedot 1 tai 3 kohdan mukaisesti kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta

a)

tiedot voidaan rekisteröidä sähköisessä muodossa kotijäsenvaltiossa;

| b) | tämän direktiivin 4 artiklassa mainitun vuositilinpäätöksen toimittaminen voidaan sovittaa yhteen direktiivin 2003/71/EY 10 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten tietojen toimittamisen kanssa.”. |
| --- | --- |

b)

tämän direktiivin 4 artiklassa mainitun vuositilinpäätöksen toimittaminen voidaan sovittaa yhteen direktiivin 2003/71/EY 10 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten tietojen toimittamisen kanssa.”.

| 2 e) | Korvataan 21 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset.




  Komissio määritettävä erityisesti:










  a) | edellä 1 kohdassa tarkoitettua säänneltyjen tietojen levittämistä koskevat vähimmäisvaatimukset, |
| --- | --- | --- |

2 e)

Korvataan 21 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Komissio hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikan kehitys ja täsmentää 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset.

Komissio määritettävä erityisesti:

a)

edellä 1 kohdassa tarkoitettua säänneltyjen tietojen levittämistä koskevat vähimmäisvaatimukset,

| b) | edellä 2 kohdassa mainittua keskitettyä säilytysjärjestelmää koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

b)

edellä 2 kohdassa mainittua keskitettyä säilytysjärjestelmää koskevat vähimmäisvaatimukset.

Komissio voi myös laatia luettelon tiedon levittämisessä yleisölle käytettävistä viestimistä ja pitää sen ajan tasalla.”.

| 2 f) | Korvataan 22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”1.
     
  EAMV laatii asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 8 artiklan mukaisesti suuntaviivoja, jotta voidaan helpottaa yleisön mahdollisuutta tutustua direktiivin 2003/6/EY, direktiivin 2003/71/EY ja tämän direktiivin mukaisesti julkistettuihin tietoihin.”. |
| --- | --- |

2 f)

Korvataan 22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.
     
  EAMV laatii asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 8 artiklan mukaisesti suuntaviivoja, jotta voidaan helpottaa yleisön mahdollisuutta tutustua direktiivin 2003/6/EY, direktiivin 2003/71/EY ja tämän direktiivin mukaisesti julkistettuihin tietoihin.”.

| 2 g) | Muutetaan 23 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jos liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee yhteisön ulkopuolella, kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää liikkeeseenlaskijalle poikkeuksen 4–7 artiklan, 12 artiklan 6 kohdan, 14, 15, 16–18 artiklan vaatimuksista edellyttäen, että kyseisen yhteisön ulkopuolisen maan lainsäädäntöön sisältyvät vastaavat vaatimukset tai tällainen liikkeeseenlaskija noudattaa yhteisön ulkopuolisen maan lainsäädännön vaatimuksia, joita kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen pitää vastaavina.




  Toimivaltainen viranomainen ilmoittaa EAMV:lle myönnetystä poikkeuksesta.”. |
| --- | --- | --- |

2 g)

Muutetaan 23 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jos liikkeeseenlaskijan sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee yhteisön ulkopuolella, kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää liikkeeseenlaskijalle poikkeuksen 4–7 artiklan, 12 artiklan 6 kohdan, 14, 15, 16–18 artiklan vaatimuksista edellyttäen, että kyseisen yhteisön ulkopuolisen maan lainsäädäntöön sisältyvät vastaavat vaatimukset tai tällainen liikkeeseenlaskija noudattaa yhteisön ulkopuolisen maan lainsäädännön vaatimuksia, joita kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen pitää vastaavina.

Toimivaltainen viranomainen ilmoittaa EAMV:lle myönnetystä poikkeuksesta.”.

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Jotta voidaan varmistaa 1 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhtenäinen soveltaminen, komissio hyväksyy 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen täytäntöönpanotoimia:










  i) | sellaisen järjestelmän perustamiseksi, jolla varmistetaan tämän direktiivin nojalla vaadittujen tietojen, myös tilinpäätösasiakirjojen, vastaavuus yhteisön ulkopuolisen maan lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten nojalla vaadittujen tietojen, myös tilinpäätösasiakirjojen, kanssa, |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Jotta voidaan varmistaa 1 kohdan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhtenäinen soveltaminen, komissio hyväksyy 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen täytäntöönpanotoimia:

i)

sellaisen järjestelmän perustamiseksi, jolla varmistetaan tämän direktiivin nojalla vaadittujen tietojen, myös tilinpäätösasiakirjojen, vastaavuus yhteisön ulkopuolisen maan lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten nojalla vaadittujen tietojen, myös tilinpäätösasiakirjojen, kanssa,

| ii) | sen toteamiseksi, että liikkeeseenlaskijan kotipaikkana oleva yhteisön ulkopuolinen maa varmistaa kansallisten lakiensa, asetustensa, hallinnollisten määräystensä tai kansainvälisten organisaatioiden asettamiin kansainvälisiin standardeihin perustuvien käytänteiden tai menettelyjen perusteella tietojen vastaavuuden tämän direktiivin tiedonantovaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

ii)

sen toteamiseksi, että liikkeeseenlaskijan kotipaikkana oleva yhteisön ulkopuolinen maa varmistaa kansallisten lakiensa, asetustensa, hallinnollisten määräystensä tai kansainvälisten organisaatioiden asettamiin kansainvälisiin standardeihin perustuvien käytänteiden tai menettelyjen perusteella tietojen vastaavuuden tämän direktiivin tiedonantovaatimusten kanssa.

Ensimmäisen alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa yhteydessä komissio hyväksyy myös 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka koskevat useamman kuin yhden maan liikkeeseenlaskijoiden kannalta olennaisten standardien arviointia.

Komissio tekee 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tarpeelliset päätökset yhteisön ulkopuolisen maan liikkeeseenlaskijoiden 30 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti käyttämien tilinpäätösstandardien vastaavuudesta viimeistään viiden vuoden kuluttua 31 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä. Jos komissio päättää, että yhteisön ulkopuolisen maan tilinpäätösstandardeja ei voida pitää vastaavina, se voi sallia asianomaisten liikkeeseenlaskijoiden käyttää kyseisiä tilinpäätösstandardeja asianmukaisen siirtymäkauden ajan.

Kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa yhteydessä komissio myös hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit, jotka koskevat useamman kuin yhden maan liikkeeseenlaskijoiden kannalta olennaisia tilinpäätösstandardeja.

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen laatii luonnokset delegoiduiksi säädöksiksi.”.

| c) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:




  ”5.
     
  Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio voi hyväksyä 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joissa määritellään minkä tyyppisillä yhteisön ulkopuolisessa maassa julkistettavilla tiedoilla on merkitystä yleisölle unionissa.”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.
     
  Jotta voidaan varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, komissio voi hyväksyä 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joissa määritellään minkä tyyppisillä yhteisön ulkopuolisessa maassa julkistettavilla tiedoilla on merkitystä yleisölle unionissa.”.

| d) | Korvataan 7 artiklan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Komissio myös hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla vahvistetaan yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 7 artiklan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissio myös hyväksyy 27, 27 a ja 27 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla vahvistetaan yleiset vastaavuutta koskevat kriteerit ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi.”

| e) | Lisätään alakohta seuraavasti:




  ”7a.
     
  EAMV avustaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [ESMA] 18 artiklan mukaisesti komissiota sille tämän artiklan mukaisesti kuuluvien tehtävien suorittamisessa” |
| --- | --- |

e)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”7a.
     
  EAMV avustaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [ESMA] 18 artiklan mukaisesti komissiota sille tämän artiklan mukaisesti kuuluvien tehtävien suorittamisessa”

| 2 h) | Muutetaan 24 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä direktiivin 2003/71/EY 21 artiklan 1 kohdassa mainittu keskusviranomainen toimivaltaiseksi keskushallintoviranomaiseksi vastaamaan tässä direktiivissä tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisesta ja varmistamaan, että tämän direktiivin nojalla annettuja säännöksiä sovelletaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle ja EAMV:lle.”. |
| --- | --- | --- |

2 h)

Muutetaan 24 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.
     
  Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä direktiivin 2003/71/EY 21 artiklan 1 kohdassa mainittu keskusviranomainen toimivaltaiseksi keskushallintoviranomaiseksi vastaamaan tässä direktiivissä tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisesta ja varmistamaan, että tämän direktiivin nojalla annettuja säännöksiä sovelletaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle ja EAMV:lle.”.

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle asetuksen (EU) N:o .../2010 [ESMA] 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtoa koskevista järjestelyistä sekä siirrettyjen tehtävien sääntelyn tarkoista edellytyksistä.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle asetuksen (EU) N:o .../2010 [ESMA] 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kaikista tehtävien siirtoa koskevista järjestelyistä sekä siirrettyjen tehtävien sääntelyn tarkoista edellytyksistä.”.

| 3) | Muutetaan 25 artikla seuraavasti:










  a) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 25 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”2 a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”;

| b) | Korvataan
  3 kohdan
  ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Edellä 1 kohta ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta luottamuksellisia tietoja
  EAMV:n
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean
  (EJRK) kanssa tai toimittamasta tietoja niille
  .”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan
  3 kohdan
  ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Edellä 1 kohta ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta luottamuksellisia tietoja
  EAMV:n
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustetun Euroopan järjestelmäriskikomitean
  (EJRK) kanssa tai toimittamasta tietoja niille
  .”.

| c) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Jäsenvaltiot ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voivat tehdä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 18 artiklan mukaisesti yhteistyösopimuksia, jotka koskevat tietojen vaihtoa sellaisten yhteisön ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten tai elinten kanssa, joille on kyseisten maiden lainsäädännössä annettu oikeus suorittaa mitä tahansa toimivaltaisille viranomaisille tässä direktiivissä 24 artiklan mukaisesti asetetuista tehtävistä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, jos ne tekevät yhteistyösopimuksia. Tällaisessa tietojenvaihdossa sovelletaan salassapidon osalta vähintään tässä artiklassa tarkoitettuja vastaavia takeita. Tällaisen tietojenvaihdon tarkoituksena on oltava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän hoitaminen. Jos tiedot ovat peräisin toisesta jäsenvaltiosta, niitä ei saa ilmaista ilman niiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaista suostumusta, jotka ovat ne luovuttaneet, eikä niitä saa luovuttaa muihin tarkoituksiin kuin mihin mainitut viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa.”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Jäsenvaltiot ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen voivat tehdä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 18 artiklan mukaisesti yhteistyösopimuksia, jotka koskevat tietojen vaihtoa sellaisten yhteisön ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten tai elinten kanssa, joille on kyseisten maiden lainsäädännössä annettu oikeus suorittaa mitä tahansa toimivaltaisille viranomaisille tässä direktiivissä 24 artiklan mukaisesti asetetuista tehtävistä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, jos ne tekevät yhteistyösopimuksia. Tällaisessa tietojenvaihdossa sovelletaan salassapidon osalta vähintään tässä artiklassa tarkoitettuja vastaavia takeita. Tällaisen tietojenvaihdon tarkoituksena on oltava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän hoitaminen. Jos tiedot ovat peräisin toisesta jäsenvaltiosta, niitä ei saa ilmaista ilman niiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaista suostumusta, jotka ovat ne luovuttaneet, eikä niitä saa luovuttaa muihin tarkoituksiin kuin mihin mainitut viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa.”.

| 3 a) | Korvataan 26 artikla seuraavasti:



  ”26 artikla


  Suojatoimenpiteet



  1.
     
  Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen havaitsee, että liikkeeseenlaskija tai osakkeiden tai muiden rahoitusvälineiden haltija taikka 10 artiklassa tarkoitettu henkilö tai yhteisö on syyllistynyt sääntöjenvastaisuuksiin tai rikkonut velvollisuuksiaan, sen on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.




  2.
     
  Jos liikkeeseenlaskija tai arvopaperinhaltija jatkaa kyseisten säännösten tai määräysten rikkomista kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai koska kyseiset toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava kaikki 3 artiklan 2 kohdan mukaiset asianmukaiset toimenpiteet sijoittajien suojaamiseksi ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja ilmoitettava asiasta ensi tilassa komissiolle ja EAMV:lle.” |
| --- | --- |

3 a)

Korvataan 26 artikla seuraavasti:

”26 artikla

Suojatoimenpiteet

1.
     
  Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen havaitsee, että liikkeeseenlaskija tai osakkeiden tai muiden rahoitusvälineiden haltija taikka 10 artiklassa tarkoitettu henkilö tai yhteisö on syyllistynyt sääntöjenvastaisuuksiin tai rikkonut velvollisuuksiaan, sen on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja EAMV:lle.

2.
     
  Jos liikkeeseenlaskija tai arvopaperinhaltija jatkaa kyseisten säännösten tai määräysten rikkomista kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä huolimatta tai koska kyseiset toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava kaikki 3 artiklan 2 kohdan mukaiset asianmukaiset toimenpiteet sijoittajien suojaamiseksi ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja ilmoitettava asiasta ensi tilassa komissiolle ja EAMV:lle.”

| 3 b) | Korvataan VI luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

3 b)

Korvataan VI luvun otsikko seuraavasti:

| 3 c) | Muutetaan 27 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 a kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Siirretään komissiolle valtuudet antaa 2 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 6 kohdassa, 9 artiklan 7 kohdassa, 12 artiklan 8 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4 kohdassa, 18 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 4 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa sekä 23 artiklan 5 ja 7 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 27 c artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- | --- |

3 c)

Muutetaan 27 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 a kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Siirretään komissiolle valtuudet antaa 2 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 6 kohdassa, 9 artiklan 7 kohdassa, 12 artiklan 8 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4 kohdassa, 18 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 4 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa sekä 23 artiklan 5 ja 7 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään 6 kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 27 c artiklan mukaisesti.”.

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”2 aa.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  2 ab.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 27 a ja 27 b artiklassa asetettuja ehtoja.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”2 aa.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2 ab.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 27 a ja 27 b artiklassa asetettuja ehtoja.”.

| 3 d) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”27 a artikla


  Toimivallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 2 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 6 kohdassa, 9 artiklan 7 kohdassa, 12 artiklan 8 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4 kohdassa, 18 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 4 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa sekä 23 artiklan 5 ja 7 kohdassa tarkoitetun toimivallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.



  27 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

3 d)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”27 a artikla

Toimivallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa milloin tahansa 2 artiklan 3 kohdassa, 5 artiklan 6 kohdassa, 9 artiklan 7 kohdassa, 12 artiklan 8 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4 kohdassa, 18 artiklan 5 kohdassa, 19 artiklan 4 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa sekä 23 artiklan 5 ja 7 kohdassa tarkoitetun toimivallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

27 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”.

8 artikla

Muutokset direktiiviin 2005/60/EY

Muutetaan direktiivi 2005/60/EY seuraavasti:

| -1 a) | Korvataan 11 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 1 tai 2 kohdassa asetetut vaatimukset, tai muissa tilanteissa, jotka ovat 40 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettujen teknisten perusteiden mukaisia, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”. |
| --- | --- |

-1 a)

Korvataan 11 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 1 tai 2 kohdassa asetetut vaatimukset, tai muissa tilanteissa, jotka ovat 40 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettujen teknisten perusteiden mukaisia, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”.

| -1 b) | Korvataan 16 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 1 kohdan b alakohdassa asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”. |
| --- | --- |

-1 b)

Korvataan 16 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 1 kohdan b alakohdassa asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”.

| -1 c) | Korvataan 28 artiklan 7 kohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 3, 4 tai 5 kohdassa asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”. |
| --- | --- |

-1 c)

Korvataan 28 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että kolmas maa täyttää 3, 4 tai 5 kohdassa asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden on ilmoitettava toisilleen ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti Euroopan valvontaviranomaisille siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komissiolle.”.

| -1 d) | Korvataan 31 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Tapauksissa, joissa kolmannen maan lainsäädännön mukaan ei ole mahdollista soveltaa 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vaadittavia toimia ja ratkaisun löytämiseksi olisi mahdollista ryhtyä koordinoituihin toimiin, jäsenvaltioiden, Euroopan valvontaviranomaisten asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komission on ilmoitettava asiasta toisilleen.”. |
| --- | --- |

-1 d)

Korvataan 31 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Tapauksissa, joissa kolmannen maan lainsäädännön mukaan ei ole mahdollista soveltaa 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vaadittavia toimia ja ratkaisun löytämiseksi olisi mahdollista ryhtyä koordinoituihin toimiin, jäsenvaltioiden, Euroopan valvontaviranomaisten asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja siinä määrin, kuin asialla on merkitystä tämän direktiivin kannalta, sekä komission on ilmoitettava asiasta toisilleen.”.

| 1) | Lisätään 31 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta
  voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja ottaa huomioon
  tekniikan kehitys ▐ rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa,
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV] perustettu
  Euroopan pankkiviranomainen,
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu
  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV] perustettu
  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen,
  jotka ottavat asianmukaisella tavalla huomioon nykyiset puitteet ja yhteistyön muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisen alan asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa,
  voivat laatia
  mainittujen asetusten
  42 artiklojen mukaisesti teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset sen
  täsmentämiseksi
  , minkä tyyppisiä ovat
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitetut lisätoimet ja mitä vähimmäistoimia luotto- ja rahoituslaitosten on toteutettava tapauksissa, joissa kolmannen maan lainsäädännössä ei sallita
  tämän artiklan
  1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytettyjen toimenpiteiden toteuttamista.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään 31 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta
  voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja ottaa huomioon
  tekniikan kehitys ▐ rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa,
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV] perustettu
  Euroopan pankkiviranomainen,
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu
  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja
  asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV] perustettu
  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen,
  jotka ottavat asianmukaisella tavalla huomioon nykyiset puitteet ja yhteistyön muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisen alan asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa,
  voivat laatia
  mainittujen asetusten
  42 artiklojen mukaisesti teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset sen
  täsmentämiseksi
  , minkä tyyppisiä ovat
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitetut lisätoimet ja mitä vähimmäistoimia luotto- ja rahoituslaitosten on toteutettava tapauksissa, joissa kolmannen maan lainsäädännössä ei sallita
  tämän artiklan
  1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa edellytettyjen toimenpiteiden toteuttamista.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”.

| 2) | Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”
  3.
     Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ja ottaa tekniikan kehitys huomioon rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa,
  EPV
  ,
  EAMV
  ja
  EVLEV, jotka ottavat asianmukaisella tavalla huomioon nykyiset puitteet ja yhteistyön muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisen alan asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa,
  voivat laatia
  asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV]
  42 artiklojen mukaisesti teknisten
  sääntelystandardien
  luonnoksia ▐ 2 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten
  vähimmäissisällön täsmentämiseksi
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

2)

Lisätään 34 artiklaan kohta seuraavasti:

”
  3.
     Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ja ottaa tekniikan kehitys huomioon rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa,
  EPV
  ,
  EAMV
  ja
  EVLEV, jotka ottavat asianmukaisella tavalla huomioon nykyiset puitteet ja yhteistyön muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisen alan asiaankuuluvien EU:n elinten kanssa,
  voivat laatia
  asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV]
  42 artiklojen mukaisesti teknisten
  sääntelystandardien
  luonnoksia ▐ 2 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten
  vähimmäissisällön täsmentämiseksi
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”.

| 2 a) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”37 a artikla



  1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava Euroopan valvontaviranomaisille kaikki tiedot, joita nämä tarvitsevat tämän direktiivin ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

2 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”37 a artikla

1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava Euroopan valvontaviranomaisille kaikki tiedot, joita nämä tarvitsevat tämän direktiivin ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”.

| 2 b) | Korvataan VI luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

2 b)

Korvataan VI luvun otsikko seuraavasti:

| 2 c) | Muutetaan 40 artikla seuraavasti:










  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:










  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jotta voitaisiin ottaa huomioon tekniikan kehitys rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa, varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset, komissio voi hyväksyä toimet, joissa:”. |
| --- | --- | --- | --- |

2 c)

Muutetaan 40 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.
     
  Jotta voitaisiin ottaa huomioon tekniikan kehitys rahanpesun tai terrorismin rahoituksen vastaisessa toiminnassa, varmistaa johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja täsmentää tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset, komissio voi hyväksyä toimet, joissa:”.

| ii) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Toimenpiteet vahvistetaan 41, 41a ja 41 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”. |
| --- | --- |

ii)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Toimenpiteet vahvistetaan 41, 41a ja 41 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”.

| b) | Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Toimenpiteet vahvistetaan 41, 41a ja 41 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Toimenpiteet vahvistetaan 41, 41a ja 41 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä.”.

| 2 d) | Muutetaan 41 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännökset ja edellyttäen, että tämän menettelyn mukaisesti hyväksytyt toimet eivät muuta tämän direktiivin keskeisiä määräyksiä.”. |
| --- | --- | --- |

2 d)

Muutetaan 41 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännökset ja edellyttäen, että tämän menettelyn mukaisesti hyväksytyt toimet eivät muuta tämän direktiivin keskeisiä määräyksiä.”.

| b) | Korvataan 2 a kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 40 artiklan tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta lukien. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 41 a artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 a kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 40 artiklan tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta lukien. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 41 a artiklan mukaisesti.”.

| c) | Lisätään kohdat seuraavasti:




  ”2 b.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  2 c.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 41 a ja 41 b artiklassa säädettyjä ehtoja.”. |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”2 b.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2 c.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 41 a ja 41 b artiklassa säädettyjä ehtoja.”.

| d) | Poistetaan 3 kohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan 3 kohta.

| 2 e) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”41 a artikla


  Toimivallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi koska tahansa peruuttaa 40 artiklan tarkoitetun säädösvallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”.



  ”41 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

2 e)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”41 a artikla

Toimivallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi koska tahansa peruuttaa 40 artiklan tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”.

”41 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”.

9 artikla

Muutokset direktiiviin 2006/48/EY

| 1) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:


  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että luottolaitokset hankkivat toimiluvan ennen toimintansa aloittamista. Niiden on säädettävä toimilupaa koskevista vaatimuksista ja ilmoitettava ne komissiolle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV] Euroopan pankkiviranomaiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7–12 artiklan soveltamista.




  2.
     Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii
  :










  a) | sääntelystandardien luonnokset, jotka koskevat toimivaltaisille viranomaisille luottolaitosten toimilupahakemuksessa toimitettavia tietoja, mukaan lukien 7 artiklassa tarkoitettu toimintasuunnitelma, |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on vaadittava, että luottolaitokset hankkivat toimiluvan ennen toimintansa aloittamista. Niiden on säädettävä toimilupaa koskevista vaatimuksista ja ilmoitettava ne komissiolle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV] Euroopan pankkiviranomaiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7–12 artiklan soveltamista.

2.
     Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii
  :

a)

sääntelystandardien luonnokset, jotka koskevat toimivaltaisille viranomaisille luottolaitosten toimilupahakemuksessa toimitettavia tietoja, mukaan lukien 7 artiklassa tarkoitettu toimintasuunnitelma,

| b) | sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään, millaisin edellytyksin 8 artiklassa asetettu vaatimus täyttyy, |
| --- | --- |

b)

sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään, millaisin edellytyksin 8 artiklassa asetettu vaatimus täyttyy,

| c) | teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, jotka koskevat näiden tietojen toimittamisessa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyitä, |
| --- | --- |

c)

teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, jotka koskevat näiden tietojen toimittamisessa käytettäviä vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyitä,

| d) | sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään, mitkä vaatimukset koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, sekä määritellään, mitkä seikat voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti valvontaan liittyviä tehtäviään 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

d)

sääntelystandardien luonnokset, joissa täsmennetään, mitkä vaatimukset koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, sekä määritellään, mitkä seikat voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti valvontaan liittyviä tehtäviään 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Pankkiviranomainen toimittaa a, b ja c alakohdassa tarkoitetut teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisen kohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

Komissiolle annetaan myös valtuudet hyväksyä ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 1 a) | Korvataan 9 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:










  ”(b) | asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle perusteet, joiden vuoksi ne käyttävät tätä mahdollisuutta; ja”. |
| --- | --- | --- |

1 a)

Korvataan 9 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”(b)

asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle perusteet, joiden vuoksi ne käyttävät tätä mahdollisuutta; ja”.

| 2) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:

  ”14 artikla


  Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi
  EPV:lle.
  Kunkin toimiluvan saaneen luottolaitoksen toiminimi merkitään luetteloon.
  EPV
  julkaisee luettelon
  verkkosivustollaan
  ja pitää sen ajan tasalla.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Jokainen toimilupa on annettava tiedoksi
  EPV:lle.

Kunkin toimiluvan saaneen luottolaitoksen toiminimi merkitään luetteloon.
  EPV
  julkaisee luettelon
  verkkosivustollaan
  ja pitää sen ajan tasalla.”

| 2 a) | Korvataan 17 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Toimiluvan peruuttamisesta on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle, ja se on perusteltava. Perustelut on ilmoitettava henkilöille, joita asia koskee.”. |
| --- | --- |

2 a)

Korvataan 17 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Toimiluvan peruuttamisesta on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle, ja se on perusteltava. Perustelut on ilmoitettava henkilöille, joita asia koskee.”.

| 3) | Lisätään 19 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV laatii sääntelypanostandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi niistä 19 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklan 3 kohdan soveltamista.




  EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EPV laatii
  teknisten
  täytäntöönpanostandardien luonnokset yhteisten menettelyjen, lomakkeiden ja mallien laatimiseksi 19 b artiklassa tarkoitettua
  asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemismenettelyä
  varten.




  EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  neljännessä
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 19 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV laatii sääntelypanostandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi niistä 19 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklan 3 kohdan soveltamista.

EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EPV laatii
  teknisten
  täytäntöönpanostandardien luonnokset yhteisten menettelyjen, lomakkeiden ja mallien laatimiseksi 19 b artiklassa tarkoitettua
  asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemismenettelyä
  varten.

EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  neljännessä
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 3 a) | Lisätään 22 artiklaan kohdat seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Tässä artiklassa asetettujen vaatimusten määrittelemiseksi ja valvontakäytäntöjen lähentämisen varmistamiseksi EPV voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa määritellään 1 kohdassa tarkoitetut järjestelmät, prosessit ja menetelmät, noudattaen siinä yhteydessä 2 kohdassa mainittuja suhteellisuus- ja kattavuusperiaatteita.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.




  2 b.
     
  Jotta voidaan helpottaa tämän artiklan 2 a kohdan mukaisesti koottujen tietojen ja liitteessä V olevassa 22 ja 22 a kohdassa tarkoitettujen palkka- ja palkkiopolitiikan periaatteiden täytäntöönpanoa ja varmistaa niiden välinen johdonmukaisuus, EPV voi laatia sääntelystandardien luonnokset, joissa määritellään 1 kohdassa tarkoitetut järjestelmät, prosessit ja menetelmät, noudattaen siinä yhteydessä 2 kohdassa mainittuja suhteellisuus- ja kattavuusperiaatteita.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.




  EAMV toimii tiiviissä yhteistyössä EPV:n kanssa laadittaessa näitä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien teknisten standardien luonnoksia rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettuja sijoituspalveluja tarjoavien ja sijoitustoimintaa harjoittavaa henkilökuntaa varten.”. |
| --- | --- |

3 a)

Lisätään 22 artiklaan kohdat seuraavasti:

”2 a.
     
  Tässä artiklassa asetettujen vaatimusten määrittelemiseksi ja valvontakäytäntöjen lähentämisen varmistamiseksi EPV voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnokset, joissa määritellään 1 kohdassa tarkoitetut järjestelmät, prosessit ja menetelmät, noudattaen siinä yhteydessä 2 kohdassa mainittuja suhteellisuus- ja kattavuusperiaatteita.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

2 b.
     
  Jotta voidaan helpottaa tämän artiklan 2 a kohdan mukaisesti koottujen tietojen ja liitteessä V olevassa 22 ja 22 a kohdassa tarkoitettujen palkka- ja palkkiopolitiikan periaatteiden täytäntöönpanoa ja varmistaa niiden välinen johdonmukaisuus, EPV voi laatia sääntelystandardien luonnokset, joissa määritellään 1 kohdassa tarkoitetut järjestelmät, prosessit ja menetelmät, noudattaen siinä yhteydessä 2 kohdassa mainittuja suhteellisuus- ja kattavuusperiaatteita.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

EAMV toimii tiiviissä yhteistyössä EPV:n kanssa laadittaessa näitä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevien teknisten standardien luonnoksia rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettuja sijoituspalveluja tarjoavien ja sijoitustoimintaa harjoittavaa henkilökuntaa varten.”.

| 4) | Lisätään 26 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”5.   Jotta voidaan varmistaa 25 artiklan ja tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen ▐,
  EPV
  laatii
  :










  a) | sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään 25 artiklan ja tämän artiklan mukaisesti ilmoitettavat tiedot, |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 26 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”5.   Jotta voidaan varmistaa 25 artiklan ja tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen ▐,
  EPV
  laatii
  :

a)

sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään 25 artiklan ja tämän artiklan mukaisesti ilmoitettavat tiedot,

| b) | teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joilla laaditaan näitä ilmoituksia koskevat vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt. |
| --- | --- |

b)

teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joilla laaditaan näitä ilmoituksia koskevat vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt.

EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  Komissiolle annetaan myös valtuudet hyväksyä ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.
  ”.

| 5) | Lisätään 28 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen ▐,
  EPV
  laatii
  :










  a) | sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään tämän artiklan mukaisesti ilmoitettavat tiedot ja |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 28 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja
  yhdenmukainen soveltaminen ▐,
  EPV
  laatii
  :

a)

sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään tämän artiklan mukaisesti ilmoitettavat tiedot ja

| b) | teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joilla laaditaan näitä ilmoituksia koskevat vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt. |
| --- | --- |

b)

teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joilla laaditaan näitä ilmoituksia koskevat vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  Komissiolle annetaan myös valtuudet hyväksyä ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 6) | Korvataan 33 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Ennen kuin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 30 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, ne voivat kiireellisessä tapauksessa toteuttaa tarpeelliset varotoimet suojellakseen tallettajien, sijoittajien ja niiden muiden etuja, joille palveluja tarjotaan. Toimenpiteistä on ilmoitettava ensi tilassa komissiolle,
  EPV:lle
  ja toimivaltaisille viranomaisille niissä jäsenvaltioissa, joita asia koskee.”. |
| --- | --- |

6)

Korvataan 33 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Ennen kuin vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 30 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, ne voivat kiireellisessä tapauksessa toteuttaa tarpeelliset varotoimet suojellakseen tallettajien, sijoittajien ja niiden muiden etuja, joille palveluja tarjotaan. Toimenpiteistä on ilmoitettava ensi tilassa komissiolle,
  EPV:lle
  ja toimivaltaisille viranomaisille niissä jäsenvaltioissa, joita asia koskee.”.

| 6 a) | Korvataan 36 artikla seuraavasti:



  ”36 artikla



  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle, kuinka monissa ja minkälaisissa tapauksissa on tapahtunut 25 artiklan sekä 26 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukainen kieltäytyminen ja kuinka monissa ja minkälaisissa tapauksissa on toteutettu 30 artiklan 3 kohdan mukaiset toimenpiteet.”. |
| --- | --- |

6 a)

Korvataan 36 artikla seuraavasti:

”36 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja EPV:lle, kuinka monissa ja minkälaisissa tapauksissa on tapahtunut 25 artiklan sekä 26 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukainen kieltäytyminen ja kuinka monissa ja minkälaisissa tapauksissa on toteutettu 30 artiklan 3 kohdan mukaiset toimenpiteet.”.

| 6 b) | Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on annettava tiedoksi komissiolle, EPV:lle ja Euroopan pankkikomitealle kaikki sellaisille luottolaitoksille myönnetyt sivukonttoritoimiluvat, joiden pääkonttori on Euroopan unionin ulkopuolella.”. |
| --- | --- |

6 b)

Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on annettava tiedoksi komissiolle, EPV:lle ja Euroopan pankkikomitealle kaikki sellaisille luottolaitoksille myönnetyt sivukonttoritoimiluvat, joiden pääkonttori on Euroopan unionin ulkopuolella.”.

| 6 c) | Lisätään 39 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:










  ”(b a) | EPV:lle saada jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kolmansien maiden kansallisilta viranomaisilta saamat tiedot asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti;”. |
| --- | --- | --- |

6 c)

Lisätään 39 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”(b a)

EPV:lle saada jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kolmansien maiden kansallisilta viranomaisilta saamat tiedot asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti;”.

| 6 d) | Lisätään 39 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  EPV avustaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV ] 18 artiklan mukaisesti komissiota tämän artiklan soveltamisessa.”. |
| --- | --- |

6 d)

Lisätään 39 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  EPV avustaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV ] 18 artiklan mukaisesti komissiota tämän artiklan soveltamisessa.”.

| 7) | Lisätään 42 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii
  :










  a) | sääntelystandardien
  luonnokset
  , joissa täsmennetään niihin sisältyvät tiedot, |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään 42 artiklaan kohta seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii
  :

a)

sääntelystandardien
  luonnokset
  , joissa täsmennetään niihin sisältyvät tiedot,

| b) | tämän artiklan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset
  , joissa määritellään tiedonantovelvollisuuksia varten
  vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt
  , jotka ovat omiaan helpottamaan luottolaitosten valvontaa. |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset
  , joissa määritellään tiedonantovelvollisuuksia varten
  vakiomuotoiset lomakkeet, mallit ja menettelyt
  , jotka ovat omiaan helpottamaan luottolaitosten valvontaa.

EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  Komissiolle annetaan myös valtuudet hyväksyä toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.
  ”.

| 8) | Lisätään 42 a artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan loppuun seuraava teksti:
  ”Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on
  ensimmäisen
  kahden kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010
  [EPV] 11 artiklan mukaisesti,
  vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka Euroopan pankkiviranomainen voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä oma päätöksensä pankkiviranomaisen
  päätöksen mukaisesti. Kahden kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana. Euroopan pankkiviranomainen tekee päätöksensä yhden kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa pankkiviranomaisen käsiteltäväksi sen jälkeen, kun
  ensimmäinen
  kahden kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”. |
| --- | --- |

8)

Lisätään 42 a artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan loppuun seuraava teksti:

”Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on
  ensimmäisen
  kahden kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010
  [EPV] 11 artiklan mukaisesti,
  vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka Euroopan pankkiviranomainen voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä oma päätöksensä pankkiviranomaisen
  päätöksen mukaisesti. Kahden kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana. Euroopan pankkiviranomainen tekee päätöksensä yhden kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa pankkiviranomaisen käsiteltäväksi sen jälkeen, kun
  ensimmäinen
  kahden kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”.

| 9) | Muutetaan 42 b artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tehtäviään hoitaessaan toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon valvontavälineiden ja -käytäntöjen lähentäminen tämän direktiivin nojalla annettujen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamisessa. Tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden on varmistettava, että






  a) | toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat
  EPV:n
  toimintaan; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 42 b artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tehtäviään hoitaessaan toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon valvontavälineiden ja -käytäntöjen lähentäminen tämän direktiivin nojalla annettujen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamisessa. Tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden on varmistettava, että

a)

toimivaltaiset viranomaiset osallistuvat
  EPV:n
  toimintaan;

| b) | toimivaltaiset viranomaiset noudattavat
  EPV:n
  ohjeita ja suosituksia ja, jos eivät noudata niitä, perustelevat niiden noudattamatta jättämisen; |
| --- | --- |

b)

toimivaltaiset viranomaiset noudattavat
  EPV:n
  ohjeita ja suosituksia ja, jos eivät noudata niitä, perustelevat niiden noudattamatta jättämisen;

| c) | toimivaltaisille viranomaisille annetut kansalliset valtuudet eivät estä niitä hoitamasta
  EPV:n
  jäseninä tehtäviään tämän direktiivin mukaisesti.”; |
| --- | --- |

c)

toimivaltaisille viranomaisille annetut kansalliset valtuudet eivät estä niitä hoitamasta
  EPV:n
  jäseninä tehtäviään tämän direktiivin mukaisesti.”;

| b) | Poistetaan 2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2 kohta.

| 10) | Korvataan 44 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan estä eri jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia luovuttamasta tietoja toisilleen tai toimittamasta niitä
  EPV:lle
  tämän tai muiden luottolaitoksia koskevien direktiivien
  taikka asetuksen (EU) N:o .../... [EPV] 16 ja 20 artiklan
  mukaisesti. Sellaisia tietoja koskee 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus.”. |
| --- | --- |

10)

Korvataan 44 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan estä eri jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia luovuttamasta tietoja toisilleen tai toimittamasta niitä
  EPV:lle
  tämän tai muiden luottolaitoksia koskevien direktiivien
  taikka asetuksen (EU) N:o .../... [EPV] 16 ja 20 artiklan
  mukaisesti. Sellaisia tietoja koskee 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus.”.

| 11) | Korvataan
  46 artikla
  seuraavasti:

  ”46 artikla

  Jäsenvaltiot ja
  EPV
  voivat tehdä asetuksen
  (EU) N:o .../... [EPV] 18 artiklan mukaisesti
  kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä näiden maiden
  tämän direktiivin
  47 artiklassa ja 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja elinten kanssa tietojen vaihtoa edellyttäviä yhteistyösopimuksia vain, jos luovutettujen tietojen salassapito taataan vähintään
  tämän direktiivin
  44 artiklan 1 kohdassa esitetyllä tavalla.
  Tietojen vaihdon on tapahduttava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän suorittamiseksi.




  Jos tiedot ovat lähtöisin toisesta jäsenvaltiosta, ne saa ilmaista ainoastaan tiedot luovuttaneiden viranomaisten nimenomaisella suostumuksella ja tarvittaessa ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten nämä viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa
  .”. |
| --- | --- |

11)

Korvataan
  46 artikla
  seuraavasti:

”46 artikla

Jäsenvaltiot ja
  EPV
  voivat tehdä asetuksen
  (EU) N:o .../... [EPV] 18 artiklan mukaisesti
  kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä näiden maiden
  tämän direktiivin
  47 artiklassa ja 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja elinten kanssa tietojen vaihtoa edellyttäviä yhteistyösopimuksia vain, jos luovutettujen tietojen salassapito taataan vähintään
  tämän direktiivin
  44 artiklan 1 kohdassa esitetyllä tavalla.
  Tietojen vaihdon on tapahduttava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän suorittamiseksi.

Jos tiedot ovat lähtöisin toisesta jäsenvaltiosta, ne saa ilmaista ainoastaan tiedot luovuttaneiden viranomaisten nimenomaisella suostumuksella ja tarvittaessa ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten nämä viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa
  .”.

| 12) | Muutetaan 49 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäinen kohta
  seuraavasti:


  ”Tässä jaksossa ei estetä toimivaltaista viranomaista toimittamasta tietoja seuraaville tahoille niiden tehtävien hoitamiseksi:










  a) | Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluville keskuspankeille ja rahapoliittisina viranomaisina samanlaisesta tehtävästä vastaaville muille elimille, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä niille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa, mukaan lukien rahapolitiikan hoitaminen ja siihen liittyvä likviditeetin tarjoaminen, maksujärjestelmien ja arvopapereiden selvitysjärjestelmien valvonta ja rahoitusjärjestelmän vakauden turvaaminen; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Muutetaan 49 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen kohta
  seuraavasti:

”Tässä jaksossa ei estetä toimivaltaista viranomaista toimittamasta tietoja seuraaville tahoille niiden tehtävien hoitamiseksi:

a)

Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluville keskuspankeille ja rahapoliittisina viranomaisina samanlaisesta tehtävästä vastaaville muille elimille, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä niille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa, mukaan lukien rahapolitiikan hoitaminen ja siihen liittyvä likviditeetin tarjoaminen, maksujärjestelmien ja arvopapereiden selvitysjärjestelmien valvonta ja rahoitusjärjestelmän vakauden turvaaminen;

| b) | tarvittaessa muille maksujärjestelmien valvonnasta vastaaville viranomaisille; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa muille maksujärjestelmien valvonnasta vastaaville viranomaisille;

| c) | Euroopan järjestelmäriskikomitealle, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä sille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
  (EU) N:o .../... [EJRK]
  mukaisesti kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

c)

Euroopan järjestelmäriskikomitealle, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä sille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
  (EU) N:o .../... [EJRK]
  mukaisesti kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa.

Tässä jaksossa ei estetä näitä viranomaisia tai elimiä toimittamasta toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joita ne saattavat tarvita 45 artiklassa mainittuihin tarkoituksiin.”;

| b) | Korvataan neljäs kohta seuraavasti:
  ”Jäljempänä 130 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa jäsenvaltioiden on sallittava se, että toimivaltaiset viranomaiset toimittavat
  viipymättä
  tietoja Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluville keskuspankeille, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä niille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa, mukaan lukien rahapolitiikan hoitaminen ja siihen liittyvä likviditeetin tarjoaminen, maksujärjestelmien ja arvopapereiden selvitysjärjestelmien valvonta ja rahoitusjärjestelmän vakauden turvaaminen, sekä
  EJRK:lle asetuksen (EU) N:o. .../2010 [EJRK]
  , kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä sille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan neljäs kohta seuraavasti:

”Jäljempänä 130 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kriisitilanteessa jäsenvaltioiden on sallittava se, että toimivaltaiset viranomaiset toimittavat
  viipymättä
  tietoja Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluville keskuspankeille, kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä niille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa, mukaan lukien rahapolitiikan hoitaminen ja siihen liittyvä likviditeetin tarjoaminen, maksujärjestelmien ja arvopapereiden selvitysjärjestelmien valvonta ja rahoitusjärjestelmän vakauden turvaaminen, sekä
  EJRK:lle asetuksen (EU) N:o. .../2010 [EJRK]
  , kun nämä tiedot ovat merkityksellisiä sille kuuluvien lakisääteisten tehtävien hoitamisessa.”.

| 13) | Muutetaan 63 a artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Instrumenttia koskevissa määräyksissä on määrättävä, että pääoma, maksamaton korko tai osinko on käytettävissä tappioiden kattamiseen eikä saa estää luottolaitoksen pääomapohjan vahvistamista
  EPV:n
  6 kohdan mukaisesti kehittämien asianmukaisten menettelyjen kautta.”; |
| --- | --- | --- |

13)

Muutetaan 63 a artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Instrumenttia koskevissa määräyksissä on määrättävä, että pääoma, maksamaton korko tai osinko on käytettävissä tappioiden kattamiseen eikä saa estää luottolaitoksen pääomapohjan vahvistamista
  EPV:n
  6 kohdan mukaisesti kehittämien asianmukaisten menettelyjen kautta.”;

| b) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja varmistaa
  valvontakäytäntöjen lähentäminen,
  EPV
  laatii teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset ▐ tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettuihin instrumentteihin sovellettavien vaatimusten täsmentämiseksi
  . Pankkiviranomainen toimittaa kyseiset
  sääntelystandardien
  luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  edellisessä
  alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  Lisäksi
  EPV
  antaa 57 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettuja instrumentteja koskevat ohjeet.


  EPV
  valvoo näiden
  ohjeiden
  soveltamista.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jotta voidaan varmistaa
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja varmistaa
  valvontakäytäntöjen lähentäminen,
  EPV
  laatii teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset ▐ tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettuihin instrumentteihin sovellettavien vaatimusten täsmentämiseksi
  . Pankkiviranomainen toimittaa kyseiset
  sääntelystandardien
  luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  edellisessä
  alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.

Lisäksi
  EPV
  antaa 57 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettuja instrumentteja koskevat ohjeet.

EPV
  valvoo näiden
  ohjeiden
  soveltamista.”.

| 14) | Korvataan 74 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”
  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  toimivaltaisten viranomaisten on kyseisten luottolaitosten laskelmien toimittamisessa sovellettava 31 päivästä joulukuuta 2012 alkaen raportoinnin yhtenäistä muotoa, jaksotusta, kieltä ja määräpäiviä. Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset raportoinnin yhtenäisen muodon
  (siihen liittyvine yksityiskohtaisine määrittelyineen)
  , jaksotuksen ▐ ja määräaikojen käyttöönottamiseksi
  Euroopan unionissa
  ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Raportointimuotojen on oltava oikeasuhteisia luottolaitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden.


  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan pankkiviranomainen laatii raportoinnissa sovellettavia tietotekniikkaratkaisuja koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisessa ja kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 74 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”
  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  toimivaltaisten viranomaisten on kyseisten luottolaitosten laskelmien toimittamisessa sovellettava 31 päivästä joulukuuta 2012 alkaen raportoinnin yhtenäistä muotoa, jaksotusta, kieltä ja määräpäiviä. Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset raportoinnin yhtenäisen muodon
  (siihen liittyvine yksityiskohtaisine määrittelyineen)
  , jaksotuksen ▐ ja määräaikojen käyttöönottamiseksi
  Euroopan unionissa
  ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Raportointimuotojen on oltava oikeasuhteisia luottolaitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden.

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan pankkiviranomainen laatii raportoinnissa sovellettavia tietotekniikkaratkaisuja koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisessa ja kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 15) | Lisätään 81 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään
  luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

15)

Lisätään 81 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään
  luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 16) | Lisätään 84 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset
  .
  EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

16)

Lisätään 84 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset
  .
  EPV toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 17) | Lisätään 97 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään
  luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

17)

Lisätään 97 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  EAMV:ta
  kuullen
  sääntelystandardien
  luonnokset, joissa
  täsmennetään
  luokituksiin liittyvän luokitteluprosessin käyttöedellytykset.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 18) | Lisätään 105 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään
  arviointimenetelmät, joita noudattaen
  toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää luottolaitoksille luvan käyttää kehittyneitä menetelmiä.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

18)

Lisätään 105 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään
  arviointimenetelmät, joita noudattaen
  toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää luottolaitoksille luvan käyttää kehittyneitä menetelmiä.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 19) | Korvataan 106 artiklan 2 kohdan
  toinen
  alakohta seuraavasti:
  ”
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään c ja d alakohdan
  mukaiset poikkeukset ja edellytykset, joiden perusteella määritetään keskenään sidossuhteessa olevien asiakkaiden ryhmän mahdollinen olemassaolo 3 kohdan mukaisesti
  .
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

19)

Korvataan 106 artiklan 2 kohdan
  toinen
  alakohta seuraavasti:

”
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään c ja d alakohdan
  mukaiset poikkeukset ja edellytykset, joiden perusteella määritetään keskenään sidossuhteessa olevien asiakkaiden ryhmän mahdollinen olemassaolo 3 kohdan mukaisesti
  .
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 20) | Korvataan 110 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että ilmoitukset on tehtävä vähintään kahdesti vuodessa. Toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava 31 päivästä joulukuuta 2012 raportoinnin yhtenäistä muotoa, jaksotusta ▐ ja määräpäiviä. Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset raportoinnin yhtenäisen muodon
  (siihen liittyvine yksityiskohtaisine määrittelyineen)
  , jaksotuksen ▐ ja määräpäivien käyttöönottamiseksi
  Euroopan unionissa
  ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Raportointimuotojen on oltava oikeasuhteisia luottolaitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden.


  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, EPV laatii myös raportoinnissa sovellettavia tietotekniikkaratkaisuja koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

20)

Korvataan 110 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että ilmoitukset on tehtävä vähintään kahdesti vuodessa. Toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava 31 päivästä joulukuuta 2012 raportoinnin yhtenäistä muotoa, jaksotusta ▐ ja määräpäiviä. Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen,
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset raportoinnin yhtenäisen muodon
  (siihen liittyvine yksityiskohtaisine määrittelyineen)
  , jaksotuksen ▐ ja määräpäivien käyttöönottamiseksi
  Euroopan unionissa
  ennen 1 päivää tammikuuta 2012. Raportointimuotojen on oltava oikeasuhteisia luottolaitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden.

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen, EPV laatii myös raportoinnissa sovellettavia tietotekniikkaratkaisuja koskevien teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 20 a) | Korvataan 111 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltiot voivat asettaa rajan, joka on alle 150 miljoonaa euroa, ja niiden on ilmoitettava siitä EPV:lle ja komissiolle.” |
| --- | --- |

20 a)

Korvataan 111 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat asettaa rajan, joka on alle 150 miljoonaa euroa, ja niiden on ilmoitettava siitä EPV:lle ja komissiolle.”

| 21) | Korvataan 122 a artiklan 10 kohta seuraavasti:
  ”10.   
  EPV
  antaa komissiolle vuosittain kertomuksen siitä, miten toimivaltaiset viranomaiset ovat noudattaneet tätä artiklaa.
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnokset
  valvontakäytäntöjen lähentämiseksi
  tämän artiklan
  osalta
  , mukaan luettuina toimenpiteet asianmukaista huolellisuutta ja riskinhallintaa koskevien velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevissa tapauksissa.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

21)

Korvataan 122 a artiklan 10 kohta seuraavasti:

”10.   
  EPV
  antaa komissiolle vuosittain kertomuksen siitä, miten toimivaltaiset viranomaiset ovat noudattaneet tätä artiklaa.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV
  laatii
  sääntelystandardien
  luonnokset
  valvontakäytäntöjen lähentämiseksi
  tämän artiklan
  osalta
  , mukaan luettuina toimenpiteet asianmukaista huolellisuutta ja riskinhallintaa koskevien velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevissa tapauksissa.
  EPV
  toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  toisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 22) | Lisätään 124 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV voi laatia sääntelystandardien
  luonnokset tämän artiklan
  soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen sekä
  yhteisen riskinarviointimenettelyn
  ja yhteisten riskinarviointimenetelmien
  määrittelemiseksi.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

22)

Lisätään 124 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EPV voi laatia sääntelystandardien
  luonnokset tämän artiklan
  soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen sekä
  yhteisen riskinarviointimenettelyn
  ja yhteisten riskinarviointimenetelmien
  määrittelemiseksi.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 22 a) | Korvataan 126 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle ja komissiolle kaikista 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista.”. |
| --- | --- |

22 a)

Korvataan 126 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle ja komissiolle kaikista 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista.”.

| 22 b) | Lisätään 129 artiklan 1 kohtaan alakohta ensimmäisen alakohdan jälkeen seuraavasti:




  ”Jos konsolidointiryhmän valvoja ei kykene hoitamaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä tai jos toimivaltaiset viranomaiset eivät tee yhteistyötä konsolidointiryhmän valvojan kanssa siinä laajuudessa, kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitaminen edellyttää, mikä tahansa kyseisistä toimivaltaisista viranomaisista voi ilmoittaa asian EPV:lle, joka voi toimia asetuksen .../2010 [EPV] 11 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

22 b)

Lisätään 129 artiklan 1 kohtaan alakohta ensimmäisen alakohdan jälkeen seuraavasti:

”Jos konsolidointiryhmän valvoja ei kykene hoitamaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä tai jos toimivaltaiset viranomaiset eivät tee yhteistyötä konsolidointiryhmän valvojan kanssa siinä laajuudessa, kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitaminen edellyttää, mikä tahansa kyseisistä toimivaltaisista viranomaisista voi ilmoittaa asian EPV:lle, joka voi toimia asetuksen .../2010 [EPV] 11 artiklan mukaisesti.”.

| 23) | Korvataan 129 artiklan 2 kohdan viides alakohta seuraavasti:
  ”▐
  Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on kuuden kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, konsolidointiryhmän valvojan on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  ja tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Kuuden kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun kuuden kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös”. |
| --- | --- |

23)

Korvataan 129 artiklan 2 kohdan viides alakohta seuraavasti:

”▐

Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on kuuden kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, konsolidointiryhmän valvojan on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti,
  ja tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Kuuden kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun kuuden kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös”.

| 23 a) | Lisätään 129 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”EPV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta voidaan varmistaa tässä kohdassa tarkoitettua yhteistä päätöstä koskevan menettelyn yhdenmukaiset soveltamisedellytykset 84 artiklan 1 kohdassa, 87 artiklan 9 kohdassa ja 105 artiklassa sekä liitteessä III olevassa 6 osassa tarkoitettujen lupahakemusten osalta tarkoituksena helpottaa yhteisten päätösten tekoa.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kahdessa edellisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

23 a)

Lisätään 129 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”EPV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia, jotta voidaan varmistaa tässä kohdassa tarkoitettua yhteistä päätöstä koskevan menettelyn yhdenmukaiset soveltamisedellytykset 84 artiklan 1 kohdassa, 87 artiklan 9 kohdassa ja 105 artiklassa sekä liitteessä III olevassa 6 osassa tarkoitettujen lupahakemusten osalta tarkoituksena helpottaa yhteisten päätösten tekoa.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kahdessa edellisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 24) | Muutetaan 129 artiklan 3 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa” ilmaisulla ”Euroopan pankkiviranomaista”; |
| --- | --- | --- |

24)

Muutetaan 129 artiklan 3 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan kolmannessa alakohdassa ilmaisu ”Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa” ilmaisulla ”Euroopan pankkiviranomaista”;

| b) | Korvataan neljäs alakohta seuraavasti:
  ”Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät ole tehneet tätä päätöstä neljän kuukauden kuluessa, konsolidointiryhmän valvoja tekee päätöksen 123 artiklan, 124 artiklan ja 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta konsolidoinnin perusteella tarkasteltuaan ensin perusteellisesti asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tytäryritysten riskinarviointia. Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, konsolidointiryhmän valvojan on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja
  tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan neljäs alakohta seuraavasti:

”Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät ole tehneet tätä päätöstä neljän kuukauden kuluessa, konsolidointiryhmän valvoja tekee päätöksen 123 artiklan, 124 artiklan ja 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta konsolidoinnin perusteella tarkasteltuaan ensin perusteellisesti asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa tytäryritysten riskinarviointia. Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, konsolidointiryhmän valvojan on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  voi tehdä mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja
  tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”;

| c) | Korvataan viides alakohta seuraavasti:
  ”Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen 123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta erillisen yrityksen tai alakonsolidointiryhmän tasolla harkittuaan ensin perusteellisesti konsolidointiryhmän valvojan esittämiä näkökantoja ja varaumia. Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  tekee mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja
  tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”; |
| --- | --- |

c)

Korvataan viides alakohta seuraavasti:

”Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritysten tai Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön tytäryritysten valvonnasta vastaavat asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen 123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan soveltamisesta erillisen yrityksen tai alakonsolidointiryhmän tasolla harkittuaan ensin perusteellisesti konsolidointiryhmän valvojan esittämiä näkökantoja ja varaumia. Jos
  jokin asiaankuuluvista toimivaltaisista viranomaisista
  on neljän kuukauden määräajan kuluessa saattanut asian
  EPV:n
  käsiteltäväksi asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV]
  11 artiklan mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on
  lykättävä omaa päätöstään ja
  odotettava päätöstä, jonka
  EPV
  tekee mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja
  tehtävä oma päätöksensä EPV:n tekemän
  päätöksen mukaisesti. Neljän kuukauden määräaikaa pidetään mainitussa asetuksessa tarkoitettuna sovitteluaikana.
  EPV
  tekee päätöksensä kuukauden kuluessa. Asiaa ei saa saattaa
  EPV:n
  käsiteltäväksi sen jälkeen, kun neljän kuukauden määräaika on päättynyt tai on tehty yhteinen päätös.”;

| d) | Korvataan seitsemäs alakohta seuraavasti:
  ”Jos
  EPV:tä
  on kuultu, kaikkien toimivaltaisten viranomaisten on otettava tällainen lausunto huomioon ja selitettävä, jos siitä on poikettu huomattavasti.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan seitsemäs alakohta seuraavasti:

”Jos
  EPV:tä
  on kuultu, kaikkien toimivaltaisten viranomaisten on otettava tällainen lausunto huomioon ja selitettävä, jos siitä on poikettu huomattavasti.”

| e) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ” ▐
  EPV voi laatia
  teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset,
  joilla varmistetaan
  tässä kohdassa
  tarkoitettua yhteistä päätöstä koskevan menettelyn yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan
  soveltamisen osalta tarkoituksena helpottaa yhteisten päätösten tekoa
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

” ▐
  EPV voi laatia
  teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset,
  joilla varmistetaan
  tässä kohdassa
  tarkoitettua yhteistä päätöstä koskevan menettelyn yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  123 ja 124 artiklan sekä 136 artiklan 2 kohdan
  soveltamisen osalta tarkoituksena helpottaa yhteisten päätösten tekoa
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 25) | Korvataan 130 artiklan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:
  ”130.   Kun ilmenee kriisitilanne,
  myös asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 10 artiklassa määritelty tilanne,
  mukaan lukien kielteiset muutokset
  markkinoilla
  , joka mahdollisesti vaarantaa markkinoiden likviditeetin ja rahoitusjärjestelmän vakauden jossakin niistä jäsenvaltioista, joissa ryhmittymään kuuluville yrityksille on myönnetty toimilupa tai johon 42 a artiklassa tarkoitettuja merkittäviä sivukonttoreita on sijoittautuneena, konsolidointiryhmän valvojan, jollei 1 luvun 2 jaksosta muuta johdu, on varoitettava asiasta mahdollisimman pian
  EPV:tä, EJRK:aa
  ja 49 artiklan neljännessä alakohdassa ja 50 artiklassa tarkoitettuja viranomaisia ja ilmoitettava niille kaikki niiden tehtävien suorittamiseksi olennaiset tiedot. Nämä velvoitteet koskevat kaikkia 125 ja 126 artiklan nojalla nimettyjä toimivaltaisia viranomaisia ja 129 artiklan 1 kohdan nojalla nimettyä toimivaltaista viranomaista.
  Jos 49 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetun viranomaisen tietoon tulee tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa kuvailtu tilanne, sen on mahdollisimman pian varoitettava 125 ja 126 artiklassa tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia ja
  EPV:tä
  .” |
| --- | --- |

25)

Korvataan 130 artiklan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”130.   Kun ilmenee kriisitilanne,
  myös asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 10 artiklassa määritelty tilanne,
  mukaan lukien kielteiset muutokset
  markkinoilla
  , joka mahdollisesti vaarantaa markkinoiden likviditeetin ja rahoitusjärjestelmän vakauden jossakin niistä jäsenvaltioista, joissa ryhmittymään kuuluville yrityksille on myönnetty toimilupa tai johon 42 a artiklassa tarkoitettuja merkittäviä sivukonttoreita on sijoittautuneena, konsolidointiryhmän valvojan, jollei 1 luvun 2 jaksosta muuta johdu, on varoitettava asiasta mahdollisimman pian
  EPV:tä, EJRK:aa
  ja 49 artiklan neljännessä alakohdassa ja 50 artiklassa tarkoitettuja viranomaisia ja ilmoitettava niille kaikki niiden tehtävien suorittamiseksi olennaiset tiedot. Nämä velvoitteet koskevat kaikkia 125 ja 126 artiklan nojalla nimettyjä toimivaltaisia viranomaisia ja 129 artiklan 1 kohdan nojalla nimettyä toimivaltaista viranomaista.

Jos 49 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetun viranomaisen tietoon tulee tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa kuvailtu tilanne, sen on mahdollisimman pian varoitettava 125 ja 126 artiklassa tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia ja
  EPV:tä
  .”

| 26) | Korvataan 131 artiklan kolmas kohta seuraavasti:
  ”Luottolaitoksena toimivan emoyrityksen tytäryrityksen toimiluvan myöntämisestä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset voivat asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 13 artiklan
  mukaisesti siirtää valvontavastuunsa kahdenvälisellä sopimuksella toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet emoyritykselle toimiluvan ja valvovat sitä, sen varmistamiseksi, että nämä viranomaiset hoitavat vastuunsa tytäryrityksen valvonnasta tämän direktiivin mukaisesti.
  EPV:lle
  on ilmoitettava tällaisista sopimuksista ja niiden sisällöstä.
  EPV
  ilmoittaa tiedon muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan pankkikomitealle.”. |
| --- | --- |

26)

Korvataan 131 artiklan kolmas kohta seuraavasti:

”Luottolaitoksena toimivan emoyrityksen tytäryrityksen toimiluvan myöntämisestä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset voivat asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 13 artiklan
  mukaisesti siirtää valvontavastuunsa kahdenvälisellä sopimuksella toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat antaneet emoyritykselle toimiluvan ja valvovat sitä, sen varmistamiseksi, että nämä viranomaiset hoitavat vastuunsa tytäryrityksen valvonnasta tämän direktiivin mukaisesti.
  EPV:lle
  on ilmoitettava tällaisista sopimuksista ja niiden sisällöstä.
  EPV
  ilmoittaa tiedon muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Euroopan pankkikomitealle.”.

| 27) | Muutetaan
  131 a artikla
  seuraavasti:








  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Konsolidointiryhmän valvojan perustettava valvojien kollegioita, jotta voidaan helpottaa 129 artiklassa ja 130 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamista tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen luottamuksellisuutta koskevien vaatimusten sekä unionin lainsäädännön mukaisesti ja tarvittaessa varmistaa asianmukainen koordinointi ja yhteistyö asiaankuuluvien kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.




  EPV johtaa työtä varmistettaessa tässä artiklassa tarkoitettujen kollegioiden toiminta ja edistettäessä ja seurattaessa sitä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 12 artiklan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten EPV osallistuu toimintaan sopivaksi katsomallaan tavalla ja sitä pidetään toimivaltaisena viranomaisena tässä tarkoituksessa.




  Valvojien kollegiot muodostavat puitteet, joiden avulla konsolidointiryhmän valvoja, EPV ja asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat seuraavista tehtävistä:










  a) | vaihtavat tietoja keskenään ja EPV:n kanssa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 12 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Muutetaan
  131 a artikla
  seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Konsolidointiryhmän valvojan perustettava valvojien kollegioita, jotta voidaan helpottaa 129 artiklassa ja 130 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamista tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen luottamuksellisuutta koskevien vaatimusten sekä unionin lainsäädännön mukaisesti ja tarvittaessa varmistaa asianmukainen koordinointi ja yhteistyö asiaankuuluvien kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

EPV johtaa työtä varmistettaessa tässä artiklassa tarkoitettujen kollegioiden toiminta ja edistettäessä ja seurattaessa sitä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 12 artiklan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten EPV osallistuu toimintaan sopivaksi katsomallaan tavalla ja sitä pidetään toimivaltaisena viranomaisena tässä tarkoituksessa.

Valvojien kollegiot muodostavat puitteet, joiden avulla konsolidointiryhmän valvoja, EPV ja asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat seuraavista tehtävistä:

a)

vaihtavat tietoja keskenään ja EPV:n kanssa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 12 artiklan mukaisesti;

| b) | sopivat tarvittaessa tehtävien antamisesta ja velvollisuuksien delegoinnista vapaaehtoisesti; |
| --- | --- |

b)

sopivat tarvittaessa tehtävien antamisesta ja velvollisuuksien delegoinnista vapaaehtoisesti;

| c) | määrittelevät ryhmän 124 artiklan mukaisesti tekemään riskinarviointiin perustuvat valvonta- ja tarkastusohjelmat; |
| --- | --- |

c)

määrittelevät ryhmän 124 artiklan mukaisesti tekemään riskinarviointiin perustuvat valvonta- ja tarkastusohjelmat;

| d) | parantavat valvonnan tehokkuutta poistamalla valvontavaatimusten turhaa päällekkäisyyttä myös 130 artiklan 2 kohdassa ja 132 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tiedonantopyyntöjen osalta; |
| --- | --- |

d)

parantavat valvonnan tehokkuutta poistamalla valvontavaatimusten turhaa päällekkäisyyttä myös 130 artiklan 2 kohdassa ja 132 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tiedonantopyyntöjen osalta;

| e) | soveltavat johdonmukaisesti tämän direktiivin mukaisia vakavaraisuusvaatimuksia kaikkiin pankkiryhmän yksiköihin rajoittamatta yhteisön lainsäädännön sallimia vaihtoehtoja ja harkintavaltaa; |
| --- | --- |

e)

soveltavat johdonmukaisesti tämän direktiivin mukaisia vakavaraisuusvaatimuksia kaikkiin pankkiryhmän yksiköihin rajoittamatta yhteisön lainsäädännön sallimia vaihtoehtoja ja harkintavaltaa;

| f) | soveltavat 129 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ottaen huomioon tällä alalla mahdollisesti perustettavien muiden foorumien työn. |
| --- | --- |

f)

soveltavat 129 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ottaen huomioon tällä alalla mahdollisesti perustettavien muiden foorumien työn.

Valvojien kollegioihin osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset ja EPV tekevät tiivistä yhteistyötä. Edellä 1 luvun 2 jaksossa tarkoitettu salassapitovelvollisuus ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta luottamuksellisia tietoja valvojien kollegioissa. Valvojien kollegioiden perustaminen ja toiminta eivät vaikuta toimivaltaisten viranomaisten tämän direktiivin mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.”.

| b) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:










  i) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan ja 42 a artiklan 3 kohdan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV voi laatia sääntelystandardien
  luonnokset
  , joissa täsmennetään
  kollegioiden
  toiminnan yleiset edellytykset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan ja 42 a artiklan 3 kohdan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EPV voi laatia sääntelystandardien
  luonnokset
  , joissa täsmennetään
  kollegioiden
  toiminnan yleiset edellytykset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 7–7 d artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
  ”

| ii) | Korvataan
  kuudes alakohta
  seuraavasti:
  ”Jollei 1 luvun 2 jakson mukaisista luottamuksellisuusvaatimuksista muuta johdu, konsolidointiryhmän valvojan on tiedotettava
  EPV:lle
  valvontakollegion toiminnasta, myös kriisitilanteissa, ja toimitettava
  sille
  kaikki tiedot, jotka ovat erityisen merkityksellisiä valvontakäytäntöjen lähentämiseksi.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan
  kuudes alakohta
  seuraavasti:

”Jollei 1 luvun 2 jakson mukaisista luottamuksellisuusvaatimuksista muuta johdu, konsolidointiryhmän valvojan on tiedotettava
  EPV:lle
  valvontakollegion toiminnasta, myös kriisitilanteissa, ja toimitettava
  sille
  kaikki tiedot, jotka ovat erityisen merkityksellisiä valvontakäytäntöjen lähentämiseksi.”

| 27 a) | Lisätään 132 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:




  ”Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EPV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] mukaisesti.




  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EPV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

27 a)

Lisätään 132 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

”Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EPV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] mukaisesti.

Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EPV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”.

| 27 b) | Korvataan 140 artiklan kolmas kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on laadittava 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitusalan holdingyhtiöistä luettelo. Tämä luettelo on toimitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, EPV:lle ja komissiolle.”. |
| --- | --- |

27 b)

Korvataan 140 artiklan kolmas kohta seuraavasti:

”3.
     
  Konsolidoidusta valvonnasta vastuussa olevien toimivaltaisten viranomaisten on laadittava 71 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitusalan holdingyhtiöistä luettelo. Tämä luettelo on toimitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, EPV:lle ja komissiolle.”.

| 28) | Muutetaan 143 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | Lisätään ensimmäisen alakohdan loppuun virke seuraavasti:
  ”
  EPV
  avustaa komissiota ja Euroopan pankkikomiteaa näiden tehtävien suorittamisessa, kuten siinä asiassa, onko kyseiset ohjeet saatettava ajan tasalle.”; |
| --- | --- | --- |

28)

Muutetaan 143 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

Lisätään ensimmäisen alakohdan loppuun virke seuraavasti:

”
  EPV
  avustaa komissiota ja Euroopan pankkikomiteaa näiden tehtävien suorittamisessa, kuten siinä asiassa, onko kyseiset ohjeet saatettava ajan tasalle.”;

| b) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn tarkastuksen suorittavan toimivaltaisen viranomaisen on otettava tällaiset ohjeet huomioon. Tätä varten toimivaltaisen viranomaisen on kuultava
  EPV:tä
  ennen kyseisen päätöksen tekemistä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn tarkastuksen suorittavan toimivaltaisen viranomaisen on otettava tällaiset ohjeet huomioon. Tätä varten toimivaltaisen viranomaisen on kuultava
  EPV:tä
  ennen kyseisen päätöksen tekemistä.”

| 28 a) | Korvataan 143 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:




  ”Valvontatekniikat on suunniteltava siten, että niillä saavutetaan tässä luvussa määritellyt konsolidoidun valvonnan tavoitteet, ja niistä on ilmoitettava muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, EPV:lle ja komissiolle.” |
| --- | --- |

28 a)

Korvataan 143 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

”Valvontatekniikat on suunniteltava siten, että niillä saavutetaan tässä luvussa määritellyt konsolidoidun valvonnan tavoitteet, ja niistä on ilmoitettava muille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, EPV:lle ja komissiolle.”

| 29) | Lisätään 144 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan pankkiviranomainen laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset ▐ tässä artiklassa tarkoitettujen tietojen muodon, rakenteen, sisällön ja vuotuisen julkistamispäivämäärän määrittämiseksi. Pankkiviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

29)

Lisätään 144 artiklaan kohta seuraavasti:

”Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, Euroopan pankkiviranomainen laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset ▐ tässä artiklassa tarkoitettujen tietojen muodon, rakenteen, sisällön ja vuotuisen julkistamispäivämäärän määrittämiseksi. Pankkiviranomainen toimittaa kyseiset teknisten standardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  kolmannessa
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 30) | Lisätään 150 artiklaan kohta seuraavasti:
  ▐






  a) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi seuraavien seikkojen osalta
  :






  a) | liitteessä V olevien 15–17 kohdan soveltamisedellytykset; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

Lisätään 150 artiklaan kohta seuraavasti:
  ▐

a)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   
  EPV
  laatii teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset
  tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi seuraavien seikkojen osalta
  :

a)

liitteessä V olevien 15–17 kohdan soveltamisedellytykset;

| b) | liitteessä VI olevan 2 osan soveltamisedellytykset 12 kohdassa tarkoitettujen kvantitatiivisten tekijöiden, 13 kohdassa tarkoitettujen kvalitatiivisten tekijöiden ja 14 kohdassa tarkoitetun vertailuarvon osalta. |
| --- | --- |

b)

liitteessä VI olevan 2 osan soveltamisedellytykset 12 kohdassa tarkoitettujen kvantitatiivisten tekijöiden, 13 kohdassa tarkoitettujen kvalitatiivisten tekijöiden ja 14 kohdassa tarkoitetun vertailuarvon osalta.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä
  alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EPV] 7 e artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 31) | Muutetaan 156 artikla seuraavasti:










  a) | Korvataan ilmaisu ”Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa” ilmaisulla ”Euroopan pankkiviranomaista”. |
| --- | --- | --- |

31)

Muutetaan 156 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ilmaisu ”Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteaa” ilmaisulla ”Euroopan pankkiviranomaista”.

| b) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”Komissio seuraa säännöllisesti yhteistyössä EPV:n ja jäsenvaltioiden kanssa ja Euroopan keskuspankkia kuullen, onko tällä direktiivillä ja direktiivillä 2006/49/EY tuntuvia vaikutuksia suhdannekiertoon, ja tämän tarkastelun perusteella se pohtii, tarvitaanko korjaavia toimenpiteitä.”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Komissio seuraa säännöllisesti yhteistyössä EPV:n ja jäsenvaltioiden kanssa ja Euroopan keskuspankkia kuullen, onko tällä direktiivillä ja direktiivillä 2006/49/EY tuntuvia vaikutuksia suhdannekiertoon, ja tämän tarkastelun perusteella se pohtii, tarvitaanko korjaavia toimenpiteitä.”.

10 artikla

Muutokset direktiiviin 2006/49/EY

Muutetaan direktiivi 2006/49/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään ▐ 18 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”5.   ▐ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustettu Euroopan pankkiviranomainen
  (EPV)
  voi laatia ▐
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään
  arviointimenetelmät
  , joilla toimivaltaiset viranomaiset sallivat
  laitosten
  käyttää sisäisiä malleja tämän direktiivin mukaisessa pääomavaatimusten laskennassa.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään ▐ 18 artiklaan kohta seuraavasti:

”5.   ▐ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustettu Euroopan pankkiviranomainen
  (EPV)
  voi laatia ▐
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa määritellään
  arviointimenetelmät
  , joilla toimivaltaiset viranomaiset sallivat
  laitosten
  käyttää sisäisiä malleja tämän direktiivin mukaisessa pääomavaatimusten laskennassa.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisen alakohdan a alakohdassa
  tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”.

| 1 a) | Lisätään 22 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät sovella konsolidoituja pääomavaatimuksia tämän artiklan mukaisesti, niiden on ilmoitettava tästä EPV:lle ja komissiolle.” |
| --- | --- |

1 a)

Lisätään 22 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät sovella konsolidoituja pääomavaatimuksia tämän artiklan mukaisesti, niiden on ilmoitettava tästä EPV:lle ja komissiolle.”

| 1 b) | Muutetaan 32 artiklan 1 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Toimivaltaisten viranomaisten on annettava kyseiset menettelyt tiedoksi EPV:lle, neuvostolle ja komissiolle.”. |
| --- | --- | --- |

1 b)

Muutetaan 32 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaisten viranomaisten on annettava kyseiset menettelyt tiedoksi EPV:lle, neuvostolle ja komissiolle.”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  Euroopan pankkiviranomainen antaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna menettelyjä koskevia ohjeita.”. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Euroopan pankkiviranomainen antaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna menettelyjä koskevia ohjeita.”.

| 1 c) | Korvataan 36 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia huolehtimaan tässä direktiivissä säädetyistä tehtävistä. Niiden on ilmoitettava tästä EPV:lle ja komissiolle ilmoittaen näiden tehtävien mahdollinen jakautuminen.” |
| --- | --- |

1 c)

Korvataan 36 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia huolehtimaan tässä direktiivissä säädetyistä tehtävistä. Niiden on ilmoitettava tästä EPV:lle ja komissiolle ilmoittaen näiden tehtävien mahdollinen jakautuminen.”

| 1 d) | Lisätään 38 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:




  ”1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EPV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] mukaisesti.




  2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EPV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

1 d)

Lisätään 38 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”1.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EPV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] mukaisesti.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EPV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tämän direktiivin mukaisten tehtäviensä hoitamisessa.”.

11 artikla

Muutokset direktiiviin 2009/65/EY
  (yhteissijoitusyritykset)

Muutetaan direktiivi 2009/65/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 5 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  niiden tietojen täsmentämiseksi
  , jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille yhteissijoitusyritystä koskevassa lupahakemuksessa.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 5 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia
  niiden tietojen täsmentämiseksi
  , jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille yhteissijoitusyritystä koskevassa lupahakemuksessa.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklassa
  vahvistetun menettelyn mukaisesti.”

| 1 a) | Lisätään 6 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”EAMV:lle on ilmoitettava kaikki myönnetyt toimiluvat, ja se julkistaa verkkosivustollaan luettelon toimiluvan saaneista rahastoyhtiöistä ja pitää sen ajan tasalla.” |
| --- | --- |

1 a)

Lisätään 6 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”EAMV:lle on ilmoitettava kaikki myönnetyt toimiluvat, ja se julkistaa verkkosivustollaan luettelon toimiluvan saaneista rahastoyhtiöistä ja pitää sen ajan tasalla.”

| 2) | Lisätään 7 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV laatii sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa










  a) | täsmennetään tiedot, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille rahoitusyhtiön toimilupaa koskevassa hakemuksessa, toimintasuunnitelma mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 7 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV laatii sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa

a)

täsmennetään tiedot, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille rahoitusyhtiön toimilupaa koskevassa hakemuksessa, toimintasuunnitelma mukaan luettuna;

| b) | täsmennetään rahastoyhtiöihin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettavat vaatimukset ja 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

täsmennetään rahastoyhtiöihin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettavat vaatimukset ja 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot;

| c) | täsmennetään vaatimukset, jotka koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti direktiivin 2004/39/EY 8 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 1–2 kohdan mukaisia valvontaan liittyviä tehtäviään tämän direktiivin 11 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

c)

täsmennetään vaatimukset, jotka koskevat määräosuuden omistavia osakkaita ja jäseniä, ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti direktiivin 2004/39/EY 8 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 1–2 kohdan mukaisia valvontaan liittyviä tehtäviään tämän direktiivin 11 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa a ja b alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä a, b ja c alakohdassa tarkoitetut teknisten sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset ilmoituksia koskevia vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä tai ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä neljännessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7 e artiklan mukaisesti.
  ”

| 2 a) | Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle ja komissiolle niistä yleisistä vaikeuksista, joita yhteissijoitusyrityksillä on osuuksiensa markkinoinnissa kolmannessa maassa.




  Komissio tutkii tällaiset vaikeudet mahdollisimman nopeasti löytääkseen sopivan ratkaisun. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen avustaa komissiota tämän tehtävän suorittamisessa.” |
| --- | --- |

2 a)

Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle ja komissiolle niistä yleisistä vaikeuksista, joita yhteissijoitusyrityksillä on osuuksiensa markkinoinnissa kolmannessa maassa.

Komissio tutkii tällaiset vaikeudet mahdollisimman nopeasti löytääkseen sopivan ratkaisun. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen avustaa komissiota tämän tehtävän suorittamisessa.”

| 2 b) | Lisätään 11 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen, Euroopan valvontaviranomainen voi laatia sääntelystandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi tässä artiklassa direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohtaan viitaten tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun direktiivin 10 a artiklan 2 kohdan soveltamista.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset vakiomuotoisten menettelyjen, lomakkeiden ja mallien laatimiseksi niitä yksityiskohtaisia sääntöjä varten, joita sovelletaan tässä artiklassa direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 4 kohtaan viitaten tarkoitetussa asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemismenettelyssä.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7 e artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

2 b)

Lisätään 11 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen, Euroopan valvontaviranomainen voi laatia sääntelystandardien luonnoksia tyhjentävän luettelon laatimiseksi tässä artiklassa direktiivin 2004/39/EY 10 b artiklan 4 kohtaan viitaten tarkoitetuista tiedoista, jotka hankkijaehdokkaiden on sisällytettävä ilmoitukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun direktiivin 10 a artiklan 2 kohdan soveltamista.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset vakiomuotoisten menettelyjen, lomakkeiden ja mallien laatimiseksi niitä yksityiskohtaisia sääntöjä varten, joita sovelletaan tässä artiklassa direktiivin 2004/39/EY 10 artiklan 4 kohtaan viitaten tarkoitetussa asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten välisessä kuulemismenettelyssä.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7 e artiklan mukaisesti.”

| 2 c) | Muutetaan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Komissio toteuttaa 1 päivään heinäkuuta 2010 mennessä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja käytäntöjä ja järjestelyjä sekä 1 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja eturistiriitojen rajoittamiseen liittyviä rakenteita ja organisaatiovaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 116 artiklan soveltamista.”; |
| --- | --- | --- |

2 c)

Muutetaan 12 artiklan 3 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.
     
  Komissio toteuttaa 1 päivään heinäkuuta 2010 mennessä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuja käytäntöjä ja järjestelyjä sekä 1 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja eturistiriitojen rajoittamiseen liittyviä rakenteita ja organisaatiovaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 116 artiklan soveltamista.”;

| b) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan toinen alakohta.

| 3) | Lisätään 12 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, joissa määritellään ▐ komission
  hyväksymät
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettuja käytäntöjä, järjestelyjä, rakenteita ja organisaatiovaatimuksia koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 12 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, joissa määritellään ▐ komission
  hyväksymät
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettuja käytäntöjä, järjestelyjä, rakenteita ja organisaatiovaatimuksia koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 3 a) | Muutetaan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:




  ”2.
     
  Rajoittamatta 116 artiklan soveltamista komissio toteuttaa 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahastoyhtiö täyttää 1 kohdassa tarkoitetut velvollisuudet, ja joilla erityisesti:”; |
| --- | --- | --- |

3 a)

Muutetaan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäisen alakohdan johdanto-osa seuraavasti:

”2.
     
  Rajoittamatta 116 artiklan soveltamista komissio toteuttaa 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahastoyhtiö täyttää 1 kohdassa tarkoitetut velvollisuudet, ja joilla erityisesti:”;

| b) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan toinen alakohta.

| 4) | Lisätään 14 artiklaan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät toisen kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja perusteita, periaatteita ja toimenpiteitä koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 14 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät toisen kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja perusteita, periaatteita ja toimenpiteitä koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 4 a) | Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”10.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa tarkennetaan 1, 2, 3, 8 ja 9 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3 ja 9 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

4 a)

Lisätään 17 artiklaan kohta seuraavasti:

”10.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa tarkennetaan 1, 2, 3, 8 ja 9 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 3 ja 9 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 4 b) | Lisätään 18 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa tarkennetaan 1, 2 ja 4 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

4 b)

Lisätään 18 artiklaan kohta seuraavasti:

”4a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa tarkennetaan 1, 2 ja 4 kohdan mukaisesti ilmoitettavat tiedot.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 4 c) | Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia niiden tietojen määrittelemiseksi, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen yhteissijoitusyrityksen hoitamista koskevassa hakemuksessa.




  Komissio voi hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten standardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.




  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi näiden tietojen toimittamista varten.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

4 c)

Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:

”4a.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen yhdenmukaistaminen ja yhdenmukainen soveltaminen, EAMV voi laatia teknisten sääntelystandardien luonnoksia niiden tietojen määrittelemiseksi, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen yhteissijoitusyrityksen hoitamista koskevassa hakemuksessa.

Komissio voi hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten standardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi näiden tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä kolmannessa alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan mukaisesti.”.

| 5) | Korvataan 21 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”7.   Ennen 3, 4 tai 5 kohdassa säädetyn menettelyn noudattamista rahastoyhtiön vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat kiireellisissä tapauksissa toteuttaa kaikki tarvittavat varotoimenpiteet suojatakseen sijoittajien sekä muiden sellaisten etua, joille palveluja tarjotaan. Tällaisista toimenpiteistä on ilmoitettava mahdollisimman nopeasti komissiolle
  , EAMV:lle
  ja asianomaisten muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.”. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 21 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”7.   Ennen 3, 4 tai 5 kohdassa säädetyn menettelyn noudattamista rahastoyhtiön vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat kiireellisissä tapauksissa toteuttaa kaikki tarvittavat varotoimenpiteet suojatakseen sijoittajien sekä muiden sellaisten etua, joille palveluja tarjotaan. Tällaisista toimenpiteistä on ilmoitettava mahdollisimman nopeasti komissiolle
  , EAMV:lle
  ja asianomaisten muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.”.

| 5 a) | Korvataan 21 artiklan 7 kohdan toinen alakohta seuraavasti:




  ”Kuultuaan asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia komissio voi päättää, että kyseisen jäsenvaltion on muutettava toimenpiteitä tai kumottava ne, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EAMV:n toimivaltaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 9 artiklan mukaisesti”. |
| --- | --- |

5 a)

Korvataan 21 artiklan 7 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kuultuaan asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia komissio voi päättää, että kyseisen jäsenvaltion on muutettava toimenpiteitä tai kumottava ne, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EAMV:n toimivaltaa asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 9 artiklan mukaisesti”.

| 5 b) | Korvataan 21 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”9.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle ja komissiolle niiden tapausten määrä ja laji, joissa ne epäävät toimiluvan 17 artiklan nojalla tai hylkäävät hakemuksen 20 artiklan nojalla, sekä tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet.”. |
| --- | --- |

5 b)

Korvataan 21 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”9.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle ja komissiolle niiden tapausten määrä ja laji, joissa ne epäävät toimiluvan 17 artiklan nojalla tai hylkäävät hakemuksen 20 artiklan nojalla, sekä tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti toteutetut toimenpiteet.”.

| 5 c) | Muutetaan 23 artiklan 6 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka liittyvät toimenpiteisiin, joita säilytysyhteisön on toteutettava täyttääkseen velvollisuudet, joita sillä on sellaisen yhteissijoitusyrityksen suhteen, jota hoitaa toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut rahastoyhtiö, mukaan lukien tiedot, jotka säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön käyttämän vakiosopimuksen on 5 kohdan nojalla sisällettävä.”; |
| --- | --- | --- |

5 c)

Muutetaan 23 artiklan 6 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka liittyvät toimenpiteisiin, joita säilytysyhteisön on toteutettava täyttääkseen velvollisuudet, joita sillä on sellaisen yhteissijoitusyrityksen suhteen, jota hoitaa toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut rahastoyhtiö, mukaan lukien tiedot, jotka säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön käyttämän vakiosopimuksen on 5 kohdan nojalla sisällettävä.”;

| b) | Poistetaan 23 artiklan 6 kohdan 2 alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 23 artiklan 6 kohdan 2 alakohta.

| 6. | Lisätään 29 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti:
  ”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän
  direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  Euroopan valvontaviranomainen voi laatia sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa täsmennetään










  a) | tiedot, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille rahoitusyhtiön toimilupaa koskevassa hakemuksessa, toimintasuunnitelma mukaan luettuna, ja |
| --- | --- | --- |

6.

Lisätään 29 artiklaan
  kohdat
  seuraavasti:

”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän
  direktiivin johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  Euroopan valvontaviranomainen voi laatia sääntelystandardien
  luonnoksia
  , joissa täsmennetään

a)

tiedot, jotka on annettava toimivaltaisille viranomaisille rahoitusyhtiön toimilupaa koskevassa hakemuksessa, toimintasuunnitelma mukaan luettuna, ja

| b) | seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti 29 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisia valvontaan liittyviä tehtäviään. |
| --- | --- |

b)

seikat, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista toteuttamasta tehokkaasti 29 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisia valvontaan liittyviä tehtäviään.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.

6.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukaiset soveltamisedellytykset, EAMV voi laatia teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia vakiomuotoisten lomakkeiden, mallien ja menettelyjen laatimiseksi 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä
  ensimmäisessä alakohdassa
  tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”.

| 6 a) | Korvataan 32 artiklan 6 kohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle sijoitusyhtiöt, joihin sovelletaan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä poikkeuksia.”. |
| --- | --- |

6 a)

Korvataan 32 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle sijoitusyhtiöt, joihin sovelletaan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä poikkeuksia.”.

| 6 b) | Muutetaan 33 artiklan 6 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka liittyvät toimenpiteisiin, joita säilytysyhteisön on toteutettava täyttääkseen velvollisuudet, joita sillä on sellaisen yhteissijoitusyrityksen suhteen, jota hoitaa toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut rahastoyhtiö, mukaan lukien tiedot, jotka säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön käyttämän vakiosopimuksen on 5 kohdan nojalla sisällettävä.”; |
| --- | --- | --- |

6 b)

Muutetaan 33 artiklan 6 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, jotka liittyvät toimenpiteisiin, joita säilytysyhteisön on toteutettava täyttääkseen velvollisuudet, joita sillä on sellaisen yhteissijoitusyrityksen suhteen, jota hoitaa toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut rahastoyhtiö, mukaan lukien tiedot, jotka säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön käyttämän vakiosopimuksen on 5 kohdan nojalla sisällettävä.”;

| b) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan toinen alakohta.

| 6 c) | Muutetaan 43 artiklan 5 kohta seuraavasti:










  a) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”5.
     
  Komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen yksityiskohtainen sisältö, muoto ja tiedon antamistapa.”; |
| --- | --- | --- |

6 c)

Muutetaan 43 artiklan 5 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”5.
     
  Komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen yksityiskohtainen sisältö, muoto ja tiedon antamistapa.”;

| b) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan toinen alakohta.

| 7) | Lisätään 43 artiklaan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään komission hyväksymät tämän artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettua sisältöä, muotoa ja tiedon antamistapaa koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään 43 artiklaan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään komission hyväksymät tämän artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettua sisältöä, muotoa ja tiedon antamistapaa koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 8) | Lisätään 50 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa
  täsmennetään
  säännökset niitä varojen luokkia varten, joihin yhteissijoitusyritys voi tämän artiklan
  ja mainittuihin säännöksiin liittyvien komission hyväksymien delegoitujen säädösten mukaisesti sijoittaa
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

8)

Lisätään 50 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa
  täsmennetään
  säännökset niitä varojen luokkia varten, joihin yhteissijoitusyritys voi tämän artiklan
  ja mainittuihin säännöksiin liittyvien komission hyväksymien delegoitujen säädösten mukaisesti sijoittaa
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”

| 9) | Muutetaan 51 artikla seuraavasti:








  a) | Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki niiden valvomista rahasto- tai sijoitusyhtiöistä edellisen kohdan mukaisesti saadut ja yhteen kootut tiedot toimitetaan EAMV:lle sekä EJRK:lle, jotta ne voivat valvoa järjestelmäriskejä unionin tasolla.” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 51 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki niiden valvomista rahasto- tai sijoitusyhtiöistä edellisen kohdan mukaisesti saadut ja yhteen kootut tiedot toimitetaan EAMV:lle sekä EJRK:lle, jotta ne voivat valvoa järjestelmäriskejä unionin tasolla.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Rajoittamatta 116 artiklan soveltamista komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään seuraavaa:










  a) | perusteet rahastoyhtiön 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti soveltamien riskienhallintamenettelyjen riittävyyden arvioimiseksi; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Rajoittamatta 116 artiklan soveltamista komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään seuraavaa:

a)

perusteet rahastoyhtiön 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti soveltamien riskienhallintamenettelyjen riittävyyden arvioimiseksi;

| b) | yksityiskohtaiset säännöt, joiden avulla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo; sekä |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset säännöt, joiden avulla voidaan arvioida tarkasti ja riippumattomasti vakioimattomien johdannaissopimusten arvo; sekä

| c) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua rahastoyhtiön kotivaltion toimivaltaisille viranomaisille tiedotettavan tiedon sisältöä ja tiedottamiskäytäntöä.”; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua rahastoyhtiön kotivaltion toimivaltaisille viranomaisille tiedotettavan tiedon sisältöä ja tiedottamiskäytäntöä.”;

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:


  ”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 4 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja perusteita ja sääntöjä koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 4 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja perusteita ja sääntöjä koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”.

| 9 a) | Korvataan 52 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltioiden on toimitettava EAMV:lle luettelo ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista joukkovelkakirjalainojen luokista sekä niiden liikkeeseenlaskijoiden luokista, joilla on kyseisessä alakohdassa mainittujen lakien ja valvontajärjestelyjen mukaisesti lupa laskea liikkeeseen tässä artiklassa mainitut ehdot täyttäviä joukkovelkakirjalainoja. Näihin luetteloihin on liitettävä ilmoitus, jossa täsmennetään, minkälaiset takaukset lainoille tarjotaan. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja komissio toimittavat nämä tiedot sekä mahdollisesti tarpeellisiksi katsomansa kommentit välittömästi toisille jäsenvaltioille ja julkaisevat tiedot verkkosivustoillaan. Näistä tiedonannoista voidaan keskustella 112 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa Euroopan arvopaperikomiteassa.”. |
| --- | --- |

9 a)

Korvataan 52 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on toimitettava EAMV:lle luettelo ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista joukkovelkakirjalainojen luokista sekä niiden liikkeeseenlaskijoiden luokista, joilla on kyseisessä alakohdassa mainittujen lakien ja valvontajärjestelyjen mukaisesti lupa laskea liikkeeseen tässä artiklassa mainitut ehdot täyttäviä joukkovelkakirjalainoja. Näihin luetteloihin on liitettävä ilmoitus, jossa täsmennetään, minkälaiset takaukset lainoille tarjotaan. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja komissio toimittavat nämä tiedot sekä mahdollisesti tarpeellisiksi katsomansa kommentit välittömästi toisille jäsenvaltioille ja julkaisevat tiedot verkkosivustoillaan. Näistä tiedonannoista voidaan keskustella 112 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa Euroopan arvopaperikomiteassa.”.

| 10) | Muutetaan 60 artikla seuraavasti:










  a) | Muutetaan 6 kohta seuraavasti:










  i) | Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:




  ”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:”; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 60 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 6 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”6.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:”;

| ii) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan toinen alakohta.

| b) | Lisätään
  kohta
  seuraavasti:
  ”7.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 6 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua sopimusta ja siinä tarkoitettuja toimenpiteitä ja menettelyitä koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään
  kohta
  seuraavasti:

”7.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 6 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua sopimusta ja siinä tarkoitettuja toimenpiteitä ja menettelyitä koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 11) | Korvataan
  61 artikla
  seuraavasti:








  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:










  a) | tiedot, jotka 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen on sisällettävä; sekä |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Korvataan
  61 artikla
  seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:

a)

tiedot, jotka 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen on sisällettävä; sekä

| b) | 2 kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaisuudet, jotka vaikuttavat negatiivisesti syöttäville yhteissijoitusyrityksiin.”. |
| --- | --- |

b)

2 kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaisuudet, jotka vaikuttavat negatiivisesti syöttäville yhteissijoitusyrityksiin.”.

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:


  ”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ja siinä tarkoitettuja toimenpiteitä ja sääntöjenvastaisuuksien tyyppejä koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”4.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettua sopimusta ja siinä tarkoitettuja toimenpiteitä ja sääntöjenvastaisuuksien tyyppejä koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 11 a) | Korvataan 62 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sopimuksen sisältö.” |
| --- | --- |

11 a)

Korvataan 62 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun sopimuksen sisältö.”

| 11 b) | Korvataan 64 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:










  a) | missä muodossa ja millä tavoin 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava; tai |
| --- | --- | --- |

11 b)

Korvataan 64 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:

a)

missä muodossa ja millä tavoin 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava; tai

| b) | jos syöttävä yhteissijoitusyritys siirtää kaikki tai osan varoistaan hallintarahastoon vaihtoa varten tällaisen menettelyn luonteen ja syöttävän yhteissijoitusyrityksen omaisuudenhoitajan roolin arvioiminen ja tarkastaminen tässä prosessissa.”. |
| --- | --- |

b)

jos syöttävä yhteissijoitusyritys siirtää kaikki tai osan varoistaan hallintarahastoon vaihtoa varten tällaisen menettelyn luonteen ja syöttävän yhteissijoitusyrityksen omaisuudenhoitajan roolin arvioiminen ja tarkastaminen tässä prosessissa.”.

| 12) | Lisätään 64 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 4 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua tietojen muotoa ja antamistapaa ja menettelyä koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

12)

Lisätään 64 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään
  komission
  hyväksymät 4 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua tietojen muotoa ja antamistapaa ja menettelyä koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 13) | Lisätään 69 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa
  täsmennetään
  liitteen I mukaista tarjousesitteen, vuosikertomuksen ja puolivuotiskatsauksen sisältöä sekä näiden asiakirjojen muotoa koskevat säännökset.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

13)

Lisätään 69 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen yhdenmukaistaminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia, joissa
  täsmennetään
  liitteen I mukaista tarjousesitteen, vuosikertomuksen ja puolivuotiskatsauksen sisältöä sekä näiden asiakirjojen muotoa koskevat säännökset.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”.

| 13 a) | Korvataan 75 artiklan 4 kohta seuraavasti:




  ”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään erityisehdot, jotka on täytettävä, kun tarjousesite toimitetaan muuta pysyvää välinettä kuin paperia käyttäen tai verkkosivuston välityksellä, joka ei ole pysyvä väline.”. |
| --- | --- |

13 a)

Korvataan 75 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään erityisehdot, jotka on täytettävä, kun tarjousesite toimitetaan muuta pysyvää välinettä kuin paperia käyttäen tai verkkosivuston välityksellä, joka ei ole pysyvä väline.”.

| 13 b) | Korvataan 78 artiklan 7 kohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään seuraavaa:










  a) | sijoittajille 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti annettavien avaintietojen tarkka ja tyhjentävä sisältö; |
| --- | --- | --- |

13 b)

Korvataan 78 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.
     
  Komissio hyväksyy 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla täsmennetään seuraavaa:

a)

sijoittajille 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti annettavien avaintietojen tarkka ja tyhjentävä sisältö;

| b) | sijoittajille seuraavissa erityistapauksissa annettavien avaintietojen tarkka ja tyhjentävä sisältö:










  i) | kun on kyse yhteissijoitusyrityksestä, jolla on eri alarahastoja, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät tietyn alarahaston osuuksia, mukaan luettuina tiedot siitä, miten yhdestä alarahastosta siirrytään toiseen, sekä tähän liittyvistä kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

b)

sijoittajille seuraavissa erityistapauksissa annettavien avaintietojen tarkka ja tyhjentävä sisältö:

i)

kun on kyse yhteissijoitusyrityksestä, jolla on eri alarahastoja, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät tietyn alarahaston osuuksia, mukaan luettuina tiedot siitä, miten yhdestä alarahastosta siirrytään toiseen, sekä tähän liittyvistä kustannuksista;

| ii) | kun on kyse yhteissijoitusyrityksestä, joka tarjoaa eri osakelajeja, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät tietynlajisia osakkeita; |
| --- | --- |

ii)

kun on kyse yhteissijoitusyrityksestä, joka tarjoaa eri osakelajeja, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät tietynlajisia osakkeita;

| iii) | kun on kyse rahasto-osuusrahastorakenteista, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät sellaisen yhteissijoitusyrityksen osuuksia, joka itse sijoittaa toiseen yhteissijoitusyritykseen tai muihin 50 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin; |
| --- | --- |

iii)

kun on kyse rahasto-osuusrahastorakenteista, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät sellaisen yhteissijoitusyrityksen osuuksia, joka itse sijoittaa toiseen yhteissijoitusyritykseen tai muihin 50 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin;

| iv) | kun on kyse master–feeder-rakenteista, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät feeder-yhteissijoitusyrityksen osuuksia; sekä |
| --- | --- |

iv)

kun on kyse master–feeder-rakenteista, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille, jotka merkitsevät feeder-yhteissijoitusyrityksen osuuksia; sekä

| v) | kun on kyse strukturoidusta, pääomasuojatusta ja muusta vastaavasta yhteissijoitusyrityksestä, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille tällaisen yhteissijoitusyrityksen erityisominaisuuksista; sekä |
| --- | --- |

v)

kun on kyse strukturoidusta, pääomasuojatusta ja muusta vastaavasta yhteissijoitusyrityksestä, avaintiedot, jotka on annettava sijoittajille tällaisen yhteissijoitusyrityksen erityisominaisuuksista; sekä

| c) | erityiset tiedot sijoittajille 5 kohdan mukaisesti annettavien avaintietojen muodosta ja esitystavasta.”. |
| --- | --- |

c)

erityiset tiedot sijoittajille 5 kohdan mukaisesti annettavien avaintietojen muodosta ja esitystavasta.”.

| 14) | Lisätään 78 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia ▐ teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään komission 7 artiklan mukaisesti hyväksymät
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettuja tietoja koskevat delegoidut säädökset
  .


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.” |
| --- | --- |

14)

Lisätään 78 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”8.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia ▐ teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään komission 7 artiklan mukaisesti hyväksymät
  tämän artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettuja tietoja koskevat delegoidut säädökset
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 14 a) | Korvataan 81 artiklan 2 kohta seuraavasti:




  ”2.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään erityisehdot, jotka on täytettävä, kun sijoittajalle annettavat avaintiedot toimitetaan muuta pysyvää välinettä kuin paperia käyttäen tai verkkosivuston välityksellä, joka ei ole pysyvä väline.”. |
| --- | --- |

14 a)

Korvataan 81 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artiklan mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä, joilla määritetään erityisehdot, jotka on täytettävä, kun sijoittajalle annettavat avaintiedot toimitetaan muuta pysyvää välinettä kuin paperia käyttäen tai verkkosivuston välityksellä, joka ei ole pysyvä väline.”.

| 14 b) | Lisätään 83 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen lähentäminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa täsmennetään tämän artiklan lainaamista koskevia vaatimuksia.




  Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

14 b)

Lisätään 83 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan johdonmukainen lähentäminen, EAMV voi laatia sääntelystandardien luonnoksia, joissa täsmennetään tämän artiklan lainaamista koskevia vaatimuksia.

Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut sääntelystandardien luonnokset asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan mukaisesti.”.

| 15) | Lisätään 84 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:
  ”
  4.
     Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen lähentäminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään edellytykset, jotka yhteissijoitusyrityksen on täytettävä
  2 artiklan a alakohdassa
  tarkoitetun
  yhteissijoitusyrityksen osuuksien takaisinoston tai lunastamisen
  väliaikaisen keskeyttämisen jälkeen silloin, kun tällainen keskeyttämispäätös on tehty.




  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”. |
| --- | --- |

15)

Lisätään 84 artiklaan
  kohta
  seuraavasti:

”
  4.
     Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan
  johdonmukainen lähentäminen
  ,
  EAMV
  voi laatia
  sääntelystandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään edellytykset, jotka yhteissijoitusyrityksen on täytettävä
  2 artiklan a alakohdassa
  tarkoitetun
  yhteissijoitusyrityksen osuuksien takaisinoston tai lunastamisen
  väliaikaisen keskeyttämisen jälkeen silloin, kun tällainen keskeyttämispäätös on tehty.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut
  sääntelystandardien
  luonnokset
  asetuksen (EU) N:o .../2010 7–7 d artiklan
  mukaisesti.”.

| 15 a) | Muutetaan 95 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:










  a) | 91 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen laajuus; |
| --- | --- | --- |

15 a)

Muutetaan 95 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Komissio voi hyväksyä 112, 112 a ja 112 b artikla mukaisesti delegoiduilla säädöksillä toimenpiteet, joilla täsmennetään seuraavaa:

a)

91 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen laajuus;

| b) | 93 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tiedon saatavuuden helpottaminen yhteissijoitusyrityksen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille 93 artiklan 7 kohdan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

b)

93 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tiedon saatavuuden helpottaminen yhteissijoitusyrityksen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille 93 artiklan 7 kohdan mukaisesti.”.

| 16. | Korvataan 95 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jotta voidaan varmistaa 93 artiklan yhdenmukaiset
  soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään:








  (a) | 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, yhteissijoitusyrityksen käyttämän ilmoituskirjeen vakiomallin muoto ja sisältö, mukaan lukien tiedot asiakirjoista, joihin käännöksissä viitataan; |
| --- | --- | --- |

16.

Korvataan 95 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jotta voidaan varmistaa 93 artiklan yhdenmukaiset
  soveltamisedellytykset
  ,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia
  , joissa määritellään:

(a)

93 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, yhteissijoitusyrityksen käyttämän ilmoituskirjeen vakiomallin muoto ja sisältö, mukaan lukien tiedot asiakirjoista, joihin käännöksissä viitataan;

| (b) | 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttämän todistuksen vakiomallin muoto ja sisältö; |
| --- | --- |

(b)

93 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttämän todistuksen vakiomallin muoto ja sisältö;

| (c) | tietojenvaihtomenettely ja sähköisen viestinnän käyttö toimivaltaisten viranomaisten välillä 93 artiklan säännösten mukaisessa ilmoittamisessa. |
| --- | --- |

(c)

tietojenvaihtomenettely ja sähköisen viestinnän käyttö toimivaltaisten viranomaisten välillä 93 artiklan säännösten mukaisessa ilmoittamisessa.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV] 7 e artiklan
  mukaisesti.”

| 16 a) | Korvataan 97 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen, jonka tehtävänä on hoitaa tässä direktiivissä säädettyjä tehtäviä. Niiden on ilmoitettava tästä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle ilmoittaen näiden tehtävien mahdollinen jakautuminen.”. |
| --- | --- |

16 a)

Korvataan 97 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen, jonka tehtävänä on hoitaa tässä direktiivissä säädettyjä tehtäviä. Niiden on ilmoitettava tästä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle ilmoittaen näiden tehtävien mahdollinen jakautuminen.”.

| 16 b) | Lisätään 101 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen .../... [EAMV] mukaisesti.




  Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”. |
| --- | --- |

16 b)

Lisätään 101 artiklaan kohta seuraavasti:

”2a.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä EAMV:n kanssa tätä direktiiviä sovellettaessa asetuksen .../... [EAMV] mukaisesti.

Toimivaltaisten viranomaisten on asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 20 artiklan mukaisesti toimitettava viipymättä EAMV:lle kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä hoitamisessa.”.

| 17) | Korvataan 101 artiklan 8 ja 9 kohta seuraavasti:
  ”8.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat saattaa
  EAMV:n
  tietoon seuraavat tilanteet:






  a) | 109 artiklan mukaista tietojen vaihtoa koskeva pyyntö on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa; |
| --- | --- | --- |

17)

Korvataan 101 artiklan 8 ja 9 kohta seuraavasti:

”8.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat saattaa
  EAMV:n
  tietoon seuraavat tilanteet:

a)

109 artiklan mukaista tietojen vaihtoa koskeva pyyntö on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa;

| b) | 110 artiklan mukaisen tutkinnan tai paikalla tehtävän tarkastuksen suorittamista koskeva pyyntö on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa; or |
| --- | --- |

b)

110 artiklan mukaisen tutkinnan tai paikalla tehtävän tarkastuksen suorittamista koskeva pyyntö on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa; or

| c) | pyyntö, että omat virkamiehet saavat olla toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen virkamiesten mukana, on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

c)

pyyntö, että omat virkamiehet saavat olla toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen virkamiesten mukana, on hylätty tai pyyntöön ei ole vastattu kohtuullisessa ajassa.

Rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan määräysten soveltamista EAMV voi näissä tapauksissa toimia sille asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 11 artiklan nojalla siirretyn toimivallan mukaisesti, mikä ei kuitenkaan rajoita tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta kieltäytyä pyydetystä tietojen toimittamisesta tai tarkastukseen osallistumisesta ja EAMV:n mahdollisuutta toimia tällaisissa tapauksissa kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti.

9.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia,
  joissa määritellään toimivaltaisille viranomaisille yhteiset menettelyt yhteistyön tekemiseksi
  4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen paikalla tehtävien tarkastusten ja tutkinnan
  yhteydessä
  .

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  7 e artiklan mukaisesti.”

| 18) | Muutetaan 102 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”2.   Mitä 1 kohdassa säädetään ei estä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta tietoja tämän direktiivin tai muun yhteissijoitusyrityksiin tai niiden liiketoimintaan myötävaikuttaviin yrityksiin sovellettavan
  unionin
  lainsäädännön mukaisesti tai toimittamasta kyseisiä tietoja
  EAMV:lle asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustetulle Euroopan järjestelmäriskikomitealle. Näitä tietoja koskee
  tämän artiklan
  1 kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.”; |
| --- | --- | --- |

18)

Muutetaan 102 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”2.   Mitä 1 kohdassa säädetään ei estä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta tietoja tämän direktiivin tai muun yhteissijoitusyrityksiin tai niiden liiketoimintaan myötävaikuttaviin yrityksiin sovellettavan
  unionin
  lainsäädännön mukaisesti tai toimittamasta kyseisiä tietoja
  EAMV:lle asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010
  perustetulle Euroopan järjestelmäriskikomitealle. Näitä tietoja koskee
  tämän artiklan
  1 kohdassa säädetty salassapitovelvollisuus.”;

| b) | Lisätään 5 kohtaan
  alakohta
  seuraavasti:






  ”(d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen,
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010 [EPV
  ] perustetun Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  N:o .../2010 [EVLEV]
  perustetun Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja ▐ Euroopan järjestelmäriskikomitean välillä.”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 5 kohtaan
  alakohta
  seuraavasti:

”(d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen,
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  (EU) N:o .../2010 [EPV
  ] perustetun Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
  N:o .../2010 [EVLEV]
  perustetun Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja ▐ Euroopan järjestelmäriskikomitean välillä.”.

| (18a) | Korvataan 103 artiklan 3 kohta seuraavasti:




  ”3.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille niiden viranomaisten nimet, joille 1 kohdan nojalla voidaan antaa tietoja.” |
| --- | --- |

(18a)

Korvataan 103 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille niiden viranomaisten nimet, joille 1 kohdan nojalla voidaan antaa tietoja.”

| (18b) | Korvataan 103 artiklan 7 kohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille niiden viranomaisten tai elinten nimet, joille 4 kohdan nojalla voidaan antaa tietoja.” |
| --- | --- |

(18b)

Korvataan 103 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava EAMV:lle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille niiden viranomaisten tai elinten nimet, joille 4 kohdan nojalla voidaan antaa tietoja.”

| 19) | Korvataan 105 artikla seuraavasti:

  ”105 artikla

  Jotta voidaan varmistaa tässä direktiivissä tietojenvaihdosta annettujen säännösten yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia teknisten standardien luonnoksia niiden menettelyjen soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, joita käytetään toimivaltaisten viranomaisten välisessä sekä kyseisten viranomaisten ja
  EAMV:n
  kesken toteutettavaa tietojenvaihtoa varten.


  Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  7 e artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

19)

Korvataan 105 artikla seuraavasti:

”105 artikla

Jotta voidaan varmistaa tässä direktiivissä tietojenvaihdosta annettujen säännösten yhdenmukainen soveltaminen,
  EAMV
  voi laatia teknisten standardien luonnoksia niiden menettelyjen soveltamisedellytysten määrittelemiseksi, joita käytetään toimivaltaisten viranomaisten välisessä sekä kyseisten viranomaisten ja
  EAMV:n
  kesken toteutettavaa tietojenvaihtoa varten.

Komissiolle annetaan valtuudet
  hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten
  täytäntöönpanostandardien
  luonnokset asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  7 e artiklan mukaisesti.”

| 20) | Korvataan 108 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta ja toinen alakohta seuraavasti:






  ”(b) | tarvittaessa asian ilmoittaminen
  EAMV:lle
  , joka voi toimia sille asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  11 artiklan nojalla siirretyn toimivallan mukaisesti.
  Ensimmäisen alakohdan a alakohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle.”. |
| --- | --- | --- |

20)

Korvataan 108 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta ja toinen alakohta seuraavasti:

”(b)

tarvittaessa asian ilmoittaminen
  EAMV:lle
  , joka voi toimia sille asetuksen
  (EU) N:o .../2010 [EAMV]
  11 artiklan nojalla siirretyn toimivallan mukaisesti.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle.”.

| 20 a) | Korvataan XIII luvun otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

20 a)

Korvataan XIII luvun otsikko seuraavasti:

| 20 b) | Korvataan 111 artikla seuraavasti:



  ”111 artikla



  Komissio voi päättää tähän direktiiviin tehtävistä teknisistä muutoksista seuraavilla aloilla:










  a) | määritelmien selventäminen tämän direktiivin johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi koko unionin alueella; tai |
| --- | --- | --- |

20 b)

Korvataan 111 artikla seuraavasti:

”111 artikla

Komissio voi päättää tähän direktiiviin tehtävistä teknisistä muutoksista seuraavilla aloilla:

a)

määritelmien selventäminen tämän direktiivin johdonmukaisen harmonisoinnin ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi koko unionin alueella; tai

| b) | sanaston mukauttaminen sekä määritelmien muotoilu yhteissijoitusyrityksistä ja niihin liittyvistä asioista myöhemmin annettavien säädösten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

sanaston mukauttaminen sekä määritelmien muotoilu yhteissijoitusyrityksistä ja niihin liittyvistä asioista myöhemmin annettavien säädösten mukaisesti.

Nämä toimenpiteet annetaan delegoitujen säädösten avulla 112, 112a ja 112b artiklan mukaisesti.”.

| 20 c) | Korvataan 112 artikla seuraavasti:



  ”112 artikla



  1.
     
  Komissiota avustaa komission päätöksellä 2001/528/EY perustettu Euroopan arvopaperikomitea.




  2.
     
  Komissiolle siirretään valta antaa 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ja 111 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 64 c artiklan mukaisesti.




  2 a.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  2 b.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 112 a ja 112 b artiklassa säädettyjä ehtoja.




  3.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.” |
| --- | --- |

20 c)

Korvataan 112 artikla seuraavasti:

”112 artikla

1.
     
  Komissiota avustaa komission päätöksellä 2001/528/EY perustettu Euroopan arvopaperikomitea.

2.
     
  Komissiolle siirretään valta antaa 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ja 111 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä neljän vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulosta. Komissio esittää delegoitua toimivaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Toimivallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 64 c artiklan mukaisesti.

2 a.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2 b.
     
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 112 a ja 112 b artiklassa säädettyjä ehtoja.

3.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”

| 20 d) | Lisätään artiklat seuraavasti:



  ”112 a artikla


  Toimivallan siirron peruuttaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ja 111 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.




  2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.




  3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.



  112 b artikla


  Delegoitujen säädösten vastustaminen



  1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.




  2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.




  Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.




  3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”. |
| --- | --- |

20 d)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”112 a artikla

Toimivallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 ja 111 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Toimielimen, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn toimivallan siirron peruuttamisesta, on pyrittävä tiedottamaan toiselle toimielimelle sekä komissiolle kohtuullisen ajan kuluessa, mitä delegoitua toimivaltaa peruuttaminen mahdollisesti koskee.

3.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu toimivallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

112 b artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vastustanut delegoitua säädöstä tämän ajan kuluessa, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan säädöksessä mainittuna päivänä.

Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin ilmoittaneet komissiolle, että eivät aio vastustaa sitä.

3.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Se toimielin, joka vastustaa delegoitua säädöstä, esittää perusteet päätökselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti.”.

11 a artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä kertomuksen, jossa esitetään, ovatko Euroopan valvontaviranomaiset antaneet tässä direktiivissä tarkoitetut teknisten standardien luonnokset ja onko niiden antaminen pakollista vai vapaaehtoista, ja liittää siihen tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia.

12 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

14 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0163/2010).

1

(2)  Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  , poistot symbolilla ▐.

2

lihavoidulla kursiivilla

(3)  18. maaliskuuta 2010 päivätty lausunto (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ....

4

(5)  KOM(2009)0114.

5

(6)  KOM(2009)0252.

6

(7)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

7

(8)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  
  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.

9

EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.

(10)  

  EUVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

10

EUVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

(11)  

  EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

11

EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

(12)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

12

(13)  EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.

13

(14)  EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16.

14

(15)  EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

15

(16)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38.

16

(17)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

17

(18)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

18

(19)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

19

(20)  

  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

20

EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

(21)  EUVL L ....”.

21

(22)  EUVL L ....”.

22

(23)  EUVL L 222, 14.8.1978, s. 11.

23

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/267

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ***I

P7_TA(2010)0270

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2011/C 351 E/36

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan valvontaviranomaisen (
  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen
  )
  perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (4),

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (5),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (6),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssialan maailmanlaajuistumisesta sekä
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(1)

Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssialan maailmanlaajuistumisesta sekä
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta.

| (1 a) | Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin parantamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7)



  , 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8)



  , 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9)



  , 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10)



  , 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11)



  , 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (12)



  sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista) (13)



  . |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin parantamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7)



  , 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8)



  , 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9)



  , 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10)



  , 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11)



  , 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (12)



  sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista) (13)



  .

| (2) | Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli ▐ uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi
  pankkialaa
  , yksi vakuutus- ja lisäeläkealaa ja yksi
  arvopaperialaa
  varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavan kriisin syntyminen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli ▐ uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi
  pankkialaa
  , yksi vakuutus- ja lisäeläkealaa ja yksi
  arvopaperialaa
  varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavan kriisin syntyminen tulevaisuudessa.

| (3) | Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta”
  , mutta se ei sisällyttänyt tiedonantoon kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  . |
| --- | --- |

(3)

Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta”
  , mutta se ei sisällyttänyt tiedonantoon kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  .

| (4) | Eurooppa-neuvosto suositti 19. kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajatylittävien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssimarkkinoiden toimijoihin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen.
  Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen) olisi toimittava myös kauppatietorekisterien valvojana. Komission olisi ehdotettava arvopaperimarkkinaviranomaisen suorittamaan keskusvastapuolten valvontaan ratkaisua, jonka mallina olisi luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1060/2009 (14)



  käytetty ratkaisu. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto suositti 19. kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajatylittävien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssimarkkinoiden toimijoihin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen.
  Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen) olisi toimittava myös kauppatietorekisterien valvojana. Komission olisi ehdotettava arvopaperimarkkinaviranomaisen suorittamaan keskusvastapuolten valvontaan ratkaisua, jonka mallina olisi luottoluokituslaitoksista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1060/2009 (14)



  käytetty ratkaisu.

| (4 a) | Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumekanismeilla vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan. |
| --- | --- |

(4 a)

Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumekanismeilla vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan.

| (4 b) | Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todetaan lisäksi, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi käynnistää ”kunnianhimoinen politiikka, jonka avulla voimme tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja jossa selvitetään myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”. |
| --- | --- |

(4 b)

Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todetaan lisäksi, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi käynnistää ”kunnianhimoinen politiikka, jonka avulla voimme tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja jossa selvitetään myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”.

| (4 c) | Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”. |
| --- | --- |

(4 c)

Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”.

| (4 d) | Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”. |
| --- | --- |

(4 d)

Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”.

| (5) | Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä.

| (6) | Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi. |
| --- | --- |

(6)

Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi.

| (7) | EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhtenäinen
  verkosto, jossa
  finanssilaitosten
  päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle ▐.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssimarkkinoiden toimijoita valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssimarkkinoiden toimijoihin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa.
  Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä
  finanssilaitoksia ja -markkinoita
  koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava
  Euroopan valvontaviranomainen (
  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  ) ja Euroopan valvontaviranomainen (
  Euroopan pankkiviranomainen
  ) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  Euroopan järjestelmäriskikomitean olisi oltava osa EFVJ:ää. |
| --- | --- |

(7)

EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhtenäinen
  verkosto, jossa
  finanssilaitosten
  päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle ▐.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssimarkkinoiden toimijoita valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssimarkkinoiden toimijoihin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa.
  Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä
  finanssilaitoksia ja -markkinoita
  koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava
  Euroopan valvontaviranomainen (
  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  ) ja Euroopan valvontaviranomainen (
  Euroopan pankkiviranomainen
  ) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  Euroopan järjestelmäriskikomitean olisi oltava osa EFVJ:ää.

| (8) | Euroopan
  valvontaviranomaisen
  olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (15) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (16) perustettu Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (17) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden tehtävät ja valtuudet
  , mukaan lukien tarvittaessa meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi ▐. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan
  valvontaviranomaisen
  olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (15) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (16) perustettu Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (17) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden tehtävät ja valtuudet
  , mukaan lukien tarvittaessa meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi ▐. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät.

| (9) | ▐ Arvopaperimarkkinaviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan
  parantamaan
  sisämarkkinoiden
  toimintaa,
  erityisesti
  varmistamalla
  korkeatasoisen, tehokkaan ja yhdenmukaisen sääntelyn ja valvonnan ▐ ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  ja finanssimarkkinoiden toimijoiden erilaisen luonteen
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakautta, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuutta sekä tallettajien ja sijoittajien suojaa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös estettävä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia hyödyttäen kokonaistaloutta, muun muassa finanssimarkkinoiden toimijoita ja muita sidosryhmiä sekä kuluttajia ja työntekijöitä.
  Lisäksi sen tehtäviin
  olisi kuuluttava
  valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja neuvojen antaminen EU:n toimielimille arvopapereiden sekä markkinoiden sääntelyn ja valvonnan alalla ja näihin liittyvät yritysten hyvää hallintotapaa ja tilinpäätösraportointia koskevat kysymykset.
  Arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista ja nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista. |
| --- | --- |

(9)

▐ Arvopaperimarkkinaviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan
  parantamaan
  sisämarkkinoiden
  toimintaa,
  erityisesti
  varmistamalla
  korkeatasoisen, tehokkaan ja yhdenmukaisen sääntelyn ja valvonnan ▐ ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  ja finanssimarkkinoiden toimijoiden erilaisen luonteen
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakautta, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuutta sekä tallettajien ja sijoittajien suojaa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi myös estettävä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia hyödyttäen kokonaistaloutta, muun muassa finanssimarkkinoiden toimijoita ja muita sidosryhmiä sekä kuluttajia ja työntekijöitä.
  Lisäksi sen tehtäviin
  olisi kuuluttava
  valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja neuvojen antaminen EU:n toimielimille arvopapereiden sekä markkinoiden sääntelyn ja valvonnan alalla ja näihin liittyvät yritysten hyvää hallintotapaa ja tilinpäätösraportointia koskevat kysymykset.
  Arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista ja nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista.

| (9 a) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan. |
| --- | --- |

(9 a)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan.

| (9 b) | Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista (Baselin pankkivalvontakomitea). |
| --- | --- |

(9 b)

Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista (Baselin pankkivalvontakomitea).

| (9 c) | Kansainvälisten viranomaisten (IMF, FSB, BIS) määritelmän mukaan järjestelmäriski on finanssipalvelujen keskeytymisriski, joka i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, markkinat ja rakenteet saattavat jossain määrin vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen. |
| --- | --- |

(9 c)

Kansainvälisten viranomaisten (IMF, FSB, BIS) määritelmän mukaan järjestelmäriski on finanssipalvelujen keskeytymisriski, joka i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, markkinat ja rakenteet saattavat jossain määrin vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen.

| (9 d) | Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(9 d)

Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen.

| (10) | Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa ▐ Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto ▐ 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa
  seuraavaa: ”[...] mikään EY 95 artiklan [nykyinen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä

   (18)

  .”
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa ▐ Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto ▐ 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa
  seuraavaa: ”[...] mikään EY 95 artiklan [nykyinen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä

   (18)

  .”
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla.

| (11) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä: sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/9/EY (19), selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivää toukokuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/26/EY (20), arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 28 päivänä toukokuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/34/EY (21), rahoitusvakuusjärjestelyistä 6 päivänä kesäkuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/47/EY (22), finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (23), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY (24), arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY (25), julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/25/EY (26), rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY (27), säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY (28), rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/60/EY (29), kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/65/EY (30), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä (uudelleenlaadittu teksti) 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (31) rajoittamatta kuitenkaan Euroopan pankkiviranomaisen toimivaltaa vakavaraisuusvalvonnassa, arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY (32), direktiivi ... (vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettava direktiivi) ja asetus ... (luottoluokituslaitoksista annettava asetus), mukaan luettuina kaikki näihin säädöksiin perustuvat komission direktiivit, asetukset ja päätökset sekä mahdolliset muut yhteisön säädökset, joissa arvopaperimarkkinaviranomaiselle annetaan tehtäviä. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä: sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/9/EY (19), selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivää toukokuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/26/EY (20), arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 28 päivänä toukokuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/34/EY (21), rahoitusvakuusjärjestelyistä 6 päivänä kesäkuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/47/EY (22), finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (23), sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY (24), arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY (25), julkisista ostotarjouksista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/25/EY (26), rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY (27), säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY (28), rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/60/EY (29), kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/65/EY (30), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä (uudelleenlaadittu teksti) 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (31) rajoittamatta kuitenkaan Euroopan pankkiviranomaisen toimivaltaa vakavaraisuusvalvonnassa, arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY (32), direktiivi ... (vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettava direktiivi) ja asetus ... (luottoluokituslaitoksista annettava asetus), mukaan luettuina kaikki näihin säädöksiin perustuvat komission direktiivit, asetukset ja päätökset sekä mahdolliset muut yhteisön säädökset, joissa arvopaperimarkkinaviranomaiselle annetaan tehtäviä.

| (12) | Finanssimarkkinoiden toimijan käsitteellä olisi tarkoitettava erilaisia toimijoita, joihin sovelletaan tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Sillä voidaan tarkoittaa sekä oikeushenkilöitä että luonnollisia henkilöitä. Sillä voidaan tarkoittaa esimerkiksi sijoituspalveluyrityksiä, yhteissijoitusyrityksiä ja niiden rahastoyhtiöitä, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, markkinatoimijoita, selvitysyhteisöjä, selvitysjärjestelmiä, luottoluokituslaitoksia, liikkeeseenlaskijoita, arvopapereiden tarjoajia, sijoittajia, henkilöitä, joilla on määräysvalta markkinatoimijoihin tai osuus niihin, markkinatoimijoiden johtamiseen osallistuvia henkilöitä sekä muita henkilöitä, joihin sovelletaan lainsäädännössä asetettua vaatimusta. Käsitteen piiriin olisi kuuluttava myös finanssilaitokset, kuten luottolaitokset ja vakuutusyhtiöt, niiden harjoittaessa toimintaa, joka kuuluu tätä alaa koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Tällä määritelmällä ei tarkoiteta EU:ssa tai kolmansissa maissa olevia toimivaltaisia viranomaisia eikä komissiota. |
| --- | --- |

(12)

Finanssimarkkinoiden toimijan käsitteellä olisi tarkoitettava erilaisia toimijoita, joihin sovelletaan tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Sillä voidaan tarkoittaa sekä oikeushenkilöitä että luonnollisia henkilöitä. Sillä voidaan tarkoittaa esimerkiksi sijoituspalveluyrityksiä, yhteissijoitusyrityksiä ja niiden rahastoyhtiöitä, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, markkinatoimijoita, selvitysyhteisöjä, selvitysjärjestelmiä, luottoluokituslaitoksia, liikkeeseenlaskijoita, arvopapereiden tarjoajia, sijoittajia, henkilöitä, joilla on määräysvalta markkinatoimijoihin tai osuus niihin, markkinatoimijoiden johtamiseen osallistuvia henkilöitä sekä muita henkilöitä, joihin sovelletaan lainsäädännössä asetettua vaatimusta. Käsitteen piiriin olisi kuuluttava myös finanssilaitokset, kuten luottolaitokset ja vakuutusyhtiöt, niiden harjoittaessa toimintaa, joka kuuluu tätä alaa koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Tällä määritelmällä ei tarkoiteta EU:ssa tai kolmansissa maissa olevia toimivaltaisia viranomaisia eikä komissiota.

| (13) | On suotavaa, että arvopaperimarkkinaviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista sijoittajien korvausjärjestelmiin, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja sijoittajien tasavertainen kohtelu koko
  unionissa
  . Koska sijoittajien korvausjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa sijoittajien korvausjärjestelmiin ja niiden hoitajaan ▐.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan sijoittajien vakuusrahaston perustamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(13)

On suotavaa, että arvopaperimarkkinaviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista sijoittajien korvausjärjestelmiin, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja sijoittajien tasavertainen kohtelu koko
  unionissa
  . Koska sijoittajien korvausjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa sijoittajien korvausjärjestelmiin ja niiden hoitajaan ▐.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan sijoittajien vakuusrahaston perustamisen yhteydessä.

| (14) | On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä
  tallettajien,
  sijoittajien ja kuluttajien suoja koko Euroopassa. Koska arvopaperimarkkinaviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐ |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä
  tallettajien,
  sijoittajien ja kuluttajien suoja koko Euroopassa. Koska arvopaperimarkkinaviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐

| (15) | Komission olisi hyväksyttävä kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. Niitä olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että arvopaperimarkkinaviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee sen päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin kyseiset periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta yhteisön säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa arvopaperimarkkinaviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä. |
| --- | --- |

(15)

Komission olisi hyväksyttävä kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. Niitä olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että arvopaperimarkkinaviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee sen päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin kyseiset periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta yhteisön säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa arvopaperimarkkinaviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä.

| (15 a) | Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15 a)

Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti.

| (15 b) | Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden. |
| --- | --- |

(15 b)

Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden.

| (16) | Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  . |
| --- | --- |

(16)

Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  .

| (17) | Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota arvopaperimarkkinaviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla yhteisön lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita. |
| --- | --- |

(17)

Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota arvopaperimarkkinaviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla yhteisön lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita.

| (18) | Jotta tapauksiin, joissa yhteisön oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus ▐.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon arvopaperimarkkinaviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. |
| --- | --- |

(18)

Jotta tapauksiin, joissa yhteisön oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus ▐.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon arvopaperimarkkinaviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen.

| (19) | Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  arvopaperimarkkinaviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  arvopaperimarkkinaviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  arvopaperimarkkinaviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  arvopaperimarkkinaviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla.

| (20) | Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille
  osoitettua virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien (33) tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, arvopaperimarkkinaviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille
  osoitettua virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien (33) tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta.

| (21) | Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi. Koska
  kysymys on arkaluonteinen
  , komissiolle olisi annettava toimivalta
  todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä
  .
  Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomainen katsoo, että kriisitilanne saattaisi olla olemassa, sen olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asiaankuuluvasti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(21)

Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi. Koska
  kysymys on arkaluonteinen
  , komissiolle olisi annettava toimivalta
  todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä
  .
  Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomainen katsoo, että kriisitilanne saattaisi olla olemassa, sen olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asiaankuuluvasti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (22) | Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästää keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen.
  Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan
  finanssilaitoksille
  sellaisilla
  unionin
  oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa. |
| --- | --- |

(22)

Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästää keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen.
  Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan
  finanssilaitoksille
  sellaisilla
  unionin
  oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa.

| (22 a) | Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse. |
| --- | --- |

(22 a)

Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse.

| (22 b) | Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajat ylittävää toimintaa harjoittavien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review). |
| --- | --- |

(22 b)

Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajat ylittävää toimintaa harjoittavien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review).

| (22 c) | Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota. |
| --- | --- |

(22 c)

Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota.

| (22 d) | ”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa ulkomaiset laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia. |
| --- | --- |

(22 d)

”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa ulkomaiset laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia.

| (22 e) | ”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii arvopaperimarkkinaviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista. |
| --- | --- |

(22 e)

”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii arvopaperimarkkinaviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista.

| (23) | Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajojen yli toimivien
  finanssilaitosten
  tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli valvontakollegioissa ja
  täydet oikeudet osallistua
  niihin
  , jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena. |
| --- | --- |

(23)

Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajojen yli toimivien
  finanssilaitosten
  tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Arvopaperimarkkinaviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli valvontakollegioissa ja
  täydet oikeudet osallistua
  niihin
  , jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena.

| (23 a) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden kaatuminen voi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta. |
| --- | --- |

(23 a)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden kaatuminen voi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta.

| (23 b) | Järjestelmäriski olisi määritettävä ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin määrityksessä. |
| --- | --- |

(23 b)

Järjestelmäriski olisi määritettävä ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin määrityksessä.

| (23 c) | Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvien laitosten kriisien käsittelemiseksi). |
| --- | --- |

(23 c)

Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvien laitosten kriisien käsittelemiseksi).

| (23 d) | Olisi perustettava Euroopan talletusvakuusrahasto, jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin tallettajien edut ja vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia. Unionin tasolla toimiva rahasto vaikuttaa tehokkaimmalta tavalta turvata tallettajien edut ja torjua kilpailun vääristymistä. On kuitenkin ilmeistä, että asian tarkastelu unionin tasolla on monimutkaisempaa, ja joissakin jäsenvaltioissa halutaan säilyttää kansalliset järjestelmät. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi siksi yhdenmukaistettava kansallisten järjestelmien tärkeimmät ominaisuudet. Sen olisi myös varmistettava, että finanssilaitosten on suoritettava maksuja ainoastaan yhteen järjestelmään. |
| --- | --- |

(23 d)

Olisi perustettava Euroopan talletusvakuusrahasto, jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin tallettajien edut ja vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia. Unionin tasolla toimiva rahasto vaikuttaa tehokkaimmalta tavalta turvata tallettajien edut ja torjua kilpailun vääristymistä. On kuitenkin ilmeistä, että asian tarkastelu unionin tasolla on monimutkaisempaa, ja joissakin jäsenvaltioissa halutaan säilyttää kansalliset järjestelmät. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi siksi yhdenmukaistettava kansallisten järjestelmien tärkeimmät ominaisuudet. Sen olisi myös varmistettava, että finanssilaitosten on suoritettava maksuja ainoastaan yhteen järjestelmään.

| (23 e) | Euroopan arvopaperimarkkina-alan vakausrahastosta olisi rahoitettava toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi hallitusti silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Rahasto olisi rahoitettava finanssialan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

(23 e)

Euroopan arvopaperimarkkina-alan vakausrahastosta olisi rahoitettava toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi hallitusti silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Rahasto olisi rahoitettava finanssialan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut.

| (24) | Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joiden toiminnalla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  arvopaperimarkkinaviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä. |
| --- | --- |

(24)

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joiden toiminnalla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  arvopaperimarkkinaviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä.

| (25) | Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  unionissa
  . |
| --- | --- |

(25)

Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  unionissa
  .

| (26) | Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava. |
| --- | --- |

(26)

Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava.

| (27) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  Euroopan unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Arvopaperimarkkinaviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun toimivaltaisten viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

(27)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  Euroopan unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että arvopaperimarkkinaviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Arvopaperimarkkinaviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun toimivaltaisten viranomaisten välillä.

| (28) | Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida
  finanssilaitosten
  kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista. |
| --- | --- |

(28)

Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida
  finanssilaitosten
  kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista.

| (29) | Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi
  edustettava Euroopan unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi
  edustettava Euroopan unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa.

| (30) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin 2004/39/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2007/44/EY (34), mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(30)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin 2004/39/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2007/44/EY (34), mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä.

| (31) | Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssimarkkinoiden toimijoille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja niiden toimijoita
  , ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  olisi
  viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu pyyntö
  suoraan finanssimarkkinoiden
  toimijalle
  , jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa niitä ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan arvopaperimarkkinaviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

(31)

Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssimarkkinoiden toimijoille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja niiden toimijoita
  , ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  olisi
  viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu pyyntö
  suoraan finanssimarkkinoiden
  toimijalle
  , jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa niitä ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan arvopaperimarkkinaviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä.

| (31 a) | Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (35)



  eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (36)



  soveltamista. |
| --- | --- |

(31 a)

Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (35)



  eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (36)



  soveltamista.

| (32) | On olennaisen tärkeää, että arvopaperimarkkinaviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta Euroopan järjestelmäriskikomitean toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  ja Euroopan järjestelmäriskikomitean
  olisi toimitettava
  toisilleen
  kaikki olennaiset tiedot ▐. Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka Euroopan järjestelmäriskikomitea on osoittanut arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ▐ varmistettava jatkotoimet. |
| --- | --- |

(32)

On olennaisen tärkeää, että arvopaperimarkkinaviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta Euroopan järjestelmäriskikomitean toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  ja Euroopan järjestelmäriskikomitean
  olisi toimitettava
  toisilleen
  kaikki olennaiset tiedot ▐. Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka Euroopan järjestelmäriskikomitea on osoittanut arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ▐ varmistettava jatkotoimet.

| (33) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardien luonnosten, ohjeiden ja suositusten hyväksymistä arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden toimijoita (
  sekä erilaisia ja erikokoisia finanssilaitoksia ja -yrityksiä,
  tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  pk-yrityksiä, ammattiyhdistyksiä, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita finanssipalvelujen pienkäyttäjiä, pk-yritykset mukaan luettuina. Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

(33)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardien luonnosten, ohjeiden ja suositusten hyväksymistä arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden toimijoita (
  sekä erilaisia ja erikokoisia finanssilaitoksia ja -yrityksiä,
  tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  pk-yrityksiä, ammattiyhdistyksiä, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita finanssipalvelujen pienkäyttäjiä, pk-yritykset mukaan luettuina. Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä.

| (33 a) | Voittoa tavoittelemattomat järjestöt ovat verrattuna alan edustajiin, joilla on paljon määrärahoja ja hyvät yhteydet muihin, syrjässä finanssipalvelujen tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekomenettelystä. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja arvopaperimarkkina-alan osallisryhmässä. |
| --- | --- |

(33 a)

Voittoa tavoittelemattomat järjestöt ovat verrattuna alan edustajiin, joilla on paljon määrärahoja ja hyvät yhteydet muihin, syrjässä finanssipalvelujen tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekomenettelystä. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja arvopaperimarkkina-alan osallisryhmässä.

| (34) | Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti finanssimarkkinoiden yksittäisten vaikeuksissa olevien toimijoiden vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat
  finanssilaitoksen
  vakauteen, eivät saisi
  merkittävästi
  vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet. |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti finanssimarkkinoiden yksittäisten vaikeuksissa olevien toimijoiden vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat
  finanssilaitoksen
  vakauteen, eivät saisi
  merkittävästi
  vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet.

| (34 a) | Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta. |
| --- | --- |

(34 a)

Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta.

| (34 b) | Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin arvopaperimarkkinaviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määriteltävä toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

(34 b)

Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin arvopaperimarkkinaviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi määriteltävä toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa.

| (35) | Päätöksentekomenettelyissään arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille arvopaperimarkkinaviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Arvopaperimarkkinaviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(35)

Päätöksentekomenettelyissään arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille arvopaperimarkkinaviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Arvopaperimarkkinaviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta.

| (36) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja. Komission, Euroopan järjestelmäriskikomitean
  sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan pankkiviranomaisen
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi teknisten
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin, on asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi. |
| --- | --- |

(36)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja. Komission, Euroopan järjestelmäriskikomitean
  sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan pankkiviranomaisen
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi teknisten
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin, on asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi.

| (36 a) | Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(36 a)

Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

| (37) | Johtokunnan, jonka jäseninä ovat arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että arvopaperimarkkinaviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

(37)

Johtokunnan, jonka jäseninä ovat arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että arvopaperimarkkinaviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen.

| (38) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Arvopaperimarkkinaviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla tulisi olla oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta. |
| --- | --- |

(38)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Arvopaperimarkkinaviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla tulisi olla oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

| (39) | Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan
  valvontaviranomaisen (sekakomitea) (jäljempänä ’sekakomitea’) välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista. Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  tai Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava Euroopan järjestelmäriskikomitean varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen. |
| --- | --- |

(39)

Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan
  valvontaviranomaisen (sekakomitea) (jäljempänä ’sekakomitea’) välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista. Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  tai Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava Euroopan järjestelmäriskikomitean varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen.

| (40) | Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos arvopaperimarkkinaviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(40)

Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos arvopaperimarkkinaviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.

| (41) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta
  sen erillisestä budjettikohdasta
  .
  Unionin arvopaperimarkkinaviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (37)



  47 kohdan mukaisesti. Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava siltä osin kuin on kyse
  Euroopan unionin
  rahoitusosuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava arvopaperimarkkinaviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvio kuuluu vastuuvapausmenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(41)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta
  sen erillisestä budjettikohdasta
  .
  Unionin arvopaperimarkkinaviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (37)



  47 kohdan mukaisesti. Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava siltä osin kuin on kyse
  Euroopan unionin
  rahoitusosuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava arvopaperimarkkinaviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvio kuuluu vastuuvapausmenettelyn piiriin.

| (42) | Arvopaperimarkkinaviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (38). Lisäksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (39). |
| --- | --- |

(42)

Arvopaperimarkkinaviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (38). Lisäksi arvopaperimarkkinaviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (39).

| (43) | Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (40). |
| --- | --- |

(43)

Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (40).

| (44) | On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  . |
| --- | --- |

(44)

On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  .

| (45) | Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (41) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (42) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(45)

Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (41) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (42) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn.

| (46) | Arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (43). |
| --- | --- |

(46)

Arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi arvopaperimarkkinaviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (43).

| (47) | Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  jäseniä, olisi voitava osallistua arvopaperimarkkinaviranomaisen työhön
  unionin
  kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  jäseniä, olisi voitava osallistua arvopaperimarkkinaviranomaisen työhön
  unionin
  kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti.

| (48) | Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien ja sijoittajien suoja, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(48)

Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien ja sijoittajien suoja, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (49) | Arvopaperimarkkinaviranomainen saa kaikki Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean nykyiset tehtävät ja valtuudet, minkä vuoksi Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/77/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta
  16 päivänä syyskuuta 2009
  tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä
  N:o 716/2009/EY (44)

  olisi muutettava. |
| --- | --- |

(49)

Arvopaperimarkkinaviranomainen saa kaikki Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean nykyiset tehtävät ja valtuudet, minkä vuoksi Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/77/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta
  16 päivänä syyskuuta 2009
  tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä
  N:o 716/2009/EY (44)

  olisi muutettava.

| (50) | On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että arvopaperimarkkinaviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteasta tapahtuu sujuvasti, |
| --- | --- |

(50)

On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että arvopaperimarkkinaviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteasta tapahtuu sujuvasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

PERUSTAMINEN JA OIKEUDELLINEN ASEMA

1 artikla

Perustaminen ja toimiala

1.   Tällä asetuksella perustetaan
  Euroopan valvontaviranomainen (
  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen
  )
  , jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen toimii
  tässä asetuksessa annetuin valtuuksin sekä
  direktiivin 97/9/EY, direktiivin 98/26/EY, direktiivin 2001/34/EY, direktiivin 2002/47/EY, direktiivin 2002/87/EY, direktiivin 2003/6/EY, direktiivin 2003/71/EY, ▐ direktiivin 2004/39/EY, direktiivin 2004/109/EY, ▐ direktiivin 2009/65/EY ▐ ja direktiivin 2006/49/EY soveltamisalalla
  ,
  rajoittamatta kuitenkaan
  Euroopan valvontaviranomaisen (
  Euroopan pankkiviranomaisen
  )
  toimivaltaa vakavaraisuusvalvonnassa
  ,
  sekä direktiivin ... (vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annettava direktiivi) ja
  asetuksen (EY) N:o 1060/2009
  soveltamisalalla
  ja, siltä osin kuin näitä säädöksiä sovelletaan sijoituspalveluja tarjoaviin yrityksiin tai yhteissijoitusyrityksiin, jotka pitävät osuuksiaan ja osakkeitaan kaupan, sekä niitä valvoviin toimivaltaisiin viranomaisiin, soveltuvin osin direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2002/65/EY soveltamisalalla
  , mukaan luettuina näihin säädöksiin perustuvat direktiivit, asetukset ja päätökset ja mahdolliset muut
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät unionin
  säädökset, joissa arvopaperimarkkinaviranomaiselle annetaan tehtäviä.

2 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen toimii myös 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien toimien alalla, mukaan luettuina yritysten hyvää hallintotapaa, tilintarkastusta ja tilinpäätösraportointia koskevat asiat, edellyttäen että arvopaperimarkkinaviranomaisen tällaiset toimet ovat tarpeellisia 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön tehokkaan ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

3.   Tämän asetuksen säännökset eivät rajoita komission toimivaltaa eivätkä erityisesti sen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista toimivaltaa varmistaa
  unionin
  oikeuden noudattaminen.

4.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen tavoitteena on
  suojella yleistä etua edistämällä rahoitusjärjestelmän lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vakautta sekä vaikuttavuutta unionin talouden ja sen kansalaisten ja yritysten kannalta. Arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävänä on
  i) parantaa sisämarkkinoiden toimintaa erityisesti varmistamalla
  asianmukainen
  , tehokas ja yhdenmukainen valvonta ja sääntely, ▐ iii) turvata finanssimarkkinoiden eheys,
  avoimuus,
  tehokkuus ja moitteeton toiminta, iv) ▐ lujittaa valvonnan kansainvälistä koordinointia
  , v) estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja edistää tasapuolisia kilpailuolosuhteita, vi) varmistaa, että investointiriskien ja muiden riskien ottoa säännellään ja valvotaan asianmukaisesti, ja vii) edistää asiakkaiden suojaa
  . Tätä varten arvopaperimarkkinaviranomainen auttaa varmistamaan ▐ 2 kohdassa
  tarkoitettujen unionin säädösten
  johdonmukaisen, tehokkaan ja tosiasiallisen soveltamisen, edistää valvontakäytäntöjen lähentymistä ja antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle
  sekä laatii taloudellisia analyyseja markkinoista edistääkseen arvopaperimarkkinaviranomaisen tavoitteiden saavuttamista
  .

Hoitaessaan sille tällä asetuksella annettuja tehtäviä arvopaperimarkkinaviranomainen kiinnittää erityistä huomiota sellaisten markkinatoimijoiden aiheuttamiin järjestelmäriskeihin, joiden kaatuminen saattaa haitata rahoitusjärjestelmän tai reaalitalouden toimintaa.

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimii tehtäviään hoitaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja yksinomaan unionin edun mukaisesti.

1 a artikla

Euroopan finanssivalvontajärjestelmä

1.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen on osa Euroopan finanssivalvontajärjestelmää (EFVJ). EFVJ:n päätavoitteena on varmistaa, että finanssialaan sovellettavat säännöt pannaan asianmukaisesti täytäntöön, jotta säilytetään rahoitusvakaus ja varmistetaan luottamus rahoitusjärjestelmään yleensä sekä riittävä suoja finanssipalvelujen asiakkaille.

2.
     
  EFVJ koostuu seuraavista:

| a) | Euroopan järjestelmäriskikomitea, kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EJRK] ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

a)

Euroopan järjestelmäriskikomitea, kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EJRK] ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen;

| b) | arvopaperimarkkinaviranomainen; |
| --- | --- |

b)

arvopaperimarkkinaviranomainen;

| c) | Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV]; |
| --- | --- |

c)

Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV];

| d) | Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV]; |
| --- | --- |

d)

Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV];

| e) | Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen (jäljempänä ’sekakomitea’); |
| --- | --- |

e)

Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen (jäljempänä ’sekakomitea’);

| f) | asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ] 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV]] 2 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset; |
| --- | --- |

f)

asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ] 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV]] 2 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset;

| g) | komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen. |
| --- | --- |

g)

komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen.

3.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä Euroopan järjestelmäriskikomitean sekä Euroopan valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet) ja Euroopan valvontaviranomaisen (pankkiala) kanssa sekakomitean välityksellä varmistaen toimien johdonmukaisuuden eri alojen välillä ja laatien yhteisiä kantoja finanssiryhmittymien valvonnan ja muiden eri alojen välisten kysymysten osalta.

4.
     
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti EFVJ:n osapuolet tekevät luottamukseen ja täysimääräiseen keskinäiseen kunnioitukseen perustuvaa yhteistyötä erityisesti varmistaakseen, että niiden toisilleen toimittamat tiedot ovat tarkoituksenmukaisia ja luotettavia.

5.
     
  EFVJ:n osapuolina olevilla valvontaviranomaisilla on velvollisuus valvoa unionissa toimivia finanssilaitoksia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

1 b artikla

Edellä 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut viranomaiset vastaavat toiminnastaan Euroopan parlamentille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’finanssimarkkinoiden toimijalla’ henkilöä, johon sovelletaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä tai kyseisen lainsäädännön täytäntöön panemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä asetettua vaatimusta
  ; |
| --- | --- |

1)

’finanssimarkkinoiden toimijalla’ henkilöä, johon sovelletaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä tai kyseisen lainsäädännön täytäntöön panemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä asetettua vaatimusta
  ;

| 2) | ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia ja/tai valvontaviranomaisia.
  Direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että sijoituspalveluja tarjoavat yritykset tai yhteissijoitusyritykset, jotka pitävät osuuksiaan ja osakkeitaan kaupan, noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia. Sijoittajien korvausjärjestelmien osalta toimivaltaisilla viranomaisilla tarkoitetaan elimiä
  , jotka hallinnoivat ▐ kansallisia korvausjärjestelmiä
  direktiivin 97/9/EY mukaisesti, tai näitä järjestelmiä valvovaa viranomaista kyseisen direktiivin mukaisesti siinä tapauksessa, että sijoittajien korvausjärjestelmän toimintaa hallinnoi yksityinen yhtiö
  . |
| --- | --- |

2)

’toimivaltaisilla viranomaisilla’ 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä määriteltyjä toimivaltaisia viranomaisia ja/tai valvontaviranomaisia.
  Direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että sijoituspalveluja tarjoavat yritykset tai yhteissijoitusyritykset, jotka pitävät osuuksiaan ja osakkeitaan kaupan, noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia. Sijoittajien korvausjärjestelmien osalta toimivaltaisilla viranomaisilla tarkoitetaan elimiä
  , jotka hallinnoivat ▐ kansallisia korvausjärjestelmiä
  direktiivin 97/9/EY mukaisesti, tai näitä järjestelmiä valvovaa viranomaista kyseisen direktiivin mukaisesti siinä tapauksessa, että sijoittajien korvausjärjestelmän toimintaa hallinnoi yksityinen yhtiö
  .

3 artikla

Oikeudellinen asema

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen on
  unionin
  elin, jolla on oikeushenkilön asema.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisella on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen oikeuden mukainen oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaista edustaa sen puheenjohtaja.

4 artikla

Kokoonpano

Arvopaperimarkkinaviranomainen koostuu seuraavista:

| 1) | hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa; |
| --- | --- |

1)

hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa;

| 2) | johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa; |
| --- | --- |

2)

johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa;

| 3) | puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa; |
| --- | --- |

3)

puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa;

| 4) | toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa; |
| --- | --- |

4)

toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa;

| 5) | 44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa. |
| --- | --- |

5)

44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa.

5 artikla

Päätoimipaikka

Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  päätoimipaikka
  on
  Frankfurt
  .

Sillä voi olla edustus Euroopan unionin tärkeimmissä finanssikeskuksissa.

II   LUKU

ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAISEN TEHTÄVÄT JA TOIMIVALTA

6 artikla

Arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävät ja toimivalta

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisella on seuraavat tehtävät:

| a) | auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ; |
| --- | --- |

a)

auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ;

| b) | myötävaikuttaa
  unionin säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssimarkkinoiden toimijoiden tehokas ja yhdenmukainen valvonta sekä
  valvontakollegioiden
  yhdenmukainen toiminta
  ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

b)

myötävaikuttaa
  unionin säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssimarkkinoiden toimijoiden tehokas ja yhdenmukainen valvonta sekä
  valvontakollegioiden
  yhdenmukainen toiminta
  ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa;

| c) | edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

c)

edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä;

| d) | tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

d)

tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta;

| e) | järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

e)

järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi;

| f) | seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan; |
| --- | --- |

f)

seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan;

| f a) | laatia taloudellisia markkina-analyyseja arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien hoitamiseksi; |
| --- | --- |

f a)

laatia taloudellisia markkina-analyyseja arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien hoitamiseksi;

| f b) | edistää tallettajien ja sijoittajien suojaa; |
| --- | --- |

f b)

edistää tallettajien ja sijoittajien suojaa;

| f c) | edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun kriisinratkaisuyksikkönsä kautta; |
| --- | --- |

f c)

edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun kriisinratkaisuyksikkönsä kautta;

| g) | suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä
  ; |
| --- | --- |

g)

suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä
  ;

| g a) | valvoa niitä finanssimarkkinoiden toimijoita, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin; |
| --- | --- |

g a)

valvoa niitä finanssimarkkinoiden toimijoita, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin;

| g b) | julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan erityisesti sen toimialaan liittyviä tietoja rekisteröidyistä finanssimarkkinoiden toimijoista sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla; |
| --- | --- |

g b)

julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan erityisesti sen toimialaan liittyviä tietoja rekisteröidyistä finanssimarkkinoiden toimijoista sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla;

| g c) | ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean olemassa olevista ja keskeneräisistä tehtävistä. |
| --- | --- |

g c)

ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean olemassa olevista ja keskeneräisistä tehtävistä.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi arvopaperimarkkinaviranomaisella on tämän asetuksen mukainen toimivalta ▐ erityisesti ▐

| a) | laatia luonnoksia teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a)

laatia luonnoksia teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| a a) | laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a a)

laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| b) | antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia; |
| --- | --- |

b)

antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia;

| c) | antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | tehdä toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

d)

tehdä toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| e) | tehdä finanssimarkkinoiden toimijoille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

e)

tehdä finanssimarkkinoiden toimijoille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| f) | antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

f)

antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ;

| f a) | kerätä tarvittavat tiedot finanssimarkkinoiden toimijoista 20 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f a)

kerätä tarvittavat tiedot finanssimarkkinoiden toimijoista 20 artiklan mukaisesti;

| f b) | kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta finanssimarkkinoiden toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan; |
| --- | --- |

f b)

kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta finanssimarkkinoiden toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan;

| f c) | luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssimarkkinoiden toimijoista sen toimialalla ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti; |
| --- | --- |

f c)

luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssimarkkinoiden toimijoista sen toimialalla ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti;

| f d) | laatia sääntelystandardi, jossa vahvistetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinatoimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta arvopaperimarkkinaviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin. |
| --- | --- |

f d)

laatia sääntelystandardi, jossa vahvistetaan arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinatoimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta arvopaperimarkkinaviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen käyttää
  unionin
  laajuisesti toimiviin yrityksiin tai
  unionin
  laajuiseen taloudelliseen toimintaan yksinomaista toimivaltaa, joka on annettu sille 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  .

3 a.
     
  Käyttäessään 3 kohdassa tarkoitettua yksinomaista toimivaltaa
  arvopaperimarkkinaviranomaisella on asianmukaiset tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet, jotka määritellään asiaa koskevassa lainsäädännössä, sekä mahdollisuus maksujen perintään.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen toimii tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja hyödyntää niiden asiantuntemusta, palveluja ja valtuuksia suorittaessaan tehtäviään.

6 a artikla

Kuluttajansuoja ja finanssialan toiminta

1.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomaisella on tallettajien ja sijoittajien suojan edistämiseksi johtava rooli avoimuuden, selkeyden ja oikeudenmukaisuuden edistämisessä finanssipalvelujen tai -tuotteiden markkinoilla koko sisämarkkinoilla myös siten, että se

| i) | kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä, |
| --- | --- |

i)

kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä,

| ii) | tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita, |
| --- | --- |

ii)

tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita,

| iii) | kehittää alan koulutusvaatimuksia, |
| --- | --- |

iii)

kehittää alan koulutusvaatimuksia,

| iv) | edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä ja |
| --- | --- |

iv)

edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä ja

| v) | arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja luottokustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta. |
| --- | --- |

v)

arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja luottokustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta.

2.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen valvoo uutta ja nykyistä finanssialan toimintaa ja voi antaa ohjeita ja suosituksia markkinoiden turvallisuuden ja vakauden sekä sääntelykäytäntöjen lähentymisen edistämiseksi.

3.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi myös antaa varoituksia tapauksissa, joissa jokin finanssialan toiminta muodostaa vakavan uhan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille tavoitteille.

4.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen perustaa siihen kiinteästi kuuluvan finanssi-innovaatiokomitean, johon kootaan kaikki asiaankuuluvat toimivaltaiset kansalliset valvontaviranomaiset, jotta voidaan toimia koordinoidusti uuden tai innovatiivisen finanssialan toiminnan sääntelyssä ja valvonnassa sekä antaa neuvoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan komissiolle.

5.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi asettaa väliaikaisen kiellon tai rajoituksen tietyntyyppiselle finanssialan toiminnalle, joka vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määritellyissä tapauksissa ja niissä vahvistetuin edellytyksin tai tarvittaessa kriisitilanteessa 10 artiklan mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin.

Arvopaperimarkkinaviranomainen tarkistaa tätä päätöstä säännöllisin, sopivin väliajoin.

Arvopaperimarkkinaviranomainen voi myös arvioida tarpeen asettaa kielto tai rajoitus tietyntyyppiselle finanssialan toiminnalle ja tällaisen tarpeen käydessä ilmi tiedottaa siitä komissiolle, jotta voidaan helpottaa mahdollisen kiellon tai rajoituksen käyttöönottoa.

7 artikla

Tekniset

  sääntelystandardit

1.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat siirtää komissiolle vallan hyväksyä teknisiä sääntelystandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen harmonisointi
  1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä erityisesti määritellyillä aloilla.
  Näiden standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä strategisia päätöksiä tai toimintavalintoja, ja niiden sisältöä rajoitetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävillä säädöksillä, joihin ne perustuvat.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen
  laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset ja
  antaa
  ne
  komission hyväksyttäviksi.
  Jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei anna luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä vahvistetuissa määräajoissa, komissio voi hyväksyä teknisen sääntelystandardin.

1 a.
     Ennen kuin arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa tekniset
  sääntelystandardit
  komissiolle, se järjestää tarvittaessa niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä
  , elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten sääntelystandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa.

1 b.
     
  Komissio toimittaa teknisten sääntelystandardien luonnokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi saatuaan ne arvopaperimarkkinaviranomaiselta.
  Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella. Se voi hyväksyä
  teknisten standardien luonnokset
  osittain tai muutettuina, jos
  unionin
  etu sitä vaatii.

▐

7 a artikla

Sääntelystandardien luonnosten hyväksymättä jättäminen tai muuttaminen

1.
     
  Jos komissio ei aio hyväksyä teknisten sääntelystandardien luonnoksia tai aikoo hyväksyä ne osittain tai muutettuina, se lähettää teknisten sääntelystandardien luonnokset takaisin arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja ehdottaa perusteltuja muutoksia.

2.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi kuuden viikon kuluessa muuttaa teknisten sääntelystandardien luonnoksia komission ehdottamien muutosten pohjalta ja antaa ne uudelleen komissiolle hyväksyttäviksi. Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle päätöksestään.

3.
     
  Jos arvopaperimarkkinaviranomainen on eri mieltä komission päätöksestä hylätä sen alkuperäiset ehdotukset tai muuttaa niitä, Euroopan parlamentti tai neuvosto voi kutsua asiasta vastaavan komission jäsenen ja arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajan kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai neuvoston ad hoc -kokoukseen esittelemään ja selvittämään näkemyserojaan.

7 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle neljän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta hyväksyä 7 artiklassa tarkoitettuja teknisiä sääntelystandardeja. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 7 c artiklan mukaisesti.

2.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt teknisen sääntelystandardin, se antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.
     
  Jäljempänä 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sääntelystandardeista, jotka on hyväksytty ja joita toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet.

7 c artikla

Teknisten sääntelystandardien vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa teknistä sääntelystandardia kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa teknistä sääntelystandardia, tekninen sääntelystandardi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan ennen määräajan umpeutumista. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut teknistä sääntelystandardia, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.
     
  Heti kun komissio on toimittanut luonnoksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat antaa ennakoidun ja ehdollisen lausuman siitä, etteivät ne aio vastustaa teknistä sääntelystandardia. Lausuma tulee voimaan, kun komissio hyväksyy sääntelystandardin luonnosta muuttamatta.

4.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa teknistä sääntelystandardia, se ei tule voimaan. Delegoitua säädöstä vastustava toimielin esittää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti syyt, miksi se vastustaa kyseistä säädöstä.

7 d artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan säädösvallan siirto.

3.
     
  Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä teknistä sääntelystandardia koskevaa siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee.

7 e artikla

Tekniset täytäntöönpanostandardit

1.
     
  Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto siirtävät komissiolle vallan hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti, kun oikeudellisesti sitovien unionin säädösten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan yhdenmukaisia edellytyksiä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä erityisesti määritellyillä aloilla, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | kun arvopaperimarkkinaviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset; |
| --- | --- |

a)

kun arvopaperimarkkinaviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset;

| b) | jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä vahvistetuissa määräajoissa tai jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle komission arvopaperimarkkinaviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä. |
| --- | --- |

b)

jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä vahvistetuissa määräajoissa tai jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle komission arvopaperimarkkinaviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä.

2.
     
  Ennen kuin arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa tekniset täytäntöönpanostandardit komissiolle, se järjestää tarvittaessa niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä, elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten täytäntöönpanostandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen.

Arvopaperimarkkinaviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa.

3.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komission hyväksyttäviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti ja samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.
     
  Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnosten vastaanottamisesta, hyväksyykö se kyseiset luonnokset. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella. Se voi hyväksyä standardien luonnokset osittain tai muutettuina, jos unionin etu sitä vaatii.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tapauksista, joissa se hyväksyy teknisiä täytäntöönpanostandardeja muuttamalla arvopaperimarkkinaviranomaisen toimittamaa teknisen täytäntöönpanostandardin luonnosta.

5.
     
  Komissio hyväksyy standardit asetuksilla tai päätöksillä, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Ohjeet ja suositukset

1.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa toimivaltaisille viranomaisille tai finanssimarkkinoiden toimijoille osoitettuja ohjeita ja suosituksia yhdenmukaisten, tehokkaiden ja toimivien valvontakäytäntöjen vahvistamiseksi EFVJ:ssä sekä
  unionin
  lainsäädännön yhteisen, yhtenäisen ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

1 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen järjestää tarvittaessa ohjeita ja suosituksia koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä. Arvopaperimarkkinaviranomainen pyytää myös tarvittaessa 22 artiklassa tarkoitetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa. Näiden kuulemisten, analyysien, lausuntojen ja neuvojen on oltava oikeassa suhteessa ohjeiden tai suositusten laajuuteen, luonteeseen ja vaikutukseen.

2.
     Toimivaltaisten viranomaisten
  ja finanssimarkkinoiden toimijoiden
  on kaikin tavoin pyrittävä noudattamaan kyseisiä ohjeita ja suosituksia.

Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on kahden kuukauden kuluessa ohjeen tai suosituksen antamisesta vahvistettava, että se aikoo noudattaa kyseistä ohjetta tai suositusta. Siinä tapauksessa, että toimivaltainen viranomainen ei aio noudattaa sitä, sen on ilmoitettava asiasta arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja esitettävä perusteensa
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomainen julkaisee tällaiset perusteet.

Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata
  ohjetta
  tai
  suositusta
  ,
  arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa tästä julkisesti
  .

Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tapauskohtaisesti päättää julkaista toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamat perusteet sille, ettei se noudata ohjetta tai suositusta. Toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan etukäteen tällaisesta julkaisemisesta.

Jos ohjeessa tai suosituksessa niin edellytetään, finanssimarkkinoiden toimijoiden on ilmoitettava selkeästi ja yksityiskohtaisesti, noudattavatko ne kyseistä ohjetta tai suositusta.

2 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, mitkä ohjeet ja suositukset se on antanut, ja kertoo, mitkä toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet niitä ja miten arvopaperimarkkinaviranomainen aikoo varmistaa, että nämä viranomaiset vastedes noudattavat sen ohjeita ja suosituksia.

9 artikla

Unionin oikeuden rikkominen

1.   Jos toimivaltainen viranomainen ei ole soveltanut 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuja säädöksiä, edellä 7 ja 7 e artiklan mukaisesti annetut tekniset sääntelystandardit ja tekniset täytäntöönpanostandardit mukaan luettuina, tai on soveltanut niitä mahdollisesti unionin oikeuden vastaisesti
  ja on erityisesti jättänyt varmistamatta, että finanssimarkkinoiden toimija täyttää kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset, arvopaperimarkkinaviranomaisella on tämän artiklan 2, 3 ja 6 kohdassa säädetyt valtuudet.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tutkia
  unionin oikeuden
  väitettyä
  rikkomista tai soveltamatta jättämistä
  yhden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen tai komission
  , Euroopan parlamentin, neuvoston tai arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän
  pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan ilmoitettuaan asiasta kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle.

2 a.
     Kyseisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle viipymättä kaikki tiedot, joita tämä katsoo tarvitsevansa tutkimukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi viimeistään kahden kuukauden kuluttua tutkimuksensa aloittamisesta osoittaa kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle suosituksen siitä, mihin toimiin on ryhdyttävä
  unionin
  oikeuden noudattamiseksi.

Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa suosituksen vastaanottamisesta ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimista, joihin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen yhteisön oikeuden noudattamisen.

4.   Jos toimivaltainen viranomainen ei ole noudattanut
  unionin
  oikeutta yhden kuukauden kuluessa arvopaperimarkkinaviranomaisen suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi arvopaperimarkkinaviranomaisen ilmoitettua asiasta tai omasta aloitteestaan
  antaa virallisen lausunnon
  , jossa toimivaltaista viranomaista vaaditaan toteuttamaan toimet, joita
  unionin
  oikeuden noudattaminen edellyttää.
  Komission virallisessa lausunnossa on otettava huomioon arvopaperimarkkinaviranomaisen suositus.

Komissio
  antaa tällaisen virallisen lausunnon
  viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suosituksen antamisesta. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella.

▐

Arvopaperimarkkinaviranomainen ja toimivaltaiset viranomaiset toimittavat komissiolle kaikki tarvittavat tiedot.

5.   Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun
  virallisen lausunnon
  vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa komission
  virallisen lausunnon noudattamiseksi
  .

6.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata ▐ 4 kohdassa tarkoitettua
  virallista lausuntoa
  kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa ja jos on tarpeen tasapuolisten kilpailuolosuhteiden säilyttämiseksi markkinoilla tai palauttamiseksi markkinoille taikka rahoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan ja eheyden varmistamiseksi saada viipymättä muutos siihen, että
  kyseistä virallista lausuntoa ei noudateta
  , arvopaperimarkkinaviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssimarkkinoiden toimijoihin
  1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten nojalla
  , tehdä finanssimarkkinoiden toimijalle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä toimijaa vaaditaan toteuttamaan toimet
  unionin
  oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

Arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöksen on oltava komission 4 kohdan nojalla
  antaman virallisen lausunnon
  mukainen.

7.   Päätökset, jotka tehdään 6 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toteuttaessaan toimia sellaisten kysymysten osalta, joista on annettu 4 kohdan mukainen virallinen lausunto tai tehty 6 kohdan mukainen päätös, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava tapauksen mukaan kyseistä virallista lausuntoa tai päätöstä.

7 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa, mitkä toimivaltaiset viranomaiset ja finanssimarkkinoiden toimijat eivät ole noudattaneet 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja virallisia lausuntoja ja päätöksiä.

10 artikla

Toimet kriisitilanteissa

1.   Kun on kyse epäsuotuisista muutoksista, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden
  Euroopan unionissa
  , ▐ arvopaperimarkkinaviranomaisen
  on aktiivisesti helpotettava ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi, koordinoitava asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten toteuttamia toimia
  .

Jotta arvopaperimarkkinaviranomainen voi suorittaa tämän helpottamis- ja koordinointitehtävänsä, sille on ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista muutoksista ja se on kutsuttava tarkkailijaksi kaikkiin asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten asiaan liittyviin kokoontumisiin.

1 a.
     
  Komissio voi omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä tehdä arvopaperimarkkinaviranomaiselle osoitetun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo tämän asetuksen soveltamiseksi
  .
  Komissio tarkastelee tätä päätöstä uudelleen kuukausittain ja joka tapauksessa kerran kuukaudessa ja julistaa kriisitilanteen päättyneeksi heti, kun se on mahdollista.

Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, se tiedottaa siitä asiaankuuluvasti viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Komission tehtyä
  1 a kohdan
  mukaisen päätöksen
  ja poikkeustapauksissa, joissa kansallisten viranomaisten koordinoitu toiminta on tarpeen sellaisten epäsuotuisten muutosten käsittelemiseksi, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden Euroopan unionissa
  , arvopaperimarkkinaviranomainen voi tehdä yksittäisiä päätöksiä, joissa toimivaltaisia viranomaisia vaaditaan toteuttamaan tarvittavat toimet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön mukaisesti
  tällaisten muutosten käsittelemiseksi
  varmistamalla, että finanssimarkkinoiden toimijat ja toimivaltaiset viranomaiset täyttävät kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset.

3.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata 2 kohdassa tarkoitettua arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöstä kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa, arvopaperimarkkinaviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssimarkkinoiden toimijoihin, tehdä finanssimarkkinoiden toimijalle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä toimijaa vaaditaan toteuttamaan toimet kyseisen lainsäädännön mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4.   Päätökset, jotka tehdään 3 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toimien, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 2 tai 3 kohdan nojalla tehtyjen päätösten soveltamisalaan kuuluvien
  kysymysten
  osalta, on oltava kyseisten päätösten mukaisia.

11 artikla

Kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaiseminen

1.   Jos toimivaltainen viranomainen on eri mieltä toisen toimivaltaisen viranomaisen toimeen liittyvästä menettelystä, toimen sisällöstä tai toimien puutteesta sellaisilla aloilla, joilla useamman kuin yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaan tehtävä yhteistyötä, koordinoitava toimintaansa tai tehtävä yhteisiä päätöksiä, arvopaperimarkkinaviranomainen
  ryhtyy omasta aloitteestaan tai
  yhden tai useamman asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä
  johtamaan toimia, joiden tarkoituksena on
  auttaa viranomaisia pääsemään sopimukseen
  2
  –
  4 kohdassa
  vahvistettua menettelyä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen asettaa määräajan toimivaltaisten viranomaisten väliselle sovittelulle ottaen huomioon 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  mahdollisesti asetetut määräajat sekä asian monimutkaisuuden ja kiireellisyyden.
  Tässä vaiheessa arvopaperimarkkinaviranomainen toimii sovittelijana.

3.   Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät sovitteluvaiheen päättyessä ole päässeet keskinäiseen sopimukseen, arvopaperimarkkinaviranomainen
  tekee 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vaikutuksiltaan kyseisiä viranomaisia sitovan, erimielisyyden ratkaisemista vaativan
  päätöksen, jossa kyseisiä viranomaisia vaaditaan toteuttamaan tietty toimi
  unionin oikeuden mukaisesti.

4.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöstä ja jättää näin ollen varmistamatta, että finanssimarkkinoiden toimija noudattaa vaatimuksia, jotka ovat siihen 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  nojalla suoraan sovellettavissa, arvopaperimarkkinaviranomainen
  tekee
  finanssimarkkinoiden toimijalle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä toimijaa vaaditaan toteuttamaan toimet yhteisön oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4 a.
     
  Päätökset, jotka tehdään 4 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden. Toimien, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 3 tai 4 kohdan nojalla tehtyjen päätösten soveltamisalaan kuuluvien tosiseikkojen osalta, on oltava kyseisten päätösten mukaisia.

4 b.
     
  Puheenjohtaja esittää 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet, aikaansaadut sopimukset ja erimielisyyksien ratkaisemiseksi tehdyn päätöksen.

11 a artikla

Toimivaltaisten viranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaiseminen toimialojen välillä

Sekakomitea ratkaisee 11 ja 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 2 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten välille mahdollisesti syntyvät toimialojen väliset erimielisyydet.

12 artikla

Valvontakollegiot

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen myötävaikuttaa direktiivissä 2006/48/EY tarkoitettujen valvontakollegioiden tehokkaaseen
  , vaikuttavaan
  ja yhdenmukaiseen toimintaan
  , seuraa sitä
  ja edistää
  unionin oikeuden
  johdonmukaista soveltamista kollegioissa.
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstön on voitava osallistua kaikkiin toimintoihin, myös kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen yhteisesti suorittamiin, paikalla tehtäviin tarkastuksiin.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen
  johtaa
  valvontakollegioiden
  kokouksia
  katsoessaan sen aiheelliseksi. Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  johtaessa kokouksia
  sitä pidetään asiaa koskevassa lainsäädännössä tarkoitettuna ”toimivaltaisena viranomaisena” ▐.
  Se vastaa ainakin seuraavista tehtävistä:

| a) | kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla; |
| --- | --- |

a)

kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla;

| b) | käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä; |
| --- | --- |

b)

käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä;

| c) | suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja |
| --- | --- |

c)

suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja

| d) | valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä. |
| --- | --- |

d)

valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä.

3 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi antaa 7, 7 e ja 8 artiklassa tarkoitettuja sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja, ohjeita ja suosituksia valvonnan ja valvontakollegioiden omaksumien parhaiden käytäntöjen yhdenmukaistamiseksi. Viranomaisten on hyväksyttävä kirjallisesti kunkin valvontakollegion toimintaa koskevat järjestelyt varmistaakseen, että niiden kaikkien toiminta on yhdenmukaista.

3 b.
     
  Oikeudellisesti sitovalla sovittelijan roolilla on tarkoitus antaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle mahdollisuus ratkaista toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä 11 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Jos kyseinen valvontakollegio ei pääse yksimielisyyteen, arvopaperimarkkinaviranomainen voi tehdä valvontapäätöksiä, jotka ovat suoraan sovellettavissa kyseiseen laitokseen.

12 a artikla

Yleiset säännökset

1.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen kiinnittää erityistä huomiota ja puuttuu finanssipalvelujen keskeytymisriskeihin, jotka i) johtuvat koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja ii) saattavat vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen (järjestelmäriski). Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, markkinat ja rakenteet saattavat jossain määrin vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen.

2.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen laatii yhteistyössä Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), jonka perusteella myönnetään 12 b artiklassa tarkoitetuille rajojen yli toimiville laitoksille valvontaluokitus. Luokitusta on tarkasteltava uudestaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset laitoksen riskiprofiilissa. Valvontaluokitus on ratkaiseva osatekijä tehtäessä päätös valvoa suoraan vaikeuksissa olevaa laitosta tai puuttua sen toimintaan.

3.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen ehdottaa tarvittaessa uusia luonnoksia sääntely- ja täytäntöönpanostandardeiksi sekä ohjeita ja suosituksia 12 b artiklassa tarkoitetuille laitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä.

4.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen valvoo rajojen yli toimivia laitoksia, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin. Siinä tapauksessa arvopaperimarkkinaviranomainen toimii toimivaltaisten viranomaisten välityksellä.

5.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen perustaa kriisinratkaisuyksikön, jonka tehtävänä on toteuttaa käytännössä selvästi määriteltyä kriisinhallinnan hallintomallia ja toimintatapaa varhaisvaiheen toimenpiteistä kriisinratkaisu- ja maksukyvyttömyysmenettelyyn ja johtaa näitä menettelyjä.

12 b artikla

Mahdollisesti järjestelmäriskin aiheuttavien rajojen yli toimivien finanssimarkkinoiden toimijoiden määritys

1.
     
  Hallintoneuvosto voi EJRK:aa kuultuaan määrittää 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen rajojen yli toimivia finanssimarkkinoiden toimijoita, joita arvopaperimarkkinaviranomaisen on valvottava suoraan tai jotka sen on asetettava 12 c artiklassa tarkoitetun kriisinratkaisuyksikön valvontaan niiden mahdollisesti aiheuttaman järjestelmäriskin vuoksi.

2.
     
  Tällaisten finanssimarkkinoiden toimijoiden määritysperusteiden on oltava yhdenmukaiset rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FBS), IMF:n ja Kansainvälisen järjestelypankin määrittelemien perusteiden kanssa.

12 c artikla

Kriisinratkaisuyksikkö

1.
     
  Kriisinratkaisuyksikkö ylläpitää rahoitusvakautta ja minimoi 12 b artiklassa tarkoitettujen vaikeuksissa olevien laitosten vaikutuksen muuhun järjestelmään ja talouteen kokonaisuudessaan sekä rajoittaa veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia ja noudattaa työssään suhteellisuusperiaatetta ja luotonantajien hierarkiaa ja varmistaa yhtäläisen kohtelun yli valtioiden rajojen.

2.
     
  Kriisinratkaisuyksikölle on annettava valtuudet täyttää 1 kohdassa säädetyt tehtävät, jotta se voi elvyttää vaikeuksissa olevia laitoksia tai päättää elinkelvottomien laitosten toiminnan lopettamisesta (ratkaisevaa moraalikadon rajoittamiseksi). Se voi muun muassa edellyttää pääoman, rahoitusomaisuuden ja liiketoimintakokonaisuuden mukauttamista sekä prosessien parantamista, nimittää tai vaihtaa johdon, suositella takuita, lainoja ja maksuvalmiusapua, myyntiä kokonaan tai osittain, kannattavan pankin/kannattamattoman pankin tai omaisuudenhoitoyhtiön luomista, vaihtaa velan osakkeiksi (asianmukaisin aliarvostuksin) tai ottaa laitoksen tilapäisesti julkiseen omistukseen.

3.
     
  Kriisinratkaisuyksikön on koostuttava arvopaperimarkkinaviranomaisen hallintoneuvoston nimittämistä asiantuntijoista, joilla on tietoa ja asiantuntemusta finanssilaitosten rakenneuudistuksista, toiminnan muuttamisesta voitolliseksi ja asettamisesta selvitystilaan.

12 d artikla

Sijoittajien vakuusjärjestelmien eurooppalainen järjestelmä

1.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen myötävaikuttaa kansallisten sijoittajien korvausjärjestelmien lujittamiseen varmistamalla, että maksut, jotka ne vastaanottavat finanssilaitoksilta, mukaan lukien finanssimarkkinoiden toimijat, joiden päätoimipaikka on kolmansissa maissa, turvaavat niiden riittävän rahoituksen, ja turvaa korkeatasoisen suojan kaikille sijoittajille yhdenmukaisten puitteiden mukaisesti koko unionissa ilman, että puututaan keskinäisten vakuusjärjestelmien vakauttavaan rooliin suojan antamisessa, jos nämä järjestelmät ovat unionin vaatimusten mukaisia.

2.
     
  Sijoittajien vakuusjärjestelmiin sovelletaan arvopaperimarkkinaviranomaisen valtuuksia hyväksyä ohjeita ja suosituksia koskevaa 8 artiklaa.

3.
     
  Komissio voi hyväksyä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määriteltyjä teknisiä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja tämän asetuksen 7–7 d artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

12 e artikla

Kriisinratkaisu- ja rahoitusjärjestelyjen eurooppalainen järjestelmä

1.
     
  Perustetaan Euroopan arvopaperimarkkina-alan vakausrahasto, jotta voidaan tehostaa rahoitusjärjestelmän kustannusten sisällyttämistä maksuihin ja avustaa kriisinratkaisutoimissa, jotka koskevat vaikeuksissa olevia rajojen yli toimivia finanssimarkkinoiden toimijoita. Vain yhdessä jäsenvaltiossa toimivat finanssimarkkinoiden toimijat voivat valita, liittyvätkö ne rahastoon. Euroopan arvopaperimarkkina-alan vakausrahaston on hyväksyttävä asianmukaisia toimia, jotta avun saatavuus ei aiheuta moraalikatoa.

2.
     
  Euroopan arvopaperimarkkina-alan vakausrahasto rahoitetaan kaikkien 12 b artiklassa tarkoitettujen rajojen yli toimivien finanssimarkkinoiden toimijoiden ja sellaisten finanssimarkkinoiden toimijoiden, jotka ovat päättäneet osallistua järjestelmään 1 kohdan nojalla, suorilla maksuilla. Näiden maksujen on oltava oikeassa suhteessa kunkin finanssimarkkinoiden toimijan riskitasoon. Vaadituissa maksuissa on otettava huomioon taloudellinen tilanne laajasti tarkasteltuna, kuten luotonantokyky alalle ja pk-yrityksille, ja finanssimarkkinoiden toimijoiden tarve säilyttää pääomaa muita sääntely- ja liiketoimintavaatimuksia varten.

3.
     
  Euroopan vakausrahastoa johtaa johtokunta, jonka arvopaperimarkkinaviranomainen nimittää viiden vuoden toimikaudeksi. Johtokunnan jäsenet valitaan kansallisten viranomaisten ehdottamasta henkilöstöstä. Vakausrahasto perustaa myös neuvoa-antavan komitean, johon kuuluvat rahastoon osallistuvien finanssimarkkinoiden toimijoiden edustajat, joilla ei ole äänivaltaa. Vakausrahaston johtokunta voi ehdottaa, että arvopaperimarkkinaviranomainen ulkoistaa rahoitusomaisuutensa hallinnoinnin hyvämaineisille laitoksille (kuten EIP:lle). Kyseiset varat on sijoitettava turvallisiin ja likvideihin välineisiin.

13 artikla

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen

1.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat ▐ delegoida tehtäviä ja vastuita
  arvopaperimarkkinaviranomaiselle tai
  muille toimivaltaisille viranomaisille
  delegoinnin vastaanottajan suostumuksella ja tässä artiklassa säädetyin edellytyksin
  .
  Jäsenvaltiot voivat vahvistaa vastuiden delegointiin liittyviä erityisjärjestelyitä, joita on noudatettava ennen kuin niiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät tällaisia sopimuksia, ja ne voivat rajoittaa delegoinnin laajuuden siihen, mikä on tarpeen rajojen yli toimivien finanssimarkkinoiden toimijoiden tai ryhmittymien tehokkaan valvonnan kannalta.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen
  kannustaa ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä yksilöimällä tehtävät ja vastuut, jotka voidaan delegoida tai suorittaa yhdessä, sekä edistämällä parhaita toimintatapoja.

2 a.
     
  Vastuiden delegoinnin on johdettava 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä säädetyn toimivallan uudelleenjakoon. Delegoituihin vastuisiin liittyvä menettely, täytäntöönpano sekä hallinnollinen ja oikeudellinen valvonta määräytyy sen viranomaisen lain mukaan, jolle vastuut on delegoitu.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle delegointisopimuksista, jotka ne aikovat tehdä. Niiden on pantava sopimukset täytäntöön aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä, kun niistä on ilmoitettu arvopaperimarkkinaviranomaiselle.

Arvopaperimarkkinaviranomainen voi antaa suunnitellusta sopimuksesta lausunnon yhden kuukauden kuluessa siitä, kun sopimus on annettu sille tiedoksi.

Arvopaperimarkkinaviranomainen julkistaa toimivaltaisten viranomaisten tekemät delegointisopimukset sopivalla tavalla varmistaakseen, että niistä tiedotetaan asianmukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille.

14 artikla

Yhteinen valvontakulttuuri

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen osallistuu aktiivisesti yhteisen eurooppalaisen valvontakulttuurin ja yhtenäisten valvontakäytäntöjen rakentamiseen sekä yhdenmukaisten menettelyjen ja yhtenäisten lähestymistapojen varmistamiseen koko
  Euroopan unionissa
  ja suorittaa ainakin seuraavat toimet:

| a) | antaa toimivaltaisille viranomaisille lausuntoja; |
| --- | --- |

a)

antaa toimivaltaisille viranomaisille lausuntoja;

| b) | edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä;

| c) | osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina
  , sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien kehittämiseen
  ; |
| --- | --- |

c)

osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina
  , sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien kehittämiseen
  ;

| d) | tarkastelee komission hyväksymien teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä arvopaperimarkkinaviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia; |
| --- | --- |

d)

tarkastelee komission hyväksymien teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä arvopaperimarkkinaviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia;

| e) | laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä. |
| --- | --- |

e)

laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi tarvittaessa kehittää uusia käytännön välineitä ja lähentämiskeinoja, joilla edistetään yhteisten lähestymistapojen ja käytäntöjen noudattamista valvonnassa.

15 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointi

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen
  järjestää ja
  suorittaa säännöllisesti toimivaltaisten viranomaisten joidenkin tai kaikkien toimien vertaisarviointeja, jotta valvontatuloksista saataisiin entistä yhtenäisempiä. Tätä varten arvopaperimarkkinaviranomainen kehittää menetelmiä, joiden avulla arvioinnin kohteena olevia viranomaisia voidaan arvioida ja verrata toisiinsa puolueettomalla tavalla.
  Vertaisarviointeja suoritettaessa on otettava huomioon kyseistä toimivaltaista viranomaista koskevat olemassa olevat tiedot ja arvioinnit.

2.   Vertaisarvioinnissa on arvioitava ainakin seuraavia seikkoja:

| a) | toimivaltaisen viranomaisen
  resurssi- ja hallinnointijärjestelyjen
  , resurssien ja henkilöstön asiantuntemuksen riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7
  –
  7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen
  resurssi- ja hallinnointijärjestelyjen
  , resurssien ja henkilöstön asiantuntemuksen riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7
  –
  7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen;

| b) | unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet;

| c) | joidenkin toimivaltaisten viranomaisten kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisesti kannattaisi omaksua
  ; |
| --- | --- |

c)

joidenkin toimivaltaisten viranomaisten kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisesti kannattaisi omaksua
  ;

| d) | unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

d)

unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi antaa vertaisarvioinnin perusteella ▐ toimivaltaisille viranomaisille
  osoitettuja 8 artiklassa tarkoitettuja ohjeita ja
  suosituksia.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen ottaa vertaisarvioinnin tulokset huomioon kehittäessään 7–7 e artiklassa tarkoitettuja luonnoksia teknisiksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardeiksi. Toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä noudattamaan arvopaperimarkkinaviranomaisen neuvoja. Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata kyseisiä neuvoja, sen on ilmoitettava perusteensa arvopaperimarkkinaviranomaiselle.

Arvopaperimarkkinaviranomainen asettaa vertaisarviointien perusteella määritettävät parhaat käytännöt julkisesti saataville. Vertaisarviointien kaikki muut tulokset voidaan julkaista vertaisarvioinnin kohteena olevan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella.

16 artikla

Koordinointitehtävä

Arvopaperimarkkinaviranomainen toimii yleisenä koordinoijana toimivaltaisten viranomaisten välillä muun muassa silloin, kun epäsuotuisat muutokset voivat vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  Euroopan unionissa
  .

Arvopaperimarkkinaviranomainen edistää
  unionin
  koordinoitua toimintaa muun muassa

| 1) | helpottamalla toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

1)

helpottamalla toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa;

| 2) | määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden; |
| --- | --- |

2)

määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden;

| 3) | toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista; |
| --- | --- |

3)

toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista;

| 4) | ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista
  ; |
| --- | --- |

4)

ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista
  ;

| 4 a) | toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan; |
| --- | --- |

4 a)

toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan;

| 4 b) | kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Arvopaperimarkkinaviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

4 b)

kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Arvopaperimarkkinaviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

17 artikla

Markkinakehityksen arvioiminen

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen seuraa ja arvioi markkinakehitystä omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedottaa mikrotason vakavaraisuusvalvonnan keskeisistä kehityssuuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle, Euroopan pankkiviranomaiselle ja EJRK:lle sekä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen sisällyttää arvioonsa taloudellisen analyysin markkinoista, joilla finanssimarkkinoiden toimijat toimivat, ja markkinoiden mahdollisten muutosten vaikutuksista niihin.

1 a.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen ▐ käynnistää ja koordinoi yhteistyössä EJRK:n kanssa
  unionin
  laajuisia arviointeja finanssimarkkinoiden ▐ toimijoiden kyvystä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä. Tätä varten se kehittää toimivaltaisten viranomaisten sovellettaviksi

| a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta finanssimarkkinoiden jonkin merkittävän toimijan taloudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta finanssimarkkinoiden jonkin merkittävän toimijan taloudelliseen tilanteeseen;

| b) | yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssimarkkinoiden ▐ toimijoiden kestokyvyn arvioinneista
  ; |
| --- | --- |

b)

yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssimarkkinoiden ▐ toimijoiden kestokyvyn arvioinneista
  ;

| b a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta finanssimarkkinoiden toimijan taloudelliseen tilanteeseen, tallettajiin ja sijoittajiin ja kuluttajille tiedottamiseen. |
| --- | --- |

b a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta finanssimarkkinoiden toimijan taloudelliseen tilanteeseen, tallettajiin ja sijoittajiin ja kuluttajille tiedottamiseen.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen antaa vähintään kerran vuodessa ja tarvittaessa useammin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle arviointeja omalla vastuualueellaan esiintyvistä suuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o .../2010 [EJRK] säädettyjä EJRK:n tehtäviä.

Arvopaperimarkkinaviranomainen sisällyttää näihin arviointeihin suurimpien riskien ja haavoittuvuuksien luokittelun ja suosittaa tarvittaessa ennalta ehkäiseviä tai korjaavia toimia.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen varmistaa Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan pankkiviranomaisen kanssa
  sekakomitean välityksellä
  tekemällään tiiviillä yhteistyöllä, että eri aloja koskevat muutokset, riskit ja haavoittuvuudet otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon.

18 artikla

Kansainväliset suhteet

1.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen voi kehittää yhteyksiä
  ja
  tehdä hallinnollisia järjestelyjä
  kolmansien maiden valvontaviranomaisten,
  kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden hallintojen kanssa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden toimivaltaa
  .
  Näistä järjestelyistä ei seuraa oikeudellisia velvoitteita Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille, eivätkä ne estä jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä kahden- tai monenvälisiä järjestelyjä kolmansien maiden kanssa.

2.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen osallistuu kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmisteluun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti.

3.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen esittää 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa hallinnolliset järjestelyt ja vastaavat päätökset, joista on sovittu kansainvälisten järjestöjen tai kolmansien maiden hallintojen kanssa, sekä kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmisteluun osallistumisen.

19 artikla

Muut tehtävät

1.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle lausuntoja kaikista vastuualueeseensa kuuluvista kysymyksistä.

1 a.
     
  Jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei ole esittänyt luonnosta tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä asetetussa määräajassa tai jos määräaikaa ei ole asetettu, komission voi pyytää tällaista luonnosta ja asettaa sen esittämisen määräajan.

Ottaen huomioon asian kiireellisyyden komissio voi pyytää, että luonnos tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi esitetään ennen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä asetettua määräaikaa. Komissio esittää tällöin asianmukaiset perustelut.

2.   Kun on kyse sulautumiin ja omistusosuuksien hankintaan liittyvistä toiminnan vakauden arvioinneista, jotka kuuluvat direktiivin 2007/44/EY soveltamisalaan
  ja jotka tuon direktiivin mukaan edellyttävät kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemista
  , arvopaperimarkkinaviranomainen voi
  , jos yksi näistä toimivaltaisista viranomaisista sitä pyytää,
  antaa ja julkistaa lausunnon toiminnan vakauden arvioinnista
  , lukuun ottamatta direktiivin 2006/48/EY 19 a artiklan 1 kohdan e alakohdassa mainittuihin perusteisiin liittyen
  .
  Lausunto on annettava viipymättä ja joka tapauksessa ennen direktiivin 2007/44/EY mukaisen arviointiajan päättymistä. Jäljempänä olevaa
  20 artiklaa
  sovelletaan aloihin, joilta arvopaperimarkkinaviranomainen voi antaa lausunnon
  .

20 artikla

Tietojen kerääminen

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ▐ on arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä toimitettava sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen
  , edellyttäen että pyynnön vastaanottaneella viranomaisella on laillinen pääsy asiaankuuluviin tietoihin ja että pyyntö on tarpeellinen kyseisen tehtävän luonteeseen nähden
  .

1 a.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen voi myös pyytää, että tietoja toimitetaan säännöllisin väliajoin.
  Näissä pyynnöissä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä yhteisiä raportointimuotoja.

1 b.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella antaa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta toimivaltainen viranomainen voi hoitaa tehtävänsä alakohtaisessa lainsäädännössä ja 56 artiklassa säädettyä salassapitovelvollisuutta noudattaen.

1 c.
     
  Ennen kuin arvopaperimarkkinaviranomainen pyytää tämän artiklan mukaisesti tietoja ja jotta voidaan välttää ilmoitusvelvoitteiden päällekkäisyys, sen on ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat asiaankuuluvat jo olemassa olevat tilastot.

2.   Jos tietoja ei ole saatavilla tai jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset taikka muut viranomaiset eivät anna niitä ajoissa saataville, arvopaperimarkkinaviranomainen voi osoittaa
  asianmukaisesti
  perustellun
  pyynnön asianomaisen jäsenvaltion muille valvontaviranomaisille, valtiovarainministeriölle, jos tällä on käytettävissään vakavaraisuutta koskevia tietoja, keskuspankille tai tilastoviranomaiselle
  .

2 a.
     
  Jos tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei ole ajoissa saatavilla 1, 1 a, 1 b, 1 c ja 2 kohdan mukaisesti, arvopaperimarkkinaviranomainen voi osoittaa asianmukaisesti perustellun pyynnön suoraan asianomaisille finanssimarkkinoiden toimijoille. Perustellussa pyynnössä on selitettävä, miksi kyseessä olevia finanssimarkkinoiden toimijoita koskevat tiedot ovat tarpeellisia.

Arvopaperimarkkinaviranomaisen on ilmoitettava pyynnöistä asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille 2 ja 2 a kohdan mukaisesti.

▐ Toimivaltaisten viranomaisten ▐ on arvopaperimarkkinaviranomaisen pyynnöstä avustettava sitä tällaisten tietojen keräämisessä.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen voi käyttää
  tämän artiklan nojalla
  saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen.

21 artikla

Suhde EJRK:aan

1.   ▐ Arvopaperimarkkinaviranomainen tekee
  tiivistä ja säännöllistä
  yhteistyötä EJRK:n kanssa.

2   Arvopaperimarkkinaviranomainen ▐ toimittaa EJRK:lle säännöllisesti ajantasaisia tietoja, joita EJRK tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen. EJRK:n tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemat tiedot, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, on toimitettava sille perustellusta pyynnöstä viipymättä
  asetuksen (EU) N:o ..../2010
  [EJRK] [15] artiklan mukaisesti.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen ottaa yhteistyössä EJRK:n kanssa käyttöön asianmukaisia sisäisiä menettelyjä erityisesti yksittäisiä finanssimarkkinoiden toimijoita koskevien luottamuksellisten tietojen siirtoa varten.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen varmistaa 4 ja 5 kohdan mukaisesti, että asetuksen (EY) N:o .../2010 [EJRK] [16] artiklassa tarkoitettujen EJRK:n varoitusten ja suositusten pohjalta toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet.

4.   Saadessaan EJRK:lta itselleen osoitetun varoituksen tai suosituksen arvopaperimarkkinaviranomainen kutsuu hallintoneuvoston viipymättä koolle ja arvioi, miten kyseinen varoitus tai suositus vaikuttaa arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien suorittamiseen.

Arvopaperimarkkinaviranomainen päättää asianmukaisella päätöksentekomenettelyllä, mitä toimia sen on toteutettava sille tällä asetuksella myönnetyillä valtuuksilla varoituksissa tai suosituksissa yksilöityjen kysymysten ratkaisemiseksi.

Jos arvopaperimarkkinaviranomainen ei ryhdy suosituksen perusteella toimiin, sen on perusteltava
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
  EJRK:lle, minkä vuoksi se jättää toimet toteuttamatta.

5.   Saatuaan EJRK:lta toimivaltaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle osoitetun varoituksen tai suosituksen arvopaperimarkkinaviranomainen käyttää tarvittaessa sille tällä asetuksella myönnettyjä valtuuksia varmistaakseen, että jatkotoimet toteutetaan ajoissa.

Jos viranomainen, jolle EJRK:n suositus on osoitettu, ei aio noudattaa sitä, sen on perusteltava hallintoneuvostolle, miksi se ei ryhdy toimiin, ja neuvoteltava tästä hallintoneuvoston kanssa.

Toimivaltaisen viranomaisen on otettava hallintoneuvoston näkemykset asianmukaisesti huomioon ilmoittaessaan asiasta
  neuvostolle ja
  EJRK:lle asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EJRK] [17] artiklan mukaisesti.

6.   Hoitaessaan tässä asetuksessa säädettyjä tehtäviään arvopaperimarkkinaviranomaisen on otettava EJRK:n varoitukset ja suositukset tarkoin huomioon.

22 artikla

Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä

1.   Perustetaan arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä sidosryhmien
  kuulemisen helpottamiseksi
  arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien kannalta keskeisillä aloilla.
  Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmää kuullaan toimista, jotka toteutetaan teknisiä sääntelystandardeja ja teknisiä täytäntöönpanostandardeja koskevan 7 artiklan mukaisesti sekä, siltä osin kuin ne eivät koske yksittäisiä finanssimarkkinoiden toimijoita, ohjeita ja suosituksia koskevan 8 artiklan mukaisesti. Jos toimiin on ryhdyttävä pikaisesti eikä kuuleminen ole mahdollista, arvopaperimarkkina-alan osallisryhmälle ilmoitetaan asiasta mahdollisimman pian.

Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä kokoontuu vähintään neljä kertaa vuodessa.

2.   Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmässä on 30 jäsentä, jotka edustavat tasasuhtaisesti
  unionissa toimivia sijoituspalveluyrityksiä
  , niiden
  työntekijöiden edustajia
  sekä kuluttajia, ▐ finanssipalvelujen käyttäjiä
  ja pk-yritysten edustajia
  .
  Jäsenistä vähintään viiden on oltava tiedeyhteisön johtavia riippumattomia edustajia. Finanssimarkkinoiden toimijoita edustavia jäseniä saa olla enintään kymmenen.

3.   Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän jäsenet nimittää arvopaperimarkkinaviranomaisen hallintoneuvosto asianomaisten sidosryhmien ehdotusten perusteella.

Tehdessään päätöstään hallintoneuvosto varmistaa mahdollisimman pitkälle, että sidosryhmien maantieteellinen
  ja sukupuoleen liittyvä
  jakauma ja edustus ovat koko
  Euroopan unionin
  kannalta asianmukaisia.

4.
     Arvopaperimarkkinaviranomainen
  antaa kaikki tarvittavat tiedot ja
  varmistaa riittävien sihteeripalvelujen tarjoamisen arvopaperimarkkina-alan osallisryhmälle.

Voittoa tavoittelemattomia järjestöjä edustavien osallisryhmän jäsenten matkakulut on korvattava asianmukaisesti. Osallisryhmä voi perustaa teknisiä kysymyksiä käsitteleviä työryhmiä.
  Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta, jonka jälkeen järjestetään uusi valintamenettely.

Jäsenenä voi olla kaksi peräkkäistä toimikautta.

5.   Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä voi antaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle lausuntoja ja neuvoja mistä tahansa asiasta, joka liittyy
  erityisesti 7–7 e, 8, 14, 15 ja 17 artiklassa
  yksilöityihin arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäviin.

6.   Arvopaperimarkkina-alan osallisryhmä vahvistaa työjärjestyksensä
  jäsentensä kahden kolmasosan enemmistön yhteisymmärryksen perusteella
  .

7.   Arvopaperimarkkinaviranomainen julkistaa arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän lausunnot ja neuvot sekä sen kuulemisesta saadut tulokset.

23 artikla

Takeet

1.   ▐ Jos jäsenvaltio katsoo, että
  10 artiklan 2 kohdan tai
  11 artiklan nojalla tehty päätös vaikuttaa
  suoraan tai merkittävällä tavalla
  sen finanssipoliittiseen vastuuseen,
  sen on ilmoitettava asiasta
  arvopaperimarkkinaviranomaiselle
  ,
  komissiolle
  ja Euroopan parlamentille kymmenen työpäivän
  kuluessaarvopaperimarkkinaviranomaisenpäätöksen ilmoittamisestatoimivaltaiselle viranomaiselle ▐. Ilmoituksessaan jäsenvaltion on perusteltava, minkä vuoksi päätös vaikuttaa sen finanssipoliittiseen vastuuseen, ja
  esitettävä vaikutustenarviointi siitä, missä määrin
  se siihen vaikuttaa.

2.
     ▐ Arvopaperimarkkinaviranomaisen on yhden kuukauden kuluessa jäsenvaltion ilmoituksesta ilmoitettava jäsenvaltiolle, aikooko arvopaperimarkkinaviranomainen pysyä päätöksessään, muuttaa sitä tai kumota sen.

Jos arvopaperimarkkinaviranomainen pysyy päätöksessään
  tai muuttaa sitä
  , neuvosto
  tekee päätöksen
  siitä, pidetäänkö päätös voimassa vai kumotaanko se.
  Päätös arvopaperimarkkinaviranomainen päätöksen pitämisestä voimassa tehdään jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Päätös arvopaperimarkkinaviranomainen päätöksen kumoamisesta tehdään määräenemmistöllä. Kummassakaan tapauksessa ei oteta huomioon niiden jäsenten ääniä, joita asia koskee.

3.   ▐ Jos neuvosto ei tee päätöstä
  10 artiklan ollessa kyseessä
  kymmenen työpäivän kuluessa
  ja 11 artiklan ollessa kyseessä yhden kuukauden kuluessa
  , arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöksen katsotaan olevan voimassa.

3 a.
     
  Jos 10 artiklan nojalla tehty päätös johtaa 12 d tai 12 e artiklan mukaisesti perustetun rahaston käyttämiseen, jäsenvaltiot eivät voi kehottaa neuvostoa pitämään voimassa tai kumoamaan arvopaperimarkkinaviranomaisen tekemää päätöstä.

24 artikla

Päätöksentekomenettelyt

1.   Ennen kuin arvopaperimarkkinaviranomainen tekee
  tämän asetuksen
  mukaisia päätöksiä, se ilmoittaa kulloisenkin päätöksen
  nimetylle
  kohteelle aikomuksestaan tehdä päätös ja asettaa määräajan, jonka kuluessa päätöksen kohde voi esittää näkemyksensä asiasta, ottaen tarkasti huomioon asian kiireellisyyden
  , monimutkaisuuden ja mahdolliset seuraukset
  .
  Tämä koskee soveltuvin osin 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen päätökset on perusteltava.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen päätösten kohteille on ilmoitettava oikeussuojakeinoista, jotka ovat tämän asetuksen mukaan käytettävissä.

4.   Jos arvopaperimarkkinaviranomainen on tehnyt 10 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisen päätöksen, sen on tarkasteltava kyseistä päätöstä uudelleen sopivin väliajoin.

5.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen 9, 10 ja 11 artiklan nojalla tekemät päätökset julkistetaan, ja niissä ilmoitetaan kyseisen toimivaltaisen viranomaisen tai finanssimarkkinoiden toimijan nimi ja päätöksen pääasiallinen sisältö,
  paitsi jos julkistaminen on ristiriidassa
  finanssimarkkinoiden toimijoiden
  perusteltujen, liikesalaisuuksien suojelemista koskevien etujen kanssa tai jos se voisi vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden Euroopan unionissa
  .

III   LUKU

ORGANISAATIO

1   Jakso

Hallintoneuvosto

25 artikla

Kokoonpano

1.   Hallintoneuvoston kokoonpano on seuraava:

| a) | puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

a)

puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| b) | kustakin jäsenvaltiosta
  sen finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonnasta vastaavan kansallisen
  viranomaisen pääjohtaja
  , jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ; |
| --- | --- |

b)

kustakin jäsenvaltiosta
  sen finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonnasta vastaavan kansallisen
  viranomaisen pääjohtaja
  , jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ;

| c) | komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

c)

komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| d) | EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

d)

EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| e) | kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin. |
| --- | --- |

e)

kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

1 a.
     
  Hallintoneuvosto kutsuu arvopaperimarkkina-alan osallisryhmän kokouksiin säännöllisesti ja vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen vastuulla ▐ on nimetä henkilöstöstään ▐ korkean tason varajäsen, joka voi toimia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

2 a.
     
  Niissä jäsenvaltioissa, joissa on useampi kuin yksi viranomainen, jonka toimivaltaan kuuluu tämän asetuksen mukainen valvonta, kyseiset viranomaiset sopivat yhteisestä edustajasta. Kuitenkin jos hallintoneuvoston käsiteltävänä oleva asia ei kuulu sen kansallisen viranomaisen toimivaltaan, jota 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu jäsen edustaa, tämä jäsen voi ottaa mukaansa asianomaisen kansallisen viranomaisen edustajan, joka ei osallistu äänestyksiin.

3.   Kun toimitaan direktiivin 97/9/EY soveltamisalalla, 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen mukana voi tarvittaessa olla kyseisessä jäsenvaltiossa sijoittajien
  vakuusjärjestelmiä
  hallinnoivien elinten edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

4.   Hallintoneuvosto voi sallia tarkkailijoiden läsnäolon.

Toimitusjohtaja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.

26 artikla

Sisäiset komiteat ja lautakunnat

1.   Hallintoneuvosto voi perustaa sisäisiä komiteoita tai lautakuntia hallintoneuvostolle annettuja erityistehtäviä varten ja voi delegoida tiettyjä selkeästi määriteltyjä tehtäviä ja päätöksiä sisäisille komiteoille tai lautakunnille, johtokunnalle tai puheenjohtajalle.

2.   Sovellettaessa 11 artiklaa hallintoneuvosto kutsuu koolle
  riippumattoman
  lautakunnan,
  jonka kokoonpano on tasapuolinen ja
  joka koostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja kahdesta jäsenestä, jotka eivät edusta erimielisyyden osapuolina olevia toimivaltaisia viranomaisia
  ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin
  , helpottamaan erimielisyyden
  puolueetonta
  ratkaisemista.

2 a.
     
  Jollei 11 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, lautakunta esittää lopullisen päätöksen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2 b.
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa 2 kohdassa tarkoitetun lautakunnan työjärjestyksen.

27 artikla

Riippumattomuus

Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja äänivaltaiset jäsenet toimivat heille tässä asetuksessa annettuja tehtäviä suorittaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  yleisen edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan hallintoneuvoston jäseniin heidän hoitaessaan tehtäviään.

28 artikla

Tehtävät

1.   Hallintoneuvosto ohjaa arvopaperimarkkinaviranomaisen työtä ja vastaa II luvussa tarkoitettujen päätösten tekemisestä.

2.   Hallintoneuvosto antaa II luvussa tarkoitetut lausunnot, suositukset ja neuvot sekä tekee kyseisessä luvussa tarkoitetut päätökset.

3.   Hallintoneuvosto nimittää arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajan.

4.   Hallintoneuvosto hyväksyy ennen kunkin vuoden 30 päivää syyskuuta johtokunnan ehdotuksen perusteella arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavan vuoden työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja kyseinen työohjelma julkistetaan.

4 a.
     
  Hallintoneuvosto hyväksyy johtokunnan ehdotuksen perusteella 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun kertomusluonnoksen pohjalta arvopaperimarkkinaviranomaisen toimintaa ja puheenjohtajan tehtäviä koskevan vuosikertomuksen ja toimittaa sen kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Kertomus on julkistettava.

5.   Hallintoneuvosto hyväksyy arvopaperimarkkinaviranomaisen monivuotisen työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Monivuotisen työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja työohjelma julkistetaan.

6.   Hallintoneuvosto hyväksyy
  talousarvion
  49 artiklan mukaisesti.

7.   Hallintoneuvostolla on puheenjohtajaan ja toimitusjohtajaan nähden kurinpidollinen toimivalta, ja se voi erottaa puheenjohtajan 33 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja toimitusjohtajan 36 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

29 artikla

Päätöksenteko

1.   ▐ Hallintoneuvoston päätökset tehdään
  sen
  jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä
  jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti
  .

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, hallintoneuvosto tekee päätökset 7 ja 8 artiklassa yksilöityjen säädösten sekä VI luvun mukaisten toimenpiteiden ja päätösten osalta jäsentensä määräenemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

Kun 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta on kyse konsolidoivan valvontaviranomaisen päätöksestä, lautakunnan ehdottamaa päätöstä pidetään hyväksyttynä, jos se hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä, paitsi jos äänten määrävähemmistöä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa, edustavat jäsenet hylkäävät päätöksen.

Kaikkien muiden 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös hyväksytään hallintoneuvoston jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti.

2.   Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle omasta aloitteestaan tai kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa hallintoneuvoston kokouksia.

3.   Hallintoneuvosto vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

4.   Työjärjestyksessä vahvistetaan yksityiskohtaiset äänestyssäännöt ja tarvittaessa myös päätösvaltaisuutta koskevat säännöt. Äänioikeudettomat jäsenet ja tarkkailijat eivät, puheenjohtajaa ja toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu hallintoneuvostossa yksittäisiä finanssimarkkinoiden toimijoita koskeviin keskusteluihin, jollei 61 artiklassa tai 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa lainsäädännössä toisin säädetä.

2   Jakso

Johtokunta

30 artikla

Kokoonpano

1.   Johtokuntaan kuuluvat puheenjohtaja ▐ ja
  kuusi muuta hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten valitsemaa hallintoneuvoston
  jäsentä.

Jokaisella jäsenellä puheenjohtajaa lukuun ottamatta on varajäsen, joka voi toimia johtokunnan jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

Hallintoneuvoston valitsemien jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa kerran.
  Johtokunnan kokoonpanon on oltava tasapuolinen ja oikeasuhteinen ja edustettava koko Euroopan unionia. Toimikausien on oltava limittäisiä, ja niihin sovelletaan asianmukaista vuorottelujärjestelmää.

2.   Johtokunta tekee päätöksensä läsnä olevien jäsentensä enemmistöllä. Kullakin jäsenellä on yksi ääni.

Toimitusjohtaja
  ja komission edustaja voivat
  osallistua johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

Komission edustajalla on äänioikeus 49 artiklassa tarkoitetuissa asioissa.

Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

3.   Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa johtokunnan kokouksia.

Johtokunta kokoontuu ennen jokaista hallintoneuvoston kokousta ja niin usein kuin se katsoo tarpeelliseksi.
  Johtokunta kokoontuu vähintään
  viidesti
  vuodessa ▐ istuntoon.

4.   Johtokunnan jäsenten apuna voi olla neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.
  Äänioikeudettomat jäsenet eivät, toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu johtokunnassa yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin.

31 artikla

Riippumattomuus

Johtokunnan jäsenet toimivat riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan johtokunnan jäseniin.

32 artikla

Tehtävät

1.   Johtokunta huolehtii siitä, että arvopaperimarkkinaviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Johtokunta antaa vuosittaista ja monivuotista työohjelmaa koskevat ehdotukset hallintoneuvoston hyväksyttäviksi.

3.   Johtokunta käyttää talousarviovaltaansa 49 ja 50 artiklan mukaisesti.

4.   Johtokunta hyväksyy arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman sekä tarvittavat Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, soveltamissäännöt 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.   Johtokunta vahvistaa 58 artiklan mukaisesti erityissäännökset, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua arvopaperimarkkinaviranomaisen asiakirjoihin.

6.   Johtokunta
  tekee
  38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vuosikertomusluonnoksen pohjalta
  ehdotuksen
  arvopaperimarkkinaviranomaisen toimintaa
  ja puheenjohtajan tehtäviä koskevaksi vuosikertomukseksi hallintoneuvoston hyväksyttäväksi
  ja toimittaa sen ▐ Euroopan parlamentille ▐.

7.   Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

8.   Johtokunta nimittää ja erottaa valituslautakunnan jäsenet 44 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti.

3   Jakso

Puheenjohtaja

33 artikla

Nimittäminen ja tehtävät

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaista edustaa puheenjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

Puheenjohtaja vastaa hallintoneuvoston tehtävien valmistelusta ja johtaa hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksia.

2.   Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajan
  komission järjestämän ja hallinnoiman
  avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden,
  finanssilaitosten ja
  finanssimarkkinoiden ▐ tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella.

Komissio esittää Euroopan parlamentille kolmen ehdokkaan luettelon. Järjestettyään näiden ehdokkaiden kuulemiset Euroopan parlamentti valitsee heistä yhden. Hallintoneuvosto nimittää näin valitun ehdokkaan.

Hallintoneuvosto valitsee jäsenistään myös varahenkilön, joka hoitaa puheenjohtajan tehtäviä tämän poissa ollessa.
  Tämä varahenkilö ei saa olla johtokunnan jäsen.

3.   Puheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto arvioi yhdeksän kuukauden kuluessa ennen puheenjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa puheenjohtajan toimikautta kerran, jos siihen saadaan Euroopan parlamentin vahvistus.

5.   
  Ainoastaan Euroopan parlamentti voi
  erottaa
  puheenjohtajan
  hallintoneuvoston
  päätöksen perusteella
  .

Puheenjohtaja ei voi estää hallintoneuvostoa keskustelemasta puheenjohtajaan liittyvistä asioista eikä erityisesti tarpeesta erottaa puheenjohtaja, eikä hän saa osallistua tällaista asiaa koskeviin neuvotteluihin.

34 artikla

Riippumattomuus

Puheenjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita yhteisön toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston roolia puheenjohtajan tehtäviin nähden.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan puheenjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti puheenjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

35 artikla

Kertomus

1.   Euroopan parlamentti
  ja neuvosto voivat
  kutsua puheenjohtajan tai hänen varahenkilönsä antamaan ▐ lausuntoja ▐ kunnioittaen kuitenkin täysin puheenjohtajan riippumattomuutta.
  Puheenjohtajan on annettava lausunto Euroopan parlamentille ja vastattava sen jäsenten esittämiin kysymyksiin aina pyydettäessä.

2.   
  Puheenjohtajan on annettava kertomus arvopaperimarkkinaviranomaisen keskeisestä toiminnasta Euroopan parlamentille pyydettäessä ja vähintään 15 päivää ennen 1 kohdassa tarkoitetun lausunnon antamista.

2 a.
     
  Kertomukseen on 7a–7e, 8, 9, 10, 11 a ja 18 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi sisällytettävä myös kaikki Euroopan parlamentin tapauskohtaisesti pyytämät asiaankuuluvat tiedot.

4   Jakso

Toimitusjohtaja

36 artikla

Nimittäminen

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaista johtaa toimitusjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

2.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden, finanssimarkkinoiden ja niiden toimijoiden tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella
  Euroopan parlamentin vahvistuksen jälkeen
  .

3.   Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto tekee yhdeksän kuukauden kuluessa ennen toimitusjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä arvioinnin.

Arvioinnissa hallintoneuvosto ottaa erityisesti huomioon

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran.

5.   Toimitusjohtaja voidaan erottaa ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä.

37 artikla

Riippumattomuus

Toimitusjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita hallituksilta, viranomaisilta, organisaatioilta tai arvopaperimarkkinaviranomaisen ulkopuolisilta henkilöiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johtokunnan ja hallintoneuvoston rooleja toimitusjohtajan tehtäviin nähden.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan toimitusjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti toimitusjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

38 artikla

Tehtävät

1.   Toimitusjohtaja vastaa arvopaperimarkkinaviranomaisen johtamisesta ja valmistelee johtokunnan työt.

2.   Toimitusjohtaja huolehtii arvopaperimarkkinaviranomaisen vuosittaisen työohjelman toteuttamisesta hallintoneuvoston ohjaamana ja johtokunnan valvonnassa.

3.   Toimitusjohtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, varmistaakseen arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnan tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

4.   Toimitusjohtaja valmistelee 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman.

5.   Toimitusjohtaja valmistelee joka vuosi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman seuraavaksi vuodeksi.

6.   Toimitusjohtaja laatii arvopaperimarkkinaviranomaisen alustavan talousarvioesityksen 49 artiklan mukaisesti ja huolehtii arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvion toteuttamisesta 50 artiklan mukaisesti.

7.   Toimitusjohtaja laatii joka vuosi
  kertomusluonnoksen
  , jossa on arvopaperimarkkinaviranomaisen sääntely- ja valvontatoimintaa koskeva osa sekä talous- ja hallintokysymyksiä koskeva osa.

8.   Toimitusjohtaja käyttää arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstön suhteen 54 artiklassa säädettyä toimivaltaa ja hoitaa henkilöasioita.

IV   LUKU

EUROOPAN FINANSSIVALVOJIEN JÄRJESTELMÄ

1
     
  Jakso

▐ Euroopan
  Valvontaviranomainen (
  Sekakomitea
  )

40 artikla

Perustaminen

1.   Perustetaan Euroopan
  valvontaviranomainen (
  sekakomitea
  )
  .

2.   Sekakomitea toimii foorumina, jolla arvopaperimarkkinaviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä ja varmistaa eri alojen välisen työn johdonmukaisuuden
  muiden Euroopan valvontaviranomaisten
  kanssa
  erityisesti seuraavilla aloilla:

| — | finanssiryhmittymät, |
| --- | --- |

—

finanssiryhmittymät,

| — | kirjanpito ja tilintarkastus, |
| --- | --- |

—

kirjanpito ja tilintarkastus,

| — | mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista, |
| --- | --- |

—

mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista,

| — | vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet, |
| --- | --- |

—

vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet,

| — | rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja |
| --- | --- |

—

rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja

| — | tietojen vaihto Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa sekä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tietojen vaihto Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa sekä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen.

3.   
  Sekakomitealla on kolmen Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstöstä koottava, sihteeristönä toimiva oma henkilöstö.
  Arvopaperimarkkinaviranomainen osoittaa omalta osaltaan riittävät resurssit
  hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenoihin
  .

40 a artikla

Valvonta

Jos finanssilaitoksen toiminta käsittää useampia aloja, sekakomitea ratkaisee erimielisyydet tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti.

41 artikla

Kokoonpano

1.   Sekakomitea koostuu
  Euroopan valvontaviranomaisten
  puheenjohtajista ja tarpeen mukaan jonkin 43 artiklan nojalla perustetun alakomitean puheenjohtajasta.

2.   Toimitusjohtaja,
  komission edustaja
  ja EJRK kutsutaan ▐ sekakomitean sekä 43 artiklassa mainittujen alakomiteoiden kokouksiin tarkkailijoina.

3.   ▐ Sekakomitean puheenjohtaja nimitetään vuodeksi kerrallaan vuorotteluperiaatteella Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajista.
  Tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti nimitetty sekakomitean puheenjohtaja nimitetään myös Euroopan järjestelmäriskikomitean varapuheenjohtajaksi.

4.   ▐ Sekakomitea vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä. Työjärjestyksessä voidaan täsmentää, ketkä muut osallistuvat sekakomitean kokouksiin.

Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitea kokoontuu vähintään kerran kahdessa kuukaudessa.

42 artikla

Yhteiset kannat ja yhteiset säädökset

Arvopaperimarkkinaviranomainen laatii tarpeen mukaan yhteisiä kantoja II luvussa määritellyn tehtävänkuvansa mukaisesti ja erityisesti, kun kyseessä on direktiivin 2002/87/EY täytäntöönpano, yhdessä Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  ja Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  kanssa.

Kun kyseessä ovat tämän asetuksen 7, 9, 10 tai 11 artiklan mukaiset säädökset, jotka liittyvät direktiivin 2002/87/EY ja minkä tahansa muun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, myös Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  ja Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  toimivaltaan kuuluvan lainsäädännön soveltamiseen, arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan
  valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  ja Euroopan
  valvontaviranomainen (pankkiala)
  antavat nämä säädökset tarvittaessa yhtä aikaa.

43 artikla

Alakomiteat

1.
     Edellä 42 artiklan soveltamiseksi ▐ sekakomiteaan perustetaan finanssiryhmittymiä käsittelevä alakomitea.

2.
     Alakomitea koostuu 41 artiklan 1 kohdassa mainituista henkilöistä ja yhdestä kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen nykyiseen henkilöstöön kuuluvasta korkean tason edustajasta.

3.
     Alakomitea valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan, jonka on oltava myös ▐ sekakomitean jäsen.

4.
     Sekakomitea voi perustaa myös muita alakomiteoita.

3   Jakso

Valituslautakunta

44 artikla

Kokoonpano

1.   Valituslautakunta on Euroopan
  kolmen valvontaviranomaisen
  yhteinen elin.

2.   Valituslautakunnassa on kuusi jäsentä ja kuusi varajäsentä,
  joiden on oltava arvostettuja henkilöitä, jotka ovat osoittaneet omaavansa asianmukaisen tietämyksen ja ammatillisen, mukaan lukien valvontatehtäviin liittyvän kokemuksen pankki-, vakuutus-, arvopaperimarkkina- ja muista finanssipalveluista riittävän korkealta tasolta
  , mutta jäseniä ei voida valita arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnassa mukana olevien toimivaltaisten viranomaisten tai sen toimintaan osallistuvien muiden kansallisten laitosten tai
  unionin
  toimielinten nykyisen henkilöstön parista.
  Merkittävällä osalla valituslautakunnan jäsenistä on oltava riittävästi lainopillista asiantuntemusta, jotta he voivat antaa lainopillisia asiantuntijaneuvoja arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivallan käytön lainmukaisuudesta.

Valituslautakunta nimeää puheenjohtajansa.

Valituslautakunta tekee päätöksensä enemmistöllä, jonka muodostavat vähintään neljä sen kuudesta jäsenestä.
  Kun valituksen kohteena oleva päätös kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan, vähintään yhden arvopaperimarkkinaviranomaisen valituslautakuntaan nimittämistä kahdesta jäsenestä on kuuluttava tähän neljän jäsenen enemmistöön.

Valituslautakunnan puheenjohtaja kutsuu valituslautakunnan koolle tarpeen mukaan.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen johtokunta nimittää kaksi valituslautakunnan jäsentä ja kaksi varajäsentä hakijoiden luettelosta, jota komissio on ehdottanut Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella hallintoneuvostoa kuultuaan.

Muut jäsenet nimitetään asetuksen (EY) N:o .../2010[EVLEV] ja asetuksen (EY) N:o .../2010 [EPV] mukaisesti.

4.   Valituslautakunnan jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa kerran.

5.   Valituslautakunnan jäsen, jonka arvopaperimarkkinaviranomaisen johtokunta on nimittänyt, voidaan vapauttaa tehtävistään toimikautensa aikana ainoastaan, jos hänen on todettu syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, ja johtokunta tekee päätöksen vapauttamisesta hallintoneuvostoa kuultuaan.

6.   
  Euroopan
  arvopaperimarkkinaviranomainen,Euroopan pankkiviranomainen ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen varmistavat valituslautakunnalle riittävän käytännön tuen ja sihteeripalvelut
  sekakomitean välityksellä
  .

45 artikla

Riippumattomuus ja puolueettomuus

1.   Valituslautakunnan jäsenet ovat riippumattomia päätöksenteossaan. Heitä eivät sido mitkään ohjeet. He eivät saa hoitaa muita tehtäviä arvopaperimarkkinaviranomaisessa tai sen johtokunnassa tai hallintoneuvostossa.

2.   Valituslautakunnan jäsen ei saa osallistua valitusmenettelyyn, jos asia koskee hänen omaa etuaan, jos hän on aikaisemmin edustanut jotakin menettelyn osapuolta tai jos hän on osallistunut sen päätöksen tekemiseen, jota valitus koskee.

3.   Jos valituslautakunnan jäsen jostain 1 ja 2 kohdassa mainitusta tai muusta syystä katsoo, ettei jokin valituslautakunnan jäsen voi osallistua valitusmenettelyyn, hänen on ilmoitettava asiasta valituslautakunnalle.

4.   Valitusmenettelyn osapuoli voi vastustaa valituslautakunnan jäsenen osallistumista asian käsittelyyn jollakin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista perusteista tai jos jäsenellä epäillään olevan ennakkokäsitys asiasta.

Vastustamisen perusteena ei voi olla jäsenen kansallisuus, eikä vastustamista tutkita, jos valitusmenettelyn osapuoli on vastustamisperusteen olemassaolon tietäen jo ryhtynyt muuhun valitusmenettelyä koskevaan toimeen kuin valituslautakunnan kokoonpanon vastustaminen.

5.   Valituslautakunta päättää ilman asianomaista jäsentä, miten 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa on meneteltävä.

Valituslautakuntaan otetaan kyseisen jäsenen tilalle tämän ratkaisun tekoa varten hänen sijaisensa, jollei sijainen katso olevansa samalla tavoin esteellinen. Jos näin on, puheenjohtaja nimeää sijaisen muista varajäsenistä.

6.   Valituslautakunnan jäsenet sitoutuvat toimimaan riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti.

Tätä varten he tekevät sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoituksen, jossa he joko ilmoittavat, että heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti heikentäviä etunäkökohtia ei ole, tai mainitsevat sellaiset välittömät tai välilliset etunäkökohdat, joiden voitaisiin katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan.

Nämä ilmoitukset annetaan vuosittain kirjallisesti, ja ne julkaistaan.

V   LUKU

OIKEUSSUOJAKEINOT

46 artikla

Muutoksenhaku

1.   Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, toimivaltaiset viranomaiset mukaan luettuina, voivat hakea muutosta 9, 10 ja 11 artiklassa tarkoitettuun arvopaperimarkkinaviranomaisen päätökseen tai mihin tahansa muuhun arvopaperimarkkinaviranomaisen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön mukaisesti tekemään päätökseen, joka on osoitettu heille tai joka koskee heitä suoraan ja erikseen, vaikka se olisi osoitettu muulle henkilölle.

2.   Valitus ja sen perusteet on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona päätös on annettu tiedoksi kyseiselle henkilölle, tai jos tällaista tiedoksiantoa ei ole suoritettu, siitä päivästä, jona arvopaperimarkkinaviranomainen on julkaissut päätöksen.

Valituslautakunta ratkaisee asian kahden kuukauden kuluessa valituksen tekemisestä.

3.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tehdyllä valituksella ei ole lykkäävää vaikutusta.

Valituslautakunta voi kuitenkin tilanteen arvioituaan päättää lykätä riitautetun päätöksen soveltamista.

4.   Jos valitus voidaan ottaa tutkittavaksi, valituslautakunta tutkii, onko sille perusteita. Se kehottaa valitusmenettelyn osapuolia ▐ esittämään tietyssä määräajassa huomautuksensa tiedoksiannoista, jotka on vastaanotettu valituslautakunnalta tai muilta valitusmenettelyn osapuolilta. Valitusmenettelyn osapuolilla on oikeus esittää huomautuksensa suullisesti.

5.   Valituslautakunta voi
  vahvistaa arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltaisen elimen tekemän päätöksen
  tai siirtää asian arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltaisen elimen hoidettavaksi. Valituslautakunnan tekemä päätös
  sitoo tuota elintä, jonka on muutettava päätöstään kyseisessä asiassa
  .

6.   Valituslautakunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

7.   Valituslautakunnan päätökset on perusteltava, ja arvopaperimarkkinaviranomaisen on ne julkaistava.

47 artikla

Asian saattaminen unionin yleisen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi

1.   Valituslautakunnan tai, jos ei ole oikeutta hakea muutosta valituslautakunnalta, arvopaperimarkkinaviranomaisen tekemästä päätöksestä voi nostaa kanteen
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan
  mukaisesti.

1 a.
     
  Jäsenvaltiot ja unionin toimielimet samoin kuin mikä tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voivat valittaa arvopaperimarkkinaviranomaisen päätöksistä suoraan Euroopan unionin tuomioistuimeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan mukaisesti.

2.   Jos arvopaperimarkkinaviranomaisella on velvoite toimia ja se laiminlyö päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan nostaa
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan
  mukaisesti.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen on toteutettava toimenpiteet, joita
  unionin yleisen
  tuomioistuimen tai
  unionin
  tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano edellyttää.

VI   LUKU

VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

48 artikla

Arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvio

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen
  , joka on neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettu unionin elin,
  tulot muodostuvat erityisesti seuraavista
  tai niiden yhdistelmistä
  :

| a) | finanssilaitosten valvonnasta vastaavien
  kansallisten
  viranomaisten
  pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotuksen mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

finanssilaitosten valvonnasta vastaavien
  kansallisten
  viranomaisten
  pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotuksen mukaisesti
  ;

| b) | ▐ yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus arvopaperimarkkinaviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

▐ yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus arvopaperimarkkinaviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti;

| c) | arvopaperimarkkinaviranomaiselle asianomaisissa
  unionin
  säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa maksettavat maksut. |
| --- | --- |

c)

arvopaperimarkkinaviranomaiselle asianomaisissa
  unionin
  säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa maksettavat maksut.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen menoihin kuuluvat vähintään henkilöstö-, palkka-, hallinto-, infrastruktuuri-,
  ammattikoulutus-
  ja toimintamenot.

3.   Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

4.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen kaikista tuloista ja menoista laaditaan kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvioon.

49 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Toimitusjohtaja laatii vuosittain 15 päivään helmikuuta mennessä ennakkoarvioluonnoksen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa tämän alustavan talousarvioesityksen ja siihen liitetyn henkilöstötaulukon johtokunnalle
  ja hallintoneuvostolle
  .
  Hallintoneuvosto
  laatii vuosittain toimitusjohtajan laatiman
  ja johtokunnan hyväksymän
  alustavan luonnoksen perusteella ennakkoarvion arvopaperimarkkinaviranomaisen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista.
  Hallintoneuvosto
  toimittaa kyseisen ennakkoarvion, joka sisältää alustavan henkilöstötaulukon, komissiolle 31 päivään maaliskuuta mennessä. Ennen ennakkoarvion hyväksymistä
  johtokunnan
  on hyväksyttävä toimitusjohtajan laatima luonnos.

2.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa.

3.   Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättöminä, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan
  mukaisesti.

4.   Budjettivallan käyttäjä vahvistaa arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstötaulukon. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy arvopaperimarkkinaviranomaisen avustusta koskevat määrärahat.

5.   
  Hallintoneuvosto
  vahvistaa arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa.

6.   Johtokunta ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle viipymättä aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, ja erityisesti aikomuksestaan toteuttaa kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Johtokunta ilmoittaa asiasta komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjistä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos se ei tee tällaista ilmoitusta, arvopaperimarkkinaviranomainen voi käynnistää suunnitellun hankkeen.

6 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomaisen ensimmäisenä toimintavuonna, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011, 3. tason komitean jäsenet hyväksyvät talousarvion komissiota kuultuaan ja välittävät sen Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi.

50 artikla

Talousarvion toteutus ja valvonta

1.   Toimitusjohtaja toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä ja toteuttaa arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvion.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivään mennessä. Arvopaperimarkkinaviranomaisen tilinpitäjä toimittaa selvityksen talousarvio- ja varainhallinnosta myös hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä.

Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (45), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 128 artiklan mukaisesti.

3.   Saatuaan arvopaperimarkkinaviranomaisen alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja vahvistaa arvopaperimarkkinaviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen johtokunnalle lausuntoa varten.

4.   Johtokunta antaa lausunnon arvopaperimarkkinaviranomaisen lopullisesta tilinpäätöksestä.

5.   Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja johtokunnan lausunnon hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilitarkastustuomioistuimelle 1 päivään heinäkuuta mennessä varainhoitovuoden päättymisen jälkeen.

6.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

7.   Toimitusjohtaja toimittaa 30 päivään syyskuuta mennessä tilintarkastustuomioistuimelle vastineensa sen huomautuksiin. Hän toimittaa jäljennöksen vastineesta myös johtokunnalle ja komissiolle.

8.   Toimitusjohtaja toimittaa varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki tiedot, joita tarvitaan kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi.

9.   Ennen vuoden N + 2 toukokuun 15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta arvopaperimarkkinaviranomaiselle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion
  (mukaan lukien arvopaperimarkkinaviranomaisen kaikki menot ja tulot)
  toteuttamisesta.

51 artikla

Varainhoitoa koskevat säännöt

Johtokunta vahvistaa arvopaperimarkkinaviranomaiseen sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Säännöt saavat poiketa komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (46) ainoastaan, jos se on välttämätöntä arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja komissio antaa tähän suostumuksen etukäteen.

52 artikla

Petostentorjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi arvopaperimarkkinaviranomaiseen sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomainen liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (47) ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia arvopaperimarkkinaviranomaisen työntekijöitä.

3.   Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla arvopaperimarkkinaviranomaisen varojen edunsaajien luona ja näiden varojen jakamisesta vastaavan henkilöstön luona.

VII   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

53 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Arvopaperimarkkinaviranomaiseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

54 artikla

Henkilöstö

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöön, myös sen toimitusjohtajaan
  ja puheenjohtajaan
  , sovelletaan henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja ja
  unionin
  toimielimien näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.

2.   Johtokunta hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan säännösten mukaisesti.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomainen käyttää henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan.

4.   Johtokunta antaa säännökset, joilla mahdollistetaan kansallisten asiantuntijoiden siirto jäsenvaltioista arvopaperimarkkinaviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen.

55 artikla

Arvopaperimarkkinaviranomaisen vastuu

1.   Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, arvopaperimarkkinaviranomaisen on jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti korvattava itsensä tai henkilöstönsä tehtäviensä yhteydessä aiheuttamat vahingot. Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan tällaisten vahinkojen korvaamiseen liittyvät riita-asiat.

2.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen työntekijöiden henkilökohtaista taloudellista ja kurinpidollista vastuuta arvopaperimarkkinaviranomaista kohtaan säännellään arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä.

56 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Hallintoneuvoston ja johtokunnan jäsenten, toimitusjohtajan ja arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstön jäsenten, mukaan lukien jäsenvaltioiden arvopaperimarkkinaviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen siirtämät virkamiehet,
  sekä kaikkien muiden arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäviä suorittavien sopimussuhteisten henkilöiden
  on noudatettava salassapitovelvollisuutta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklan
  ja muussa asiaankuuluvassa
  unionin
  lainsäädännössä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti henkilöstön on palvelussuhteensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä tiettyjen nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstön jäseniin.

2.   Luottamuksellisia tietoja, jotka 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt saavat tehtäviään suorittaessaan, ei saa luovuttaa kenellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta kyseisiä yksittäisiä
  finanssilaitoksia
  ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta rikosoikeuden soveltamisalaan kuuluvien tapausten käsittelyyn.

Edellä olevan 1 kohdan ja tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen velvoite ei myöskään saa estää arvopaperimarkkinaviranomaista ja kansallisia valvontaviranomaisia käyttämästä näitä tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa eikä varsinkaan päätösten tekemistä koskevissa lainmukaisissa toimissa.

3.   Edellä 1 ja 2 kohta eivät saa estää arvopaperimarkkinaviranomaista vaihtamasta tietoja kansallisten valvontaviranomaisten kanssa tämän asetuksen ja finanssimarkkinoiden toimijoihin sovellettavan muun
  unionin
  lainsäädännön mukaisesti.

▐

57 artikla

Tietosuoja

Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioilla direktiivin 95/46/EY mukaisesti olevia henkilötietojen käsittelyä koskevia velvoitteita eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia henkilötietojen käsittelyä liittyviä velvoitteita, joita arvopaperimarkkinaviranomaisella on tehtäviään suorittaessaan.

58 artikla

Asiakirjoihin tutustuminen

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

2.   Johtokunta hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön järjestelyt 31 päivään toukokuuta 2011 mennessä.

3.   Arvopaperimarkkinaviranomaisen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa
  esitetyin edellytyksin tai niistä voidaan sen jälkeen, kun valituslautakunnalta on ensin haettu muutosta, tarvittaessa nostaa kanne yhteisöjen tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa
  esitetyin edellytyksin.

59 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Arvopaperimarkkinaviranomaiseen sovelletaan neuvoston asetusta N:o 1 (48).

2.   Johtokunta päättää arvopaperimarkkinaviranomaisen sisäisistä kielijärjestelyistä.

3.   Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.

60 artikla

Toimipaikkaa koskeva sopimus

Sijaintijäsenvaltion arvopaperimarkkinaviranomaiselle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä arvopaperimarkkinaviranomaisen toimitusjohtajaan, johtokunnan jäseniin, henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sijaintijäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan arvopaperimarkkinaviranomaisen ja sijaintijäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun johtokunta on sen hyväksynyt.

Sijaintijäsenvaltion on varmistettava arvopaperimarkkinaviranomaisen asianmukaiselle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

61 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1.
     Euroopan unioniin kuulumattomat maat voivat osallistua arvopaperimarkkinaviranomaisen toimintaan, jos ne ovat tehneet
  Euroopan unionin
  kanssa sopimuksen, jonka perusteella ne ovat omaksuneet
  unionin
  lainsäädännön 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla arvopaperimarkkinaviranomaisen vastuualueella ja soveltavat sitä.

1 a.
     
  Arvopaperimarkkinaviranomainen voi sallia sellaisten kolmansien maiden osallistumisen toimintaansa, jotka soveltavat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla arvopaperimarkkinaviranomaisen vastuualueilla vastaavaksi tunnustettua lainsäädäntöä unionin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 216 artiklan mukaisesti tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa määrätyllä tavalla.

2.
     Mainittujen sopimusten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään kyseisten maiden osalta erityisesti arvopaperimarkkinaviranomaisen toimintaan osallistumisen luonne ja laajuus sekä osallistumista koskevat menettelysäännöt, mukaan lukien rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännöt. Niiden edustaja voi toimia tarkkailijana hallintoneuvostossa, mutta niiden on varmistettava, etteivät ne osallistu yksittäisiä
  finanssilaitoksia
  koskeviin keskusteluihin, paitsi jos asia koskee suoraan niiden etua.

VIII   LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

62 artikla

Valmistelutoimet

| -1. | Tämän asetuksen voimaantulon ja arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean korvaamista arvopaperimarkkinaviranomaisella. |
| --- | --- |

-1.

Tämän asetuksen voimaantulon ja arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean korvaamista arvopaperimarkkinaviranomaisella.

| 1. | Kun arvopaperimarkkinaviranomainen on perustettu,
  komissio vastaa arvopaperimarkkinaviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta siihen asti, että arvopaperimarkkinaviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.
  Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  [Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, että arvopaperimarkkinaviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.] |
| --- | --- |

1.

Kun arvopaperimarkkinaviranomainen on perustettu,
  komissio vastaa arvopaperimarkkinaviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta siihen asti, että arvopaperimarkkinaviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.

Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  [Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, että arvopaperimarkkinaviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.]

| 2. | Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty. |
| --- | --- |

2.

Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty.

| 3. | Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa.

| 3 a. | Arvopaperimarkkinaviranomaista pidetään Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean varoista ja vastuista. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa. |
| --- | --- |

3 a.

Arvopaperimarkkinaviranomaista pidetään Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean varoista ja vastuista. Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa.

63 artikla

Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset

1.   Poiketen siitä, mitä 54 artiklassa säädetään, kaikki Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean tai sen sihteeristön tekemät ja tämän asetuksen soveltamispäivänä voimassa olevat työsopimukset
  ja lähetettyjä työntekijöitä koskevat sopimukset
  pysyvät voimassa niiden viimeiseen voimassaolopäivään asti. Niitä ei voi jatkaa.

2.   Kaikille 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöstön jäsenille tarjotaan mahdollisuus tehdä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukainen väliaikaisen toimihenkilön työsopimus arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstötaulukossa vahvistettujen eri palkkaluokkien mukaisesti.

Työsopimusten tekemiseen toimivaltainen viranomainen järjestää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen sisäisen valintamenettelyn, joka rajoitetaan koskemaan
  1 kohdassa tarkoitettua
  henkilöstöä, jolla on työsopimus Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean tai sen sihteeristön kanssa ja jonka tarkoituksena on tarkistaa palvelukseen otettavien pätevyys, tehokkuus ja luotettavuus.
  Sisäisessä valintamenettelyssä on otettava huomioon kaikki taidot ja kokemus, joita henkilö on osoittanut tehtäviensä hoidossa ennen työsuhteeseen ottamistaan.

3.   Valituille ehdokkaille tarjotaan suoritettavien tehtävien tyypistä ja tasosta riippuen väliaikaisen toimihenkilön työsopimusta, jonka kesto vastaa vähintään aiemmin tehdyn työsopimuksen jäljellä olevaa kestoa.

4.   Asianomaista kansallista lainsäädäntöä, joka koskee työsopimuksia ja muita asiaan liittyviä välineitä, sovelletaan edelleen henkilöstön jäseniin, joilla on aiemmin tehty työsopimus mutta jotka päättävät olla hakematta väliaikaisen toimihenkilön paikkaa tai joille ei tarjota tällaista paikkaa 2 kohdan mukaisesti.

63 a artikla

Kansalliset säännökset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimet tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

64 artikla

Muutokset

Muutetaan ▐ neuvoston ja Euroopan parlamentin päätös
  N:o 716/2009/EY
  siten, että Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea poistetaan kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B jaksossa vahvistetusta tuensaajien luettelosta.

65 artikla

Kumoaminen

Kumotaan Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean perustamisesta tehty komission päätös 2009/77/EY
  1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen
  .

66 artikla

Tarkistuslauseke

| -1. | Komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ... (49)



  tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

-1.

Komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ... (49)



  tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt.

| 1. | Komissio
  toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (50)



  mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein
  tarvittavat ehdotukset, joilla varmistetaan sellaisen uskottavan kriisinratkaisukehyksen perustaminen, johon sisältyy järjestelmiä maksujen keräämiseksi finanssimarkkinoiden toimijoilta järjestelmäriskien hillitsemiseksi, ja julkaisee
  yleiskertomuksen arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista.
  ▐ Kertomuksessa arvioidaan
  muun muassa seuraavaa:










  a) | toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu lähentyminen; |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio
  toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (50)



  mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein
  tarvittavat ehdotukset, joilla varmistetaan sellaisen uskottavan kriisinratkaisukehyksen perustaminen, johon sisältyy järjestelmiä maksujen keräämiseksi finanssimarkkinoiden toimijoilta järjestelmäriskien hillitsemiseksi, ja julkaisee
  yleiskertomuksen arvopaperimarkkinaviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista.

▐ Kertomuksessa arvioidaan
  muun muassa seuraavaa:

a)

toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu lähentyminen;

| b) | valvontakollegioiden toiminta; |
| --- | --- |

b)

valvontakollegioiden toiminta;

| c) | kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen; |
| --- | --- |

c)

kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen;

| d) | pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella arvopaperimarkkinaviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden toimijoiden suhteen; |
| --- | --- |

d)

pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella arvopaperimarkkinaviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden toimijoiden suhteen;

| e) | 23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen ja voiko erityisesti kyseinen lauseke tarpeettomasti estää arvopaperimarkkinaviranomaista hoitamasta tässä asetuksessa säädettyä tehtäväänsä. |
| --- | --- |

e)

23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen ja voiko erityisesti kyseinen lauseke tarpeettomasti estää arvopaperimarkkinaviranomaista hoitamasta tässä asetuksessa säädettyä tehtäväänsä.

| 1 a. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös seuraavaa:










  a) | onko tarkoituksenmukaista siirtää valvontaviranomaiset samaan kotipaikkaan, jotta ne pystyvät koordinoimaan toimintansa paremmin keskenään; |
| --- | --- | --- |

1 a.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös seuraavaa:

a)

onko tarkoituksenmukaista siirtää valvontaviranomaiset samaan kotipaikkaan, jotta ne pystyvät koordinoimaan toimintansa paremmin keskenään;

| b) | onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa; |
| --- | --- |

b)

onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa;

| c) | onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta; |
| --- | --- |

c)

onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta;

| d) | onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken; |
| --- | --- |

d)

onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken;

| e) | onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

e)

onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa;

| f) | onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista; |
| --- | --- |

f)

onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista;

| g) | ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

g)

ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta;

| h) | onko arvopaperimarkkinaviranomaisen kotipaikka tarkoituksenmukainen; |
| --- | --- |

h)

onko arvopaperimarkkinaviranomaisen kotipaikka tarkoituksenmukainen;

| i) | onko perustettava unionin tasolla toimiva arvopaperimarkkina-alan vakausrahasto, joka voisi parhaiten torjua kilpailun vääristymistä ja toimia tehokkaimmin rajojen yli toimivien finanssimarkkinoiden toimijoiden kaatuessa. |
| --- | --- |

i)

onko perustettava unionin tasolla toimiva arvopaperimarkkina-alan vakausrahasto, joka voisi parhaiten torjua kilpailun vääristymistä ja toimia tehokkaimmin rajojen yli toimivien finanssimarkkinoiden toimijoiden kaatuessa.

| 2. | Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

67 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011
  lukuun ottamatta 62 artiklaa ja 63 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joita sovelletaan voimaantulopäivästä alkaen
  .
  Arvopaperimarkkinaviranomainen perustetaan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivänä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ▐

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0169/2010).

1

(2)  Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  , poistot symbolilla ▐.

2

lihavoidulla kursiivilla

(3)  22 päivänä tammikuuta 2010 annettu lausunto (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL C [...], [...], s. [...].

4

(5)  EUVL C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ....

6

(7)  

  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

12

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

13

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

(14)  

  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 1.

14

EUVL L 302, 17.11.2009, s. 1.

(15)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 23.

15

(16)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 28.

16

(17)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 18.

17

(18)  Tuomion 44 kohta – ei vielä julkaistu
  oikeustapauskokoelmassa.

18

oikeustapauskokoelmassa.

(19)  EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22.

19

(20)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

20

(21)  EYVL L 184, 6.7.2001, s. 1.

21

(22)  EYVL L 168, 27.6.2002, s. 43.

22

(23)  EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.

23

(24)  EUVL L 96, 12.4.2003, s. 16.

24

(25)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.

25

(26)  EUVL L 142, 30.4.2004, s. 12.

26

(27)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38.

28

(29)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

29

(30)  EUVL L 271, 9.10.2002, s. 16.

30

(31)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

31

(32)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

32

(33)  Arvopaperimarkkinaviranomaisen toimialalla voimassa olevia asetuksia ovat seuraavat: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY täytäntöönpanosta tietojen kirjaamista koskevien sijoituspalveluyritysten velvoitteiden, liiketoimista ilmoittamisen, markkinoiden avoimuuden, rahoitusvälineiden kaupankäynnin kohteeksi ottamisen sekä direktiivissä määriteltyjen käsitteiden osalta 10 päivänä elokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1287/2006 (EUVL L 241, 2.9.2006, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY täytäntöönpanosta esitteiden sisältämien tietojen, esitteiden muodon, viittauksina esitettävien tietojen, julkistamisen ja mainonnan osalta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 809/2004 (EUVL L 149, 30.4.2004, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY täytäntöönpanosta takaisinosto-ohjelmille ja rahoitusvälineiden vakauttamiselle myönnettävien poikkeuksien osalta 22 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2273/2003 (EUVL L 336, 23.12.2003, s. 33); menetelmästä kolmansien maiden arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden soveltamien tilinpäätösstandardien vastaavuuden määrittämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2003/71/EY ja 2004/109/EY nojalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annettu komission asetus (EY) N:o 1569/2007 (EUVL L 340, 22.12.2007, s. 66).

33

(34)  EUVL L 247, 21.9.2007, s. 1.

34

(35)  

  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

35

EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

(36)  

  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

36

EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

(37)  

  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

37

EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(38)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

38

(39)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

39

(40)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

40

(41)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

41

(42)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

42

(43)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

43

(44)  

  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8.

44

EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8.

(45)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

45

(46)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

46

(47)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

47

(48)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58.

48

(49)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

49

Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(50)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

50

Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/321

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonta ja Euroopan järjestelmäriskineuvoston perustaminen ***I

P7_TA(2010)0271

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta yhteisössä ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (3),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (4),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (5),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Rahoitusvakaus on reaalitalouden työpaikkojen luomisen, luotonannon ja kasvun ennakkoehto.
  Finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, minkä vuoksi ei ole pystytty estämään liiallisen riskien kasautumista rahoitusjärjestelmään, ja paljastanut erityisesti heikkouksia nykyisessä makrotalouden vakauden valvonnassa.
  Kriisi on aiheuttanut erittäin vakavia seurauksia veronmaksajille, monille työttömiksi joutuneille EU:n kansalaisille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille. Vastaavan mittakaavan uuden kriisin sattuessa jäsenvaltioilla ei ole varaa pelastaa finanssilaitoksia vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä rikkomatta. |
| --- | --- |

(1)

Rahoitusvakaus on reaalitalouden työpaikkojen luomisen, luotonannon ja kasvun ennakkoehto.
  Finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, minkä vuoksi ei ole pystytty estämään liiallisen riskien kasautumista rahoitusjärjestelmään, ja paljastanut erityisesti heikkouksia nykyisessä makrotalouden vakauden valvonnassa.
  Kriisi on aiheuttanut erittäin vakavia seurauksia veronmaksajille, monille työttömiksi joutuneille EU:n kansalaisille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille. Vastaavan mittakaavan uuden kriisin sattuessa jäsenvaltioilla ei ole varaa pelastaa finanssilaitoksia vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä rikkomatta.

| (1 a) | Euroopan parlamentti on jo kauan ennen rahoituskriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin aidosti tasapuolisia kilpailuedellytyksiä kaikille EU:n tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (6), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (7), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (8), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (9), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (10), 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (11) sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (12)). |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti on jo kauan ennen rahoituskriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin aidosti tasapuolisia kilpailuedellytyksiä kaikille EU:n tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (6), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (7), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (8), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (9), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (10), 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (11) sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (12)).

| (2) | Marraskuussa 2008 komissio antoi Jacques de Larosièren johtamalle korkean tason ryhmälle, jäljempänä ’de Larosièren ryhmä’, tehtäväksi esittää suosituksia siitä, kuinka eurooppalaisia valvontajärjestelyjä voitaisiin tiukentaa kansalaisten suojan parantamiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi rahoitusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(2)

Marraskuussa 2008 komissio antoi Jacques de Larosièren johtamalle korkean tason ryhmälle, jäljempänä ’de Larosièren ryhmä’, tehtäväksi esittää suosituksia siitä, kuinka eurooppalaisia valvontajärjestelyjä voitaisiin tiukentaa kansalaisten suojan parantamiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi rahoitusjärjestelmään.

| (3) | De Larosièren ryhmän 25 päivänä helmikuuta 2009 esittämässä raportissa
  (de Larosièren raportti)
  muun muassa suositettiin, että perustetaan
  unionin
  tason elin, jonka tehtävänä on valvoa koko rahoitusjärjestelmän riskejä. |
| --- | --- |

(3)

De Larosièren ryhmän 25 päivänä helmikuuta 2009 esittämässä raportissa
  (de Larosièren raportti)
  muun muassa suositettiin, että perustetaan
  unionin
  tason elin, jonka tehtävänä on valvoa koko rahoitusjärjestelmän riskejä.

| (4) | Maaliskuun 4 päivänä 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” komissio suhtautui de Larosièren ryhmän suosituksiin myönteisesti ja kannatti niitä laajalti. Eurooppa-neuvosto oli 19 ja 20 päivänä maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa yhtä mieltä siitä, että finanssilaitosten sääntelyä ja valvontaa on tehostettava EU:ssa ja että toimien lähtökohtana käytetään de Larosière -ryhmän raporttia. |
| --- | --- |

(4)

Maaliskuun 4 päivänä 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” komissio suhtautui de Larosièren ryhmän suosituksiin myönteisesti ja kannatti niitä laajalti. Eurooppa-neuvosto oli 19 ja 20 päivänä maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa yhtä mieltä siitä, että finanssilaitosten sääntelyä ja valvontaa on tehostettava EU:ssa ja että toimien lähtökohtana käytetään de Larosière -ryhmän raporttia.

| (5) | Komissio esitti 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” monenlaisia uudistuksia rahoitusvakauden turvaamista
  unionin
  tasolla koskeviin nykyisin järjestelyihin. Näihin uudistuksiin sisältyi erityisesti makrotason vakauden valvonnasta vastaavan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) perustaminen. Komission näkemystä ja aikomusta antaa lainsäädäntöehdotuksia siten, että uusi kehys voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2010 aikana, kannatettiin 9 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä neuvoston istunnossa ja 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Komission näkemysten mukaisesti neuvosto totesi muun muassa, että EKP:n tulisi antaa analyyttista, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea EJRK:lle käyttäen myös hyväksi kansallisten keskuspankkien ja valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja.
  EKP:n EJRK:lle antaman tuen tai EJRK:lle annettavien tai määrättävien tehtävien ei tulisi rajoittaa periaatetta EKP:n riippumattomuudesta sen hoitaessa sille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla annettuja tehtäviä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio esitti 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” monenlaisia uudistuksia rahoitusvakauden turvaamista
  unionin
  tasolla koskeviin nykyisin järjestelyihin. Näihin uudistuksiin sisältyi erityisesti makrotason vakauden valvonnasta vastaavan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) perustaminen. Komission näkemystä ja aikomusta antaa lainsäädäntöehdotuksia siten, että uusi kehys voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2010 aikana, kannatettiin 9 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä neuvoston istunnossa ja 18 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Komission näkemysten mukaisesti neuvosto totesi muun muassa, että EKP:n tulisi antaa analyyttista, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea EJRK:lle käyttäen myös hyväksi kansallisten keskuspankkien ja valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja.
  EKP:n EJRK:lle antaman tuen tai EJRK:lle annettavien tai määrättävien tehtävien ei tulisi rajoittaa periaatetta EKP:n riippumattomuudesta sen hoitaessa sille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla annettuja tehtäviä.

| (5 a) | Kansainvälisten finanssimarkkinoiden integroituminen edellyttää unionin voimakasta sitoutumista koko maailman tasolla. EJRK:n olisi käytettävä hyväkseen korkean tason tieteellisen komitean asiantuntemusta ja ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimiin, jotta EU:n kanta otetaan huomioon rahoitusvakautta koskevissa asioissa koko maailman tasolla, erityisesti toimimalla läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), rahoituspalveluviranomaisen(FSB) sekä G20-ryhmän kanssa. |
| --- | --- |

(5 a)

Kansainvälisten finanssimarkkinoiden integroituminen edellyttää unionin voimakasta sitoutumista koko maailman tasolla. EJRK:n olisi käytettävä hyväkseen korkean tason tieteellisen komitean asiantuntemusta ja ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimiin, jotta EU:n kanta otetaan huomioon rahoitusvakautta koskevissa asioissa koko maailman tasolla, erityisesti toimimalla läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), rahoituspalveluviranomaisen(FSB) sekä G20-ryhmän kanssa.

| (5 b) | EJRK:n olisi edistettävä muun muassa sitä, että G20-ryhmä soveltaa IMF:n, rahoituspalveluviranomaisen ja kansainvälisen järjestelypankin (BIS) suosituksia tarkastellessaan alustavasti näiden lokakuussa 2009 julkaisemaa raporttia finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeista (Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments), jonka mukaan järjestelmäriskin on oltava muuttuva käsite, jotta siinä voidaan ottaa huomioon rahoitusalan ja maailmantalouden kehittyminen. Systeemiriski voidaan määritellä finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen. |
| --- | --- |

(5 b)

EJRK:n olisi edistettävä muun muassa sitä, että G20-ryhmä soveltaa IMF:n, rahoituspalveluviranomaisen ja kansainvälisen järjestelypankin (BIS) suosituksia tarkastellessaan alustavasti näiden lokakuussa 2009 julkaisemaa raporttia finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeista (Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments), jonka mukaan järjestelmäriskin on oltava muuttuva käsite, jotta siinä voidaan ottaa huomioon rahoitusalan ja maailmantalouden kehittyminen. Systeemiriski voidaan määritellä finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen.

| (5 c) | Finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeita koskevassa raportissa todetaan myös, että järjestelmäriskien arviointi riippuu todennäköisesti taloudellisesta toimintaympäristöstä. Siihen vaikuttavat myös rahoitusinfrastruktuuri ja kriisinhallintajärjestelmät sekä kyky reagoida häiriöihin niiden sattuessa. Finanssilaitokset voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä paikallisten, kansallisten tai kansainvälisten rahoitusjärjestelmien ja talouksien kannalta. Tärkeimpiä finanssimarkkinoiden ja finanssilaitosten merkityksen määrittämistä helpottavia kriteerejä ovat koko (rahoitusjärjestelmän yksittäisen osan tarjoamien finanssipalvelujen määrä), korvattavuus (missä määrin järjestelmän muut osat voivat tarjota samoja palveluja häiriön sattuessa) ja keskinäinen riippuvuus (yhteydet järjestelmän muihin osiin). Kolmeen mainittuun kriteeriin perustuvassa arvioinnissa olisi lisäksi otettava huomioon rahoituksellinen haavoittuvuus sekä institutionaalisen kehyksen kyky reagoida rahoitushäiriöihin. |
| --- | --- |

(5 c)

Finanssilaitosten, -markkinoiden ja -välineiden järjestelmäriskin arviointiohjeita koskevassa raportissa todetaan myös, että järjestelmäriskien arviointi riippuu todennäköisesti taloudellisesta toimintaympäristöstä. Siihen vaikuttavat myös rahoitusinfrastruktuuri ja kriisinhallintajärjestelmät sekä kyky reagoida häiriöihin niiden sattuessa. Finanssilaitokset voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä paikallisten, kansallisten tai kansainvälisten rahoitusjärjestelmien ja talouksien kannalta. Tärkeimpiä finanssimarkkinoiden ja finanssilaitosten merkityksen määrittämistä helpottavia kriteerejä ovat koko (rahoitusjärjestelmän yksittäisen osan tarjoamien finanssipalvelujen määrä), korvattavuus (missä määrin järjestelmän muut osat voivat tarjota samoja palveluja häiriön sattuessa) ja keskinäinen riippuvuus (yhteydet järjestelmän muihin osiin). Kolmeen mainittuun kriteeriin perustuvassa arvioinnissa olisi lisäksi otettava huomioon rahoituksellinen haavoittuvuus sekä institutionaalisen kehyksen kyky reagoida rahoitushäiriöihin.

| (5 d) | EJRK:n tehtävänä olisi oltava järjestelmäriskien arviointi ja valvonta normaaliaikoina, jotta järjestelmän alttiutta sen osien häiriöriskeille voitaisiin vähentää ja jotta rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä voitaisiin parantaa. Tässä yhteydessä EJRK:n olisi huolehdittava rahoitusvakauden varmistamisesta ja vähennettävä sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tavoitteidensa saavuttamiseksi EJRK:n olisi analysoitava kaikkea asiaankuuluvaa tietoa, erityisesti rahoitusvakauteen mahdollisesti vaikuttavaa lainsäädäntöä, kuten tilinpäätössääntöjä, konkurssilainsäädäntöä ja taloudellisia pelastussääntöjä. |
| --- | --- |

(5 d)

EJRK:n tehtävänä olisi oltava järjestelmäriskien arviointi ja valvonta normaaliaikoina, jotta järjestelmän alttiutta sen osien häiriöriskeille voitaisiin vähentää ja jotta rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä voitaisiin parantaa. Tässä yhteydessä EJRK:n olisi huolehdittava rahoitusvakauden varmistamisesta ja vähennettävä sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tavoitteidensa saavuttamiseksi EJRK:n olisi analysoitava kaikkea asiaankuuluvaa tietoa, erityisesti rahoitusvakauteen mahdollisesti vaikuttavaa lainsäädäntöä, kuten tilinpäätössääntöjä, konkurssilainsäädäntöä ja taloudellisia pelastussääntöjä.

| (6) | EU:n ja maailmanlaajuisten rahoitusjärjestelmien asianmukainen toimivuus ja niihin kohdistuvien uhkien lieventäminen edellyttävät makrotason ja mikrotason valvonnan yhteensovittamista. Kuten maaliskuussa 2009 julkaistussa Turnerin katsauksessa ”A regulatory response to the global banking crisis” todetaan, luotettavat järjestelyt edellyttävät joko kansallisten toimivaltuuksien lisäämistä, mikä tarkoittaa sisämarkkinoiden avoimuuden vähentämistä, tai Euroopan yhdentymisen tehostamista. Koska terveellä pohjalla toimiva rahoitusjärjestelmä edistää unionin talouskasvua ja kilpailukykyä ja vaikuttaa reaalitalouteen, de Larosièren ryhmän suosituksesta myös unionin toimielimet ovat asettuneet Euroopan yhdentymisen tehostamisen kannalle. |
| --- | --- |

(6)

EU:n ja maailmanlaajuisten rahoitusjärjestelmien asianmukainen toimivuus ja niihin kohdistuvien uhkien lieventäminen edellyttävät makrotason ja mikrotason valvonnan yhteensovittamista. Kuten maaliskuussa 2009 julkaistussa Turnerin katsauksessa ”A regulatory response to the global banking crisis” todetaan, luotettavat järjestelyt edellyttävät joko kansallisten toimivaltuuksien lisäämistä, mikä tarkoittaa sisämarkkinoiden avoimuuden vähentämistä, tai Euroopan yhdentymisen tehostamista. Koska terveellä pohjalla toimiva rahoitusjärjestelmä edistää unionin talouskasvua ja kilpailukykyä ja vaikuttaa reaalitalouteen, de Larosièren ryhmän suosituksesta myös unionin toimielimet ovat asettuneet Euroopan yhdentymisen tehostamisen kannalle.

| (6 a) | Tämä äskettäin muotoiltu makro-ohjausjärjestelmä edellyttää uskottavaa ja tehokasta johtajuutta. EJRK:n aseman keskeisen merkityksen ja kansainvälisen ja eurooppalaisen uskottavuuden vuoksi sekä de Larosièren ryhmän raportin hengen mukaisesti EKP:n pääjohtaja olisi nimitettävä EJRK:n puheenjohtajaksi. Myös vastuullisuusvaatimuksia olisi lisättävä ja EJRK:n elinten kokoonpanoa olisi laajennettava siten, että se edustaa kokemuspohjan, taustan ja mielipiteiden laajaa kirjoa. |
| --- | --- |

(6 a)

Tämä äskettäin muotoiltu makro-ohjausjärjestelmä edellyttää uskottavaa ja tehokasta johtajuutta. EJRK:n aseman keskeisen merkityksen ja kansainvälisen ja eurooppalaisen uskottavuuden vuoksi sekä de Larosièren ryhmän raportin hengen mukaisesti EKP:n pääjohtaja olisi nimitettävä EJRK:n puheenjohtajaksi. Myös vastuullisuusvaatimuksia olisi lisättävä ja EJRK:n elinten kokoonpanoa olisi laajennettava siten, että se edustaa kokemuspohjan, taustan ja mielipiteiden laajaa kirjoa.

| (6 b) | De Larosièren ryhmän raportissa todetaan myös, että makrotason vakauden valvonnalla ei ole merkitystä, jos sillä ei pystytä jollakin tavalla vaikuttamaan mikrotason vakauden valvontaan, kun taas mikrotason vakauden valvonnalla ei voida tehokkaasti valvoa rahoitusvakautta, jos kehitystä makrotasolla ei oteta riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

(6 b)

De Larosièren ryhmän raportissa todetaan myös, että makrotason vakauden valvonnalla ei ole merkitystä, jos sillä ei pystytä jollakin tavalla vaikuttamaan mikrotason vakauden valvontaan, kun taas mikrotason vakauden valvonnalla ei voida tehokkaasti valvoa rahoitusvakautta, jos kehitystä makrotasolla ei oteta riittävästi huomioon.

| (6 c) | Olisi perustettava Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka kokoaa sekä kansalliset että unionin tason finanssivalvonnan toimijat toimimaan verkostona. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Euroopan finanssivalvojien järjestelmän osapuolten olisi harjoitettava yhteistyötä luottamuksen ja täydellisen keskinäisen kunnioituksen ilmapiirissä ja varmistettava erityisesti keskinäisen tiedonkulun asianmukaisuus ja luotettavuus. Unionin tasolla verkoston tulisi koostua EJRK:sta ja kolmesta mikrotason valvontaviranomaisesta: asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala), asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet).


  ▐ |
| --- | --- |

(6 c)

Olisi perustettava Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka kokoaa sekä kansalliset että unionin tason finanssivalvonnan toimijat toimimaan verkostona. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Euroopan finanssivalvojien järjestelmän osapuolten olisi harjoitettava yhteistyötä luottamuksen ja täydellisen keskinäisen kunnioituksen ilmapiirissä ja varmistettava erityisesti keskinäisen tiedonkulun asianmukaisuus ja luotettavuus. Unionin tasolla verkoston tulisi koostua EJRK:sta ja kolmesta mikrotason valvontaviranomaisesta: asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala), asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä asetuksella (EU) N:o .../ 2010 perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet).

▐

| (7 a) | EJRK:n olisi koostuttava hallintoneuvostosta, ohjauskomiteasta, sihteeristöstä ja neuvoa-antavasta tieteellisestä komiteasta. |
| --- | --- |

(7 a)

EJRK:n olisi koostuttava hallintoneuvostosta, ohjauskomiteasta, sihteeristöstä ja neuvoa-antavasta tieteellisestä komiteasta.

| (8) | EJRK:n olisi annettava
  ja julkistettava
  tarpeelliseksi katsottaessa yleisluonteisia varoituksia ja suosituksia, jotka koskevat koko
  unionia
  , yksittäisiä jäsenvaltioita tai jäsenvaltioiden ryhmiä ja joissa asiaa koskeville poliittisille linjauksille määritellään tietty aikataulu.
  Jos tällaisia varoituksia tai suosituksia annetaan yksittäiselle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioiden ryhmälle, EJRK:n olisi myös voitava ehdottaa asianmukaisia tukitoimia. Komissio voi tarvittaessa omasta aloitteestaan tai EJRK:n, jonkin Euroopan valvontaviranomaisen, Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä hyväksyä Euroopan valvontaviranomaiselle suunnatun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo. |
| --- | --- |

(8)

EJRK:n olisi annettava
  ja julkistettava
  tarpeelliseksi katsottaessa yleisluonteisia varoituksia ja suosituksia, jotka koskevat koko
  unionia
  , yksittäisiä jäsenvaltioita tai jäsenvaltioiden ryhmiä ja joissa asiaa koskeville poliittisille linjauksille määritellään tietty aikataulu.
  Jos tällaisia varoituksia tai suosituksia annetaan yksittäiselle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioiden ryhmälle, EJRK:n olisi myös voitava ehdottaa asianmukaisia tukitoimia. Komissio voi tarvittaessa omasta aloitteestaan tai EJRK:n, jonkin Euroopan valvontaviranomaisen, Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä hyväksyä Euroopan valvontaviranomaiselle suunnatun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo.

| (8 a) | EJRK:n olisi päätettävä, pitääkö suositus säilyttää luottamuksellisena vai julkistaa, ottaen huomioon, että julkistaminen voi tietyissä olosuhteissa edistää suositusten noudattamista. |
| --- | --- |

(8 a)

EJRK:n olisi päätettävä, pitääkö suositus säilyttää luottamuksellisena vai julkistaa, ottaen huomioon, että julkistaminen voi tietyissä olosuhteissa edistää suositusten noudattamista.

| (8 b) | EJRK:n olisi suunniteltava värikoodijärjestelmä, jonka avulla asianomaiset osapuolet voivat paremmin arvioida riskin luonnetta. |
| --- | --- |

(8 b)

EJRK:n olisi suunniteltava värikoodijärjestelmä, jonka avulla asianomaiset osapuolet voivat paremmin arvioida riskin luonnetta.

| (9) | Tällaisten varoitusten ja suositusten painoarvon ja legitiimiyden lisäämiseksi ne olisi
  toimitettava Euroopan parlamentin,
  neuvoston,
  komission, varoitusten ja suositusten saajien
  ja tarvittaessa
  Euroopan valvontaviranomaisten
  välityksellä. |
| --- | --- |

(9)

Tällaisten varoitusten ja suositusten painoarvon ja legitiimiyden lisäämiseksi ne olisi
  toimitettava Euroopan parlamentin,
  neuvoston,
  komission, varoitusten ja suositusten saajien
  ja tarvittaessa
  Euroopan valvontaviranomaisten
  välityksellä.

| (10) | EJRK:n olisi myös seurattava antamiensa suositusten noudattamista suositusten saajien laatimien raporttien perusteella sen varmistamiseksi, että sen varoituksia ja suosituksia todella noudatetaan. Suositusten saajien olisi
  perusteltava asianmukaisesti EJRK:n suositusten noudattamatta jättäminen
  (”toimi tai selitä” -mekanismi)
  erityisesti Euroopan parlamentille
  .
  EJRK:n olisi voitava vedota Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon, jos se ei ole tyytyväinen siihen, kuinka suositusten saajat ovat noudattaneet suosituksia.


  ▐ |
| --- | --- |

(10)

EJRK:n olisi myös seurattava antamiensa suositusten noudattamista suositusten saajien laatimien raporttien perusteella sen varmistamiseksi, että sen varoituksia ja suosituksia todella noudatetaan. Suositusten saajien olisi
  perusteltava asianmukaisesti EJRK:n suositusten noudattamatta jättäminen
  (”toimi tai selitä” -mekanismi)
  erityisesti Euroopan parlamentille
  .
  EJRK:n olisi voitava vedota Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon, jos se ei ole tyytyväinen siihen, kuinka suositusten saajat ovat noudattaneet suosituksia.

▐

| (12) | EJRK:n olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa ja useamminkin, jos finanssialan ongelmat leviävät laajalle. |
| --- | --- |

(12)

EJRK:n olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa ja useamminkin, jos finanssialan ongelmat leviävät laajalle.

| (13) | EKP:lla ja kansallisilla keskuspankeilla olisi oltava johtava asema makrotason vakauden valvonnassa asiantuntemuksensa ja nykyisten rahoitusvakauteen liittyvien tehtäviensä perusteella. On tärkeää, että mikrotason vakauden valvontaviranomaiset osallistuvat EJRK:n työhön sen varmistamiseksi, että makrotason vakauteen kohdistuvien riskien arviointi perustuu aukottomiin ja tarkkoihin tietoihin rahoitusjärjestelmän kehityksestä. Tästä syystä Euroopan valvontaviranomaisten puheenjohtajien olisi oltava äänivaltaisia jäseniä
  . Avoimuuden hengessä hallintoneuvoston jäseniksi olisi valittava kuusi riippumatonta henkilöä, joiden ei tulisi olla minkään Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstön jäseniä ja joiden valintaperusteina olisi käytettävä yleistä pätevyyttä ja sitoumusta unioniin. Heidän olisi myös edustettava erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai yksityissektorilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta ja ammattiyhdistystoiminnasta, tai kokemusta finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana, ja heidän olisi voitava tarjota täydet takuut riippumattomuutensa ja luottamuksellisuuden suhteen. Yhden
  kansallisten
  toimivaltaisten viranomaisten edustajan
  kustakin jäsenvaltiosta
  olisi osallistuttava hallintoneuvoston kokouksiin äänioikeudettomina jäseninä
  . |
| --- | --- |

(13)

EKP:lla ja kansallisilla keskuspankeilla olisi oltava johtava asema makrotason vakauden valvonnassa asiantuntemuksensa ja nykyisten rahoitusvakauteen liittyvien tehtäviensä perusteella. On tärkeää, että mikrotason vakauden valvontaviranomaiset osallistuvat EJRK:n työhön sen varmistamiseksi, että makrotason vakauteen kohdistuvien riskien arviointi perustuu aukottomiin ja tarkkoihin tietoihin rahoitusjärjestelmän kehityksestä. Tästä syystä Euroopan valvontaviranomaisten puheenjohtajien olisi oltava äänivaltaisia jäseniä
  . Avoimuuden hengessä hallintoneuvoston jäseniksi olisi valittava kuusi riippumatonta henkilöä, joiden ei tulisi olla minkään Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstön jäseniä ja joiden valintaperusteina olisi käytettävä yleistä pätevyyttä ja sitoumusta unioniin. Heidän olisi myös edustettava erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai yksityissektorilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta ja ammattiyhdistystoiminnasta, tai kokemusta finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana, ja heidän olisi voitava tarjota täydet takuut riippumattomuutensa ja luottamuksellisuuden suhteen. Yhden
  kansallisten
  toimivaltaisten viranomaisten edustajan
  kustakin jäsenvaltiosta
  olisi osallistuttava hallintoneuvoston kokouksiin äänioikeudettomina jäseninä
  .

| (14) | Komission jäsenen osallistuminen auttaa luomaan yhteyden makrotalouden valvonnan ja finanssivalvonnan välille
  unionissa
  , ja talous- ja rahoituskomitean puheenjohtajan läsnäolo kuvastaa valtiovarainministereiden asemaa rahoitusvakauden turvaamisessa. |
| --- | --- |

(14)

Komission jäsenen osallistuminen auttaa luomaan yhteyden makrotalouden valvonnan ja finanssivalvonnan välille
  unionissa
  , ja talous- ja rahoituskomitean puheenjohtajan läsnäolo kuvastaa valtiovarainministereiden asemaa rahoitusvakauden turvaamisessa.

| (14 a) | Koska Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvien kolmansien maiden pankit ja rahoituslaitokset voivat toimia unionissa, EJRK:n hallintoneuvoston kokouksiin olisi voitava kutsua yksi korkean tason edustaja kustakin tällaisesta maasta, jos kyseinen maa myöntää siihen luvan. |
| --- | --- |

(14 a)

Koska Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvien kolmansien maiden pankit ja rahoituslaitokset voivat toimia unionissa, EJRK:n hallintoneuvoston kokouksiin olisi voitava kutsua yksi korkean tason edustaja kustakin tällaisesta maasta, jos kyseinen maa myöntää siihen luvan.

| (15) | On olennaisen tärkeää, että EJRK:n jäsenet suorittavat tehtävänsä puolueettomasti ja tarkastelevat rahoitusvakautta ainoastaan koko Euroopan unionin alueella.
  Jos yksimielisyyteen ei päästä,
  varoituksia ja suosituksia koskevaa äänestystä EJRK:ssa ei saisi painottaa, ja päätökset olisi tehtävä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä. |
| --- | --- |

(15)

On olennaisen tärkeää, että EJRK:n jäsenet suorittavat tehtävänsä puolueettomasti ja tarkastelevat rahoitusvakautta ainoastaan koko Euroopan unionin alueella.
  Jos yksimielisyyteen ei päästä,
  varoituksia ja suosituksia koskevaa äänestystä EJRK:ssa ei saisi painottaa, ja päätökset olisi tehtävä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä.

| (16) | Finanssilaitosten ja -markkinoiden keskinäinen riippuvuus osoittaa, että mahdollisten järjestelmäriskien seurannan ja arvioinnin olisi perustuttava laajaan valikoimaan makrotaloutta ja mikrotason rahoitusta koskevia tietoja ja indikaattoreita.
  Näihin järjestelmäriskeihin sisältyy finanssipalvelujen keskeytymisriski, joka johtuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien merkittävästä heikentymisestä, mikä saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssilaitokset, -välittäjät, -markkinat, -infrastruktuurit tai -välineet voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä.
  EJRK:n olisi sen vuoksi saatava käyttöönsä kaikki tehtäviensä suorittamisessa tarvittavat tiedot ja huolehdittava siitä, että nämä tiedot käsitellään tarvittaessa luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(16)

Finanssilaitosten ja -markkinoiden keskinäinen riippuvuus osoittaa, että mahdollisten järjestelmäriskien seurannan ja arvioinnin olisi perustuttava laajaan valikoimaan makrotaloutta ja mikrotason rahoitusta koskevia tietoja ja indikaattoreita.
  Näihin järjestelmäriskeihin sisältyy finanssipalvelujen keskeytymisriski, joka johtuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien merkittävästä heikentymisestä, mikä saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssilaitokset, -välittäjät, -markkinat, -infrastruktuurit tai -välineet voivat olla järjestelmän kannalta merkittäviä.
  EJRK:n olisi sen vuoksi saatava käyttöönsä kaikki tehtäviensä suorittamisessa tarvittavat tiedot ja huolehdittava siitä, että nämä tiedot käsitellään tarvittaessa luottamuksellisina.

| (17) | Markkinatoimijoilta voidaan saada arvokasta tietoa, joka auttaa ymmärtämään rahoitusjärjestelmässä tapahtuvaa kehitystä. EJRK:n olisi sen vuoksi tarvittaessa kuultava yksityissektorin sidosryhmiä, joista mainittakoon finanssialan edustajat, kuluttajajärjestöt ja komission perustamat tai
  unionin
  lainsäädännöllä perustetut finanssipalvelualan käyttäjäryhmät, ja annettava niille oikeudenmukainen mahdollisuus esittää huomautuksia.
  Koska mitään yksiselitteistä järjestelmäriskin määritelmää ei ole olemassa ja koska järjestelmäriskin arviointi riippuu taloudellisesta toimintaympäristöstä, EJRK:n olisi lisäksi varmistettava henkilöstönsä ja asiantuntijoidensa laaja kokemus ja monipuolinen ammattitaito.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Markkinatoimijoilta voidaan saada arvokasta tietoa, joka auttaa ymmärtämään rahoitusjärjestelmässä tapahtuvaa kehitystä. EJRK:n olisi sen vuoksi tarvittaessa kuultava yksityissektorin sidosryhmiä, joista mainittakoon finanssialan edustajat, kuluttajajärjestöt ja komission perustamat tai
  unionin
  lainsäädännöllä perustetut finanssipalvelualan käyttäjäryhmät, ja annettava niille oikeudenmukainen mahdollisuus esittää huomautuksia.
  Koska mitään yksiselitteistä järjestelmäriskin määritelmää ei ole olemassa ja koska järjestelmäriskin arviointi riippuu taloudellisesta toimintaympäristöstä, EJRK:n olisi lisäksi varmistettava henkilöstönsä ja asiantuntijoidensa laaja kokemus ja monipuolinen ammattitaito.

▐

| (19) | EJRK:n perustamisen pitäisi osaltaan edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamista. Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnan olisi oltava
  unionissa
  olennainen osa uusia
  unionin
  valvontajärjestelyjä, sillä makrotason vakauden valvonta on kiinteästi sidoksissa mikrotason vakauden valvontaan liittyviin Euroopan valvontaviranomaisten tehtäviin. Kaikilla sidosryhmillä on tarpeeksi luottamusta ryhtyä valtioiden rajat ylittäviin rahoitustoimiin ainoastaan, jos käytössä on järjestelyt, joilla asianmukaisella tavalla tunnustetaan mikro- ja makrotason vakauteen kohdistuvien riskien keskinäinen riippuvuus. EJRK:n olisi seurattava ja arvioitava rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka johtuvat alakohtaisella tasolla tai koko rahoitusjärjestelmän tasolla tapahtuneesta kehityksestä. Tällaisiin riskeihin puuttumalla EJRK:n olisi osaltaan edistettävä yhdennetyn
  unionin
  valvontarakenteen toimintaa. Tällaista valvontarakennetta tarvitaan edistämään jäsenvaltioiden oikea-aikaisia ja yhtenäisiä poliittisia linjauksia, millä ehkäistäisiin eriäviä lähestymistapoja ja parannettaisiin sisämarkkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

(19)

EJRK:n perustamisen pitäisi osaltaan edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamista. Rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnan olisi oltava
  unionissa
  olennainen osa uusia
  unionin
  valvontajärjestelyjä, sillä makrotason vakauden valvonta on kiinteästi sidoksissa mikrotason vakauden valvontaan liittyviin Euroopan valvontaviranomaisten tehtäviin. Kaikilla sidosryhmillä on tarpeeksi luottamusta ryhtyä valtioiden rajat ylittäviin rahoitustoimiin ainoastaan, jos käytössä on järjestelyt, joilla asianmukaisella tavalla tunnustetaan mikro- ja makrotason vakauteen kohdistuvien riskien keskinäinen riippuvuus. EJRK:n olisi seurattava ja arvioitava rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka johtuvat alakohtaisella tasolla tai koko rahoitusjärjestelmän tasolla tapahtuneesta kehityksestä. Tällaisiin riskeihin puuttumalla EJRK:n olisi osaltaan edistettävä yhdennetyn
  unionin
  valvontarakenteen toimintaa. Tällaista valvontarakennetta tarvitaan edistämään jäsenvaltioiden oikea-aikaisia ja yhtenäisiä poliittisia linjauksia, millä ehkäistäisiin eriäviä lähestymistapoja ja parannettaisiin sisämarkkinoiden toimintaa.

| (20) | Jäsenvaltiot eivät voi Euroopan finanssimarkkinoiden yhdentymisen vuoksi riittävällä tavalla valvoa
  unionin
  rahoitusjärjestelmän makrotason vakautta, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltiot eivät voi Euroopan finanssimarkkinoiden yhdentymisen vuoksi riittävällä tavalla valvoa
  unionin
  rahoitusjärjestelmän makrotason vakautta, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

| (20 a) | Kuten de Larosièren ryhmän raportissa ehdotetaan, on tarpeen edetä vaiheittain ja Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tarkasteltava kokonaisuudessaan uudestaan Euroopan finanssivalvojien järjestelmää, Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan valvontaviranomaisia ... (13) mennessä. |
| --- | --- |

(20 a)

Kuten de Larosièren ryhmän raportissa ehdotetaan, on tarpeen edetä vaiheittain ja Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi tarkasteltava kokonaisuudessaan uudestaan Euroopan finanssivalvojien järjestelmää, Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja Euroopan valvontaviranomaisia ... (13) mennessä.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla ▐

1.
     Perustetaan Euroopan järjestelmäriskikomitea, jäljempänä ’EJRK’.
  Sen kotipaikka on Frankfurt.

1 a.
     
  EJRK on osa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää (EFVJ), jonka tehtävänä on unionin rahoitusjärjestelmän valvonnan varmistaminen.

1 b.
     
  Euroopan finanssivalvojien järjestelmään kuuluvat

| a) | EJRK; |
| --- | --- |

a)

EJRK;

| b) | asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat); |
| --- | --- |

b)

asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat);

| c) | asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVTEV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet); |
| --- | --- |

c)

asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVTEV] perustettu Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet);

| d) | asetuksella (EU) N:o .../2010 (EPV) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala); |
| --- | --- |

d)

asetuksella (EU) N:o .../2010 (EPV) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (pankkiala);

| e) | asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 40 artiklan nojalla perustettu Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea); |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 40 artiklan nojalla perustettu Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea);

| f) | asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 (EVTEV) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset; |
| --- | --- |

f)

asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 (EVTEV) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset;

| g) | asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 7 ja 9 artiklassa mainittujen tehtävien hoitamista varten komissio. |
| --- | --- |

g)

asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 7 ja 9 artiklassa mainittujen tehtävien hoitamista varten komissio.

Edellä b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen Euroopan valvontaviranomaisten päätoimipaikka on Frankfurt.

Niillä voi olla edustusto Euroopan unionin tärkeimmissä finanssikeskuksissa.

1 c.
     
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti Euroopan finanssivalvojien järjestelmän osapuolten on harjoitettava yhteistyötä luottamuksen ja täydellisen keskinäisen kunnioituksen ilmapiirissä ja varmistettava erityisesti keskinäisen tiedonkulun asianmukaisuus ja luotettavuus.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”finanssilaitoksella”
  asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön piiriin kuuluvaa
  yritystä
  sekä mitä tahansa muuta yritystä tai yhteisöä, jonka rahoitustoimet voivat aiheuttaa järjestelmäriskin, vaikka ne eivät ole suorassa yhteydessä laajempaan yleisöön; |
| --- | --- |

a)

”finanssilaitoksella”
  asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön piiriin kuuluvaa
  yritystä
  sekä mitä tahansa muuta yritystä tai yhteisöä, jonka rahoitustoimet voivat aiheuttaa järjestelmäriskin, vaikka ne eivät ole suorassa yhteydessä laajempaan yleisöön;

| b) | ”rahoitusjärjestelmällä” kaikkia finanssilaitoksia, -markkinoita, -
  tuotteita
  ja -markkinainfrastruktuureja
  ; |
| --- | --- |

b)

”rahoitusjärjestelmällä” kaikkia finanssilaitoksia, -markkinoita, -
  tuotteita
  ja -markkinainfrastruktuureja
  ;

| b a) | ”järjestelmäriskillä” sellaisen häiriön vaaraa rahoitusjärjestelmässä, joka saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, finanssimarkkinat ja -rakenteet voivat jossain määrin olla järjestelmän kannalta merkittäviä. |
| --- | --- |

b a)

”järjestelmäriskillä” sellaisen häiriön vaaraa rahoitusjärjestelmässä, joka saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen. Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, finanssimarkkinat ja -rakenteet voivat jossain määrin olla järjestelmän kannalta merkittäviä.

3 artikla

Toiminta-ajatus, tavoitteet ja tehtävät

1.   EJRK vastaa rahoitusjärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta
  unionissa edistääkseen rahoitusjärjestelmän kehityksestä johtuvien unionin rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien estämistä tai lieventämistä ja makrotalouden kehityksen huomioon ottamista
  , jotta voidaan välttää finanssialan häiriöiden laajalle leviämistä ja edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa
  sekä tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla
  .

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi EJRK huolehtii seuraavista tehtävistä:

| a) | kaiken sellaisen tiedon määrittely ja/tai tarvittaessa kerääminen ja analysointi
  , mukaan lukien säädökset, jotka saattavat vaikuttaa rahoitusvakauteen, kuten tilinpitosäännöt, saneeraussäännöt ja lakkauttamista koskevat säännöt,
  joka on merkityksellistä 1 kohdassa
  kuvattujen tavoitteiden
  kannalta; |
| --- | --- |

a)

kaiken sellaisen tiedon määrittely ja/tai tarvittaessa kerääminen ja analysointi
  , mukaan lukien säädökset, jotka saattavat vaikuttaa rahoitusvakauteen, kuten tilinpitosäännöt, saneeraussäännöt ja lakkauttamista koskevat säännöt,
  joka on merkityksellistä 1 kohdassa
  kuvattujen tavoitteiden
  kannalta;

| b) | järjestelmäriskien
  havaitseminen ja priorisointi, |
| --- | --- |

b)

järjestelmäriskien
  havaitseminen ja priorisointi,

| c) | riskivaroitusten antaminen, jos
  tällaiset järjestelmäriskit
  vaikuttavat huomattavilta
  , ja tarvittaessa varoitusten julkistaminen
  ; |
| --- | --- |

c)

riskivaroitusten antaminen, jos
  tällaiset järjestelmäriskit
  vaikuttavat huomattavilta
  , ja tarvittaessa varoitusten julkistaminen
  ;

| d) | ▐ korjaavia toimia koskevien suositusten antaminen
  havaittujen riskien käsittelemiseksi ja tarvittaessa niiden julkistaminen
  ; |
| --- | --- |

d)

▐ korjaavia toimia koskevien suositusten antaminen
  havaittujen riskien käsittelemiseksi ja tarvittaessa niiden julkistaminen
  ;

| d a) | luottamuksellisen varoituksen antaminen komissiolle, kun EJRK katsoo, että saattaa syntyä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 10 artiklassa tarkoitettu kriisitilanne. EJRK tekee tilanteesta arvion, jotta komissio voi päättää, onko tarpeen tehdä Euroopan valvontaviranomaisille suunnattu päätös kriisitilanteen olemassaolosta. |
| --- | --- |

d a)

luottamuksellisen varoituksen antaminen komissiolle, kun EJRK katsoo, että saattaa syntyä asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV] 10 artiklassa tarkoitettu kriisitilanne. EJRK tekee tilanteesta arvion, jotta komissio voi päättää, onko tarpeen tehdä Euroopan valvontaviranomaisille suunnattu päätös kriisitilanteen olemassaolosta.

| e) | varoitusten ja suositusten mukaisesti toteutettujen jatkotoimien seuranta; |
| --- | --- |

e)

varoitusten ja suositusten mukaisesti toteutettujen jatkotoimien seuranta;

| f) | toimiminen tiiviissä yhteistyössä
  EFVJ:n kaikkien muiden osapuolten
  kanssa ja tarvittaessa sellaisten järjestelmäriskeihin liittyvien tietojen toimittaminen Euroopan valvontaviranomaisille, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa;
  erityisesti EJRK laatii yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), joiden perusteella myönnetään rajat ylittävää toimintaa harjoittaville mahdollisen järjestelmäriskin aiheuttaville laitoksille valvontaluokitus.



  Luokitusta on tarkasteltava uudestaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset laitoksen riskiprofiilissa. Valvontaluokitus on ratkaiseva osatekijä tehtäessä päätös valvoa suoraan vaikeuksissa olevaa laitosta tai puuttua sen toimintaan. |
| --- | --- |

f)

toimiminen tiiviissä yhteistyössä
  EFVJ:n kaikkien muiden osapuolten
  kanssa ja tarvittaessa sellaisten järjestelmäriskeihin liittyvien tietojen toimittaminen Euroopan valvontaviranomaisille, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä suorittamisessa;
  erityisesti EJRK laatii yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), joiden perusteella myönnetään rajat ylittävää toimintaa harjoittaville mahdollisen järjestelmäriskin aiheuttaville laitoksille valvontaluokitus.

| f a) | osallistua tarvittaessa sekakomitean toimintaan; |
| --- | --- |

f a)

osallistua tarvittaessa sekakomitean toimintaan;

| g) | makrotason vakauden valvontaan liittyvien kysymysten koordinointi kansainvälisten rahoitusalan laitosten, erityisesti Kansainvälisen valuuttarahaston ja rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen, sekä kolmansien maiden vastaavien elinten kanssa; |
| --- | --- |

g)

makrotason vakauden valvontaan liittyvien kysymysten koordinointi kansainvälisten rahoitusalan laitosten, erityisesti Kansainvälisen valuuttarahaston ja rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen, sekä kolmansien maiden vastaavien elinten kanssa;

| h) | unionin
  lainsäädännössä määriteltyjen muiden asiaan liittyvien tehtävien suorittaminen. |
| --- | --- |

h)

unionin
  lainsäädännössä määriteltyjen muiden asiaan liittyvien tehtävien suorittaminen.

II   LUKU

ORGANISAATIO

4 artikla

Rakenne

1.   EJRK koostuu hallintoneuvostosta, ohjauskomiteasta
  ,
  sihteeristöstä
  ja neuvoa-antavasta tieteellisestä komiteasta
  .

2.   Hallintoneuvosto tekee tarvittavat päätökset EJRK:lle uskottujen tehtävien hoitamisen varmistamiseksi.

3.   Ohjauskomitea auttaa EJRK:aa päätöksenteossa valmistelemalla hallintoneuvoston kokoukset, tarkistamalla kulloinkin käsiteltävänä olevat asiakirjat ja seuraamalla EJRK:n käynnissä olevan työn edistymistä.

4.   Sihteeristö
  vastaa EJKR:n päivittäisestä toiminnasta ja kaikista henkilöstöasioista
  .
  Se
  tarjoaa EJRK:lle
  korkealaatuista
  analyyttistä, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea hallintoneuvoston puheenjohtajan johdolla neuvoston
  asetuksen (EU) N:o .../2010 [EJRK]
  mukaisesti.
  Sihteeristö käyttää myös hyväksi Euroopan valvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja kansallisten valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja
  .

5.   
  Jäljempänä olevassa
  12 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava
  tieteellinen
  komitea ▐ antaa ▐ neuvoja ja apua EJRK:n työn kannalta tärkeissä kysymyksissä.

5 artikla

Puheenjohtajuus

1.   ▐ EJRK:n
  puheenjohtajana toimii EKP:n pääjohtaja
  .

1 a.
     
  EKP:n yleisneuvoston jäsenet valitsevat ensimmäisen varapuheenjohtajan keskuudestaan viiden vuoden toimikaudeksi ja ottavat tässä huomioon sekä jäsenvaltioiden että euroalueeseen kuuluvien ja sen ulkopuolisten valtioiden tasapuolisen edustuksen. Ensimmäinen varapuheenjohtaja voidaan valita uudeksi toimikaudeksi vain kerran.

1 b.
     
  Toinen varapuheenjohtaja on asetuksen (EU) N:o .../2010[EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] [XX] artiklan mukaisesti nimitetty sekakomitean puheenjohtaja.

1 c.
     
  Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ilmoittavat Euroopan parlamentille julkisessa kuulemisessa, miten he aikovat hoitaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä.

2.   Puheenjohtaja johtaa hallintoneuvoston ja ohjauskomitean kokouksia.

3.   Puheenjohtajan ollessa estynyt hallintoneuvoston ja/tai ohjauskomitean kokouksia
  johtavat varapuheenjohtajat arvojärjestyksensä mukaisessa järjestyksessä
  .

4.   Jos
  ensimmäiseksi
  varapuheenjohtajaksi valittujen EKP:n yleisneuvoston jäsenten toimikausi päättyy ennen kuin viiden vuoden toimikausi tai jos
  ensimmäinen
  varapuheenjohtaja ei pysty jostain syystä hoitamaan tehtäviään, valitaan uusi
  ensimmäinen
  varapuheenjohtaja
  1 a kohdan
  mukaisesti.

5.   Puheenjohtaja toimii EJRK:n ulkopuolisena edustajana.

6 artikla

Hallintoneuvosto

1.   Äänivaltaisia hallintoneuvoston jäseniä ovat seuraavat:

| a) | EKP:n pääjohtaja ja varapääjohtaja; |
| --- | --- |

a)

EKP:n pääjohtaja ja varapääjohtaja;

| b) | kansallisten keskuspankkien pääjohtajat; |
| --- | --- |

b)

kansallisten keskuspankkien pääjohtajat;

| c) | Euroopan komission jäsen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan komission jäsen;

| d) | Euroopan pankkiviranomaisen puheenjohtaja; |
| --- | --- |

d)

Euroopan pankkiviranomaisen puheenjohtaja;

| e) | Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen puheenjohtaja; |
| --- | --- |

e)

Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen puheenjohtaja;

| f) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja; |
| --- | --- |

f)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja;

| f a) | hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten sekakomitean ehdotuksesta nimittämät kuusi riippumatonta jäsentä; nimitetyt eivät saa olla Euroopan valvontaviranomaisten henkilöstön jäseniä ja heidät valitaan siten, että valintaperusteina käytetään yleistä pätevyyttä sekä erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai muilta aloilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta, ammattiyhdistystoiminnasta tai finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana; nimittämishetkellä sekakomitea ilmoittaa, ketkä nimitetyistä nimitetään myös ohjauskomiteaan; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa. |
| --- | --- |

f a)

hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten sekakomitean ehdotuksesta nimittämät kuusi riippumatonta jäsentä; nimitetyt eivät saa olla Euroopan valvontaviranomaisten henkilöstön jäseniä ja heidät valitaan siten, että valintaperusteina käytetään yleistä pätevyyttä sekä erilaisia taustoja joko akateemiselta alalta tai muilta aloilta, erityisesti pk-yritystoiminnasta, ammattiyhdistystoiminnasta tai finanssipalvelujen kuluttajana tai tarjoajana; nimittämishetkellä sekakomitea ilmoittaa, ketkä nimitetyistä nimitetään myös ohjauskomiteaan; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa.

2.   Äänioikeudettomia hallintoneuvoston jäseniä ovat seuraavat:

| a) | yksi korkean tason edustaja kunkin jäsenvaltion toimivaltaisesta kansallisesta valvontaviranomaisesta
  tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

yksi korkean tason edustaja kunkin jäsenvaltion toimivaltaisesta kansallisesta valvontaviranomaisesta
  tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti
  ;

| b) | talous- ja rahoituskomitean puheenjohtaja. |
| --- | --- |

b)

talous- ja rahoituskomitean puheenjohtaja.

3.   
  Kansallisten valvontaviranomaisten edustuksen osalta kunkin
  korkean tason
  edustajan vuoro kiertää käsiteltävän asian mukaan, elleivät kansalliset valvontaviranomaiset ole sopineet yhteisestä edustajasta
  .

4.   Hallintoneuvosto vahvistaa EJRK:n työjärjestyksen.

7 artikla

Puolueettomuus

1.   Hallintoneuvoston ja ohjauskomitean toimintaan osallistuessaan tai EJRK:aan liittyviä muita tehtäviä hoitaessaan EJRK:n jäsenten on suoritettava tehtävänsä puolueettomasti
  ja yksinomaan koko Euroopan unionin edun nimissä
  .
  He eivät
  saa pyytää tai ottaa vastaan ohjeita jäsenvaltioilta
  , unionin toimielimiltä tai muulta julkiselta tai yksityiseltä elimeltä
  .

1 a.
     
  Myös EKP:n yleisneuvostoon kuuluvien hallintoneuvoston jäsenten on hoidettava tehtävänsä riippumattomasti.

2.   
  Jäsenvaltiot, Euroopan unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan
  EJRK:n jäseniin näiden hoitaessa EJRK:aan liittyviä tehtäviään.

8 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   EJRK:n hallintoneuvoston jäsenten ja kaikkien muiden henkilöiden, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet EJRK:n palveluksessa tai sen yhteydessä (mukaan luettuina keskuspankkien asianomainen henkilöstö, neuvoa-antava
  tieteellinen
  komitea, Euroopan valvontaviranomaiset ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset kansalliset valvontaviranomaiset), on noudatettava salassapitovelvollisuutta vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

2.   EJRK:n jäsenten näissä tehtävissä saamia tietoja saa käyttää ainoastaan 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tehtävien hoitamiseen.

3.   Luottamuksellisia tietoja, jotka 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt saavat tehtäviään suorittaessaan, ei saa luovuttaa kenellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista ja rikosoikeuden soveltamista.

4.   EJRK sopii
  yhdessä
  Euroopan valvontaviranomaisten kanssa erityisistä salassapitomenettelyistä yksittäisiä finanssilaitoksia koskevien tietojen tai tietojen, joista yksittäiset finanssilaitokset voidaan tunnistaa, suojaamiseksi
  ja vahvistaa ne
  .

9 artikla

Hallintoneuvoston kokoukset

1.   Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen täysistuntoon puheenjohtajansa aloitteesta vähintään neljä kertaa vuodessa. Puheenjohtaja voi kutsua koolle hallintoneuvoston ylimääräisen kokouksen omasta aloitteestaan tai kun vähintään kolmasosa äänivaltaisista jäsenistä sitä pyytää.

2.   Kunkin hallintoneuvoston jäsenen on oltava kokouksissa läsnä henkilökohtaisesti eivätkä he voi esiintyä edustettuina.

3.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jos jäsen on pidemmän aikaa estynyt osallistumasta kokouksiin, hän voi nimittää itselleen varajäsenen. Tämän jäsenen sijaisena voi myös olla henkilö, joka on nimitetty virallisesti noudattaen edustajien väliaikaisia sijaisia koskevia kyseisen laitoksen sääntöjä.

3 a.
     
  Tarvittaessa muita asiaan liittyviä tehtäviä suorittavien kansainvälisten laitosten korkean tason edustajia voidaan kutsua osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.

3 b.
     
  Tarvittaessa ja tapauskohtaisesti yksi kolmannen maan, eritoten Euroopan talousalueen tai Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaan, korkean tason edustaja voidaan kutsua osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin esityslistalla olevan asian johdosta.

4.   Kokoukset ovat luottamuksellisia.

10 artikla

Hallintoneuvoston äänestyssäännöt

1.   Kullakin äänivaltaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni.

2.   Hallintoneuvosto tekee päätöksensä läsnä olevien äänivaltaisten jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 artiklan 1 kohdan mukaisen äänestysmenettelyn noudattamista
  . Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

3.   Hallintoneuvosto on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen äänivaltaisista jäsenistä on läsnä. Jos hallintoneuvosto ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisen kokouksen
  , joka on päätösvaltainen, jos yksi kolmasosa äänivaltaisista jäsenistä on läsnä
  .
  Työjärjestyksessä määrätään ylimääräisen kokouksen koollekutsumiseen sovellettavasta riittävästä määräajasta.

3 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, varoituksen tai suosituksen julkistaminen edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä.

11 artikla

Ohjauskomitea

1.   Ohjauskomitean kokoonpano on seuraava:

| a) | EJRK:n puheenjohtaja; |
| --- | --- |

a)

EJRK:n puheenjohtaja;

| b) | EJRK:n
  ensimmäinen
  varapuheenjohtaja; |
| --- | --- |

b)

EJRK:n
  ensimmäinen
  varapuheenjohtaja;

| b a) | EKP:n varapääjohtaja; |
| --- | --- |

b a)

EKP:n varapääjohtaja;

| c) | neljä
  muuta hallintoneuvoston jäsentä, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä
  siten, että sekä jäsenvaltioiden että euroalueen ja sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus otetaan huomioon
  . Hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä, valitsevat ohjauskomitean jäsenet keskuudestaan
  kolmeksi
  vuodeksi; |
| --- | --- |

c)

neljä
  muuta hallintoneuvoston jäsentä, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä
  siten, että sekä jäsenvaltioiden että euroalueen ja sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus otetaan huomioon
  . Hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat myös EKP:n yleisneuvoston jäseniä, valitsevat ohjauskomitean jäsenet keskuudestaan
  kolmeksi
  vuodeksi;

| d) | Euroopan komission jäsen; |
| --- | --- |

d)

Euroopan komission jäsen;

| e) | Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  puheenjohtaja; |
| --- | --- |

e)

Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  puheenjohtaja;

| f) | Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  puheenjohtaja; |
| --- | --- |

f)

Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  puheenjohtaja;

| g) | Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  puheenjohtaja;
  ▐ |
| --- | --- |

g)

Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  puheenjohtaja;

▐

| h a) | kolme kuudesta 6 artiklan 1 kohdan f a alakohdassa tarkoitetusta riippumattomasta henkilöstä
  . |
| --- | --- |

h a)

kolme kuudesta 6 artiklan 1 kohdan f a alakohdassa tarkoitetusta riippumattomasta henkilöstä
  .

Hallintoneuvosto täyttää ohjauskomitean jäseniltä vapautuneet paikat valitsemalla tilalle uuden jäsenen.

2.   Ohjauskomitea kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta vähintään neljä kertaa vuodessa ennen hallintoneuvoston kutakin kokousta. Puheenjohtaja voi kutsua koolle myös ad hoc -kokouksia.

12 artikla

Neuvoa-antava
  tieteellinen
  komitea

1.   Neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean kokoonpano on seuraava:

| a) | yhdeksän ohjauskomitean ehdottamaa asiantuntijaa, jotka ovat tunnustetusti päteviä ja taatusti riippumattomia, joiden tulee edustaa laajaa kokemusta ja monipuolista ammattitaitoa ja jotka hallintoneuvosto hyväksyy neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

yhdeksän ohjauskomitean ehdottamaa asiantuntijaa, jotka ovat tunnustetusti päteviä ja taatusti riippumattomia, joiden tulee edustaa laajaa kokemusta ja monipuolista ammattitaitoa ja jotka hallintoneuvosto hyväksyy neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia; tehtäviään suorittaessaan nimitetyt henkilöt eivät pyydä eivätkä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, laitokselta, elimeltä, virastolta, yhteisöltä tai yksityishenkilöltä; heidän tulee pidättäytyä kaikesta toiminnasta, joka on ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa ja tehtäviensä hoitamisen kanssa
  ;

▐

| c) | yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  edustaja; |
| --- | --- |

c)

yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  edustaja;

| d) | c) yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  edustaja; |
| --- | --- |

d)

c) yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  edustaja;

| e) | yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustaja; |
| --- | --- |

e)

yksi Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustaja;

| f) | kaksi komission edustajaa; |
| --- | --- |

f)

kaksi komission edustajaa;

| g) | yksi talous- ja rahoituskomitean edustaja.
  ▐ |
| --- | --- |

g)

yksi talous- ja rahoituskomitean edustaja.

▐

2.   Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajansa ehdotuksesta neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean puheenjohtajan.

3.   Komitea huolehtii 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä hallintoneuvoston puheenjohtajan pyynnöstä.

4.   EJRK:n sihteeristö tukee neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean työtä, ja sihteeristön päällikkö osallistuu sen kokouksiin.

4 a.
     
  Tarvittaessa neuvoa-antava tieteellinen komitea kuulee varhaisessa vaiheessa sidosryhmiä, kuten markkinatoimijoita, kuluttajajärjestöjä ja akateemisia asiantuntijoita, kuitenkin niin, että luottamuksellisuusvaatimus otetaan huomioon.

4 b.
     
  Neuvoa-antavalle tieteelliselle komitealle annetaan kaikki sen tehtävien menestyksekkään hoitamisen kannalta tarpeelliset välineet, erityisesti analyyttiset sekä tieto- ja viestintätekniset välineet.

13 artikla

Muut tietolähteet

Tehtäviään suorittaessaan EJRK:n on
  kysyttävä tarvittaessa asianomaisten
  yksityissektorin
  tai julkisen sektorin sidosryhmien mielipidettä, erityisesti mutta ei yksinomaan Euroopan valvontaviranomaisten jäsenten mielipidettä
  .

14 artikla

Asiakirjoihin tutustuminen

1.   EJRK:n hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (14).

2.   Hallintoneuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön toimintatavat kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

3.   EJRK:n asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa
  määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa
  määrättyjen edellytysten mukaisesti.

III   LUKU

TEHTÄVÄT

15 artikla

Tietojen kerääminen ja vaihtaminen

1.   EJRK toimittaa Euroopan valvontaviranomaisille järjestelmäriskeihin liittyviä tietoja, joita nämä tarvitsevat tehtäviään hoitaessaan.

2.   Euroopan valvontaviranomaisten,
  Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ), komission, kansallisten valvontaviranomaisten ja kansallisten tilastoviranomaisten
  on tehtävä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa ja toimitettava sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee
  Euroopan unionin
  lainsäädännön mukaisia tehtäviään hoitaessaan.

3.   
  Jollei asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVTEV] 21 artiklan 2 kohdasta muuta johdu,
  EJRK voi pyytää Euroopan valvontaviranomaisilta tietoja
  yleensä
  tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa. ▐

3 a.
     
  Ennen kuin EJRK pyytää tämän artiklan mukaisesti tietoja, sen on ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat jo olemassa olevat tilastot.

3 b.
     
  Jolleivät pyydetyt tiedot ole näiden viranomaisten saatavilla tai niitä ei anneta saataville kohtuullisessa ajassa, EJRK voi pyytää tietoja EKPJ:ltä, kansallisilta valvontaviranomaisilta tai kansallisilta tilastoviranomaisilta. Jos tiedot eivät ole edellä tarkoitettujen viranomaisten saatavilla, EJRK voi pyytää tietoja asianomaiselta jäsenvaltiolta.

3 c.
     
  Jos EJRK pyytää tietoja, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, perustellussa pyynnössä on selvitettävä, miksi kyseessä olevaa yksittäistä finanssilaitosta koskevien tietojen katsotaan olevan järjestelmän kannalta merkittäviä ottaen huomioon vallitseva markkinatilanne.

▐

5.   Ennen kutakin sellaisia tietoja koskevaa pyyntöä, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, EJRK:n on kuultava asianmukaisesti kyseistä Euroopan valvontaviranomaista varmistaakseen, että pyyntö on perusteltu ja oikeasuhteinen.
  Jos asianomainen Euroopan valvontaviranomainen ei pidä pyyntöä perusteltuna ja oikeasuhteisena, sen on lähetettävä viipymättä pyyntö takaisin EJRK:lle ja pyydettävä lisäperusteluja. Sen jälkeen kun EJRK on toimittanut asianomaiselle Euroopan valvontaviranomaiselle lisäperustelut, pyynnön vastaanottaja toimittaa pyydetyt tiedot EJRK:lle edellyttäen, että pyynnön vastaanottajalla on laillinen pääsy kyseisiin tietoihin.

16 artikla

Varoitukset ja suositukset

1.   Jos havaitaan, että 3 artiklan 1 kohdan mukaisen tavoitteen saavuttamiseen liittyy huomattavia riskejä, EJRK antaa varoituksia ja tarpeen mukaan suosituksia korjaaviksi toimiksi
  , mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöaloitteet
  .

2.   EJRK:n 3 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti antamat varoitukset tai suositukset voivat olla yleis- tai erityisluonteisia, ja ne on osoitettava
  erityisesti
  koko
  unionille
  , yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, yhdelle tai useammalle Euroopan valvontaviranomaiselle taikka yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle.
  Jos varoitus tai suositus osoitetaan yhdelle tai useammalle valvontaviranomaiselle, asianomaiselle jäsenvaltiolle on ilmoitettava siitä.
  Suosituksiin on sisällyttävä poliittista linjausta koskeva aikataulu. Asiaa koskevaa
  unionin
  lainsäädäntöä koskevia suosituksia voidaan antaa myös komissiolle.

3.   Varoitukset ja suositukset on myös toimitettava
  Euroopan parlamentille,
  neuvostolle,
  komissiolle ja 2 kohdan mukaisille vastaanottajille,
  ja kun ne on osoitettu yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle, ne on myös toimitettava Euroopan valvontaviranomaisille.

4.   
  EJRK laatii läheisessä yhteistyössä EFVJ:n kanssa riskin eri tasoja vastaavan värikoodijärjestelmän lisätäkseen riskitietoisuutta Euroopan taloudessa ja riskien asettamiseksi tärkeysjärjestykseen.

Sen jälkeen, kun mainitun luokittelun kriteerit on määritelty, sen varoitukset ja suositukset ilmaisevat tapauskohtaisesti ja tarvittaessa sen, minkä luokan riskistä on kysymys.

16 a artikla

Toiminta kriisitilanteissa

Sellaisen epäsuotuisan kehityksen tapauksessa, joka saattaa vaarantaa vakavasti Euroopan unionin finanssimarkkinoiden tai rahoitusjärjestelmän toiminnan osittain tai kokonaisuudessaan, EJRK voi antaa kriisivaroituksen.

Komissio voi omasta aloitteestaan tai EJRK:n, jonkin Euroopan valvontaviranomaisen, Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä tehdä Euroopan valvontaviranomaiselle suunnatun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo. Komissio tarkastelee tätä päätöstä uudelleen asianmukaisin väliajoin ja vähintään kerran kuukaudessa ja julistaa kriisitilanteen päättyneeksi niin pian kuin mahdollista.

Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, se ilmoittaa asiasta viipymättä ja asianmukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

17 artikla

EJRK:n suositusten seuranta

1.   Kun 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu suositus annetaan yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, yhdelle tai useammalle Euroopan valvontaviranomaiselle taikka yhdelle tai useammalle kansalliselle valvontaviranomaiselle, suositusten saajien on ilmoitettava suosituksen perusteella toteutetuista toimenpiteistä EJRK:lle tai selitettävä, minkä vuoksi ne ovat jättäneet toimet toteuttamatta (”toimi tai selitä”).
  Asiasta ilmoitetaan Euroopan parlamentille,
  neuvostolle ja tarvittaessa ▐ Euroopan valvontaviranomaisille.

2.   Jos EJRK katsoo, että sen
  suosituksen saaja ei ole noudattanut kyseistä suositusta tai on noudattanut sitä epäasianmukaisesti ja että suosituksen saaja ei ole perustellut noudattamatta jättämistä
  , EJRK:n on ilmoitettava asiasta
  Euroopan parlamentille,
  neuvostolle
  , komissiolle
  ja tarvittaessa asianomaisille Euroopan valvontaviranomaisille.

2 a.
     
  Jos EJRK on tehnyt 2 kohdan mukaisen päätöksen, Euroopan parlamentti voi pyytää tarvittaessa suosituksen saajaa keskustelemaan tästä asiasta vastaavan valiokuntansa kanssa. Tämä EJRK:n läsnä ollessa käytävä keskustelu on erityisen tärkeä silloin, kun kansalliset päätökset on heijastuvat yhteen tai useampaan jäsenvaltioon.

18 artikla

Julkiset varoitukset ja suositukset

1.   EJRK:n hallintoneuvosto päättää tapauskohtaisesti varoitusten tai suositusten julkistamisesta. Poiketen siitä, mitä 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, varoituksen tai suosituksen julkistaminen edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä.
  Sen estämättä, mitä 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän kohdan mukaisten päätösten tekeminen edellyttää aina, että läsnä on kaksi kolmasosaa äänivaltaisista jäsenistä.

2.   Kun EJRK:n hallintoneuvosto tekee päätöksen varoituksen tai suosituksen julkistamisesta, sen on ilmoitettava asiasta ennakolta niiden saajille.

2 a.
     
  EJRK:n varoitusten ja suositusten saajille on taattava oikeus julkistaa kantansa ja perustelunsa sekä vastineensa EJRK:n julkaisemalle varoitukselle tai suositukselle.

3.   Kun EJRK:n hallintoneuvosto päättää olla julkistamatta varoitusta tai suositusta, varoituksen tai suosituksen saajien ja tarvittaessa neuvoston ja Euroopan valvontaviranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden luottamuksellisuuden suojelemiseksi. ▐

3 a.
     
  Kaikki tiedot, joille EJRK:n hallintoneuvosto perustaa analyysinsa ennen varoituksen tai suosituksen antamista, on julkistettava asianmukaiseksi katsotussa nimettömässä muodossa. Luottamuksellisiksi luokiteltujen varoitusten osalta tiedot julkaistaan EJRK:n työjärjestyksessä määriteltävän asianmukaisen ajanjakson kuluessa.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Vastuullisuus ja
  raportointivelvoitteet

1.   EJRK:n
  puheenjohtaja on kutsuttava vähintään kerran vuodessa, mutta tätä useammin, jos finanssialan häiriöt leviävät laajalle, EJRK:n
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  laatiman vuosikertomuksen julkaisun yhteydessä Euroopan parlamentissa järjestettävään vuosittaiseen kuulemistilaisuuteen
  .
  Kuulemiset järjestetään erillään Euroopan keskuspankin pääjohtajan ja Euroopan parlamentin välillä käytävästä rahapoliittisesta vuoropuhelusta.

1 a.
     
  Tässä artiklassa tarkoitettujen kertomusten on sisällettävä tiedot, joista EJRK:n hallintoneuvosto on 18 artiklan mukaisesti päättänyt, että ne on julkistettava. Kertomukset on julkistettava.

2.   EJRK:n on myös tarkasteltava erityiskysymyksiä
  Euroopan parlamentin,
  neuvoston tai komission pyynnöstä.

2 a.
     
  Euroopan parlamentti voi pyytää EJRK:n puheenjohtajaa ja muita ohjauskomitean jäseniä osallistumaan Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kuulemistilaisuuteen.

20 artikla

Tarkistuslauseke

Euroopan parlamentti ja
  neuvosto
  tarkastelevat
  tätä asetusta komission kertomuksen perusteella
  ... (15) mennessä
  ja
  määrittelevät
  EKP:n lausunnon saatuaan, onko EJRK:n
  tavoitteita
  ja organisaatiota tarkistettava.

Kertomuksessa on arvioitava erityisesti

| a) | onko EFVJ:n rakennetta yksinkertaistettava ja vahvistettava makro- ja mikrotason välisen yhdenmukaisuuden sekä Euroopan valvontaviranomaisten yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

onko EFVJ:n rakennetta yksinkertaistettava ja vahvistettava makro- ja mikrotason välisen yhdenmukaisuuden sekä Euroopan valvontaviranomaisten yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi;

| b) | onko syytä lisätä Euroopan valvontaviranomaisten sääntelyvaltuuksia; |
| --- | --- |

b)

onko syytä lisätä Euroopan valvontaviranomaisten sääntelyvaltuuksia;

| c) | onko EFVJ:n kehittäminen johdonmukaista alan globaalin kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

c)

onko EFVJ:n kehittäminen johdonmukaista alan globaalin kehityksen kanssa;

| d) | onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista; |
| --- | --- |

d)

onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista;

| e) | ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuullisuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

e)

ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuullisuutta ja avoimuutta.

21 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0168/2010).

1

(2)  Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  , poistot symbolilla ▐.

2

lihavoidulla kursiivilla

(3)  EUVL C 270, 11.11.2009, s. 1.

3

(4)  22. tammikuuta 2010 annettu lausunto (ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

4

(5)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ....

5

(6)  

  EUVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

6

EUVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(7)  

  EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

7

EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(8)  

  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

8

EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(9)  

  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

9

EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(10)  

  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

10

EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(11)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

11

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

(12)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

12

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

(13)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

13

Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(14)  EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

14

(15)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

15

Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/337 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/337

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan pankkiviranomainen ***I

P7_TA(2010)0272

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2011/C 351 E/38

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan
  valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomaisen)
  perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (4),

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (5),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (6)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisesta ja
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(1)

Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisesta ja
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta.

| (1 a) | Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin lujittamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11) sekä 22 päivänä huhtikuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (SOLVENSSI II) (12) ja 23 päivänä huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (13) hyväksytyt parlamentin kannat). |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin lujittamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11) sekä 22 päivänä huhtikuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (SOLVENSSI II) (12) ja 23 päivänä huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (13) hyväksytyt parlamentin kannat).

| (2) | Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi vakuutus- ja työeläkealaa varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavanlaisen kriisin syntyminen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi vakuutus- ja työeläkealaa varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavanlaisen kriisin syntyminen tulevaisuudessa.

| (3) | Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta”,
  mutta ei sisällyttänyt siihen kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  . |
| --- | --- |

(3)

Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta”,
  mutta ei sisällyttänyt siihen kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  .

| (4) | Eurooppa-neuvosto suositti 19 kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajojen yli toimivien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto suositti 19 kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajojen yli toimivien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen.

| (4 a) | Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumenetelmillä vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan. |
| --- | --- |

(4 a)

Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumenetelmillä vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan.

| (4 b) | Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todettiin, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi ”tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja” selvittää ”myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”. |
| --- | --- |

(4 b)

Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todettiin, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi ”tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja” selvittää ”myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”.

| (4 c) | Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”. |
| --- | --- |

(4 c)

Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”.

| (4 d) | Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”. |
| --- | --- |

(4 d)

Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”.

| (5) | Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä.

| (6) | Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi. |
| --- | --- |

(6)

Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi.

| (7) | EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhdentynyt
  verkosto, jossa finanssilaitosten päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle.
  Euroopan valvontaviranomaisella, jäljempänä ’pankkiviranomainen’, olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssilaitoksia valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Pankkiviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssilaitoksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa
  . Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä finanssilaitoksia ja -markkinoita koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Pankkiviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava
  Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet) ja Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  EJRK:n olisi oltava osa EFVJ:ää
  . |
| --- | --- |

(7)

EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhdentynyt
  verkosto, jossa finanssilaitosten päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle.
  Euroopan valvontaviranomaisella, jäljempänä ’pankkiviranomainen’, olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssilaitoksia valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Pankkiviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssilaitoksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa
  . Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä finanssilaitoksia ja -markkinoita koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Pankkiviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava
  Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet) ja Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  EJRK:n olisi oltava osa EFVJ:ää
  .

| (8) | Euroopan valvontaviranomaisten olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (14) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (15) perustettu Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (16) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden kaikki tehtävät ja toimivalta,
  mukaan lukien soveltuvin osin meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan valvontaviranomaisten olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (14) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (15) perustettu Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (16) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden kaikki tehtävät ja toimivalta,
  mukaan lukien soveltuvin osin meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät.

| (9) | ▐ Pankkiviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti turvaamalla korkeatasoisen, tehokkaan ja yhdenmukaisen sääntelyn ja valvonnan ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  sekä finanssilaitosten erilaisen luonteen
  .
  Pankkiviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakaus, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien ja sijoittajien suojaaminen
  .
  Pankkiviranomaisen olisi myös torjuttava sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia
  kokonaistalouden, muun muassa finanssilaitosten ja muiden sidosryhmien sekä kuluttajien ja työntekijöiden eduksi
  . Lisäksi sen tehtäviin olisi kuuluttava valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja EU:n toimielimien neuvonta pankkitoimintaan, maksuihin, sähköisen rahan sääntelyyn ja valvontaan liittyvissä asioissa sekä vastaavat yritysten hyvään hallintotapaan sekä tilintarkastukseen ja tilinpäätökseen liittyvään raportointiin liittyvät kysymykset. Pankkiviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista sekä nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista. |
| --- | --- |

(9)

▐ Pankkiviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti turvaamalla korkeatasoisen, tehokkaan ja yhdenmukaisen sääntelyn ja valvonnan ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  sekä finanssilaitosten erilaisen luonteen
  .
  Pankkiviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakaus, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien ja sijoittajien suojaaminen
  .
  Pankkiviranomaisen olisi myös torjuttava sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia
  kokonaistalouden, muun muassa finanssilaitosten ja muiden sidosryhmien sekä kuluttajien ja työntekijöiden eduksi
  . Lisäksi sen tehtäviin olisi kuuluttava valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja EU:n toimielimien neuvonta pankkitoimintaan, maksuihin, sähköisen rahan sääntelyyn ja valvontaan liittyvissä asioissa sekä vastaavat yritysten hyvään hallintotapaan sekä tilintarkastukseen ja tilinpäätökseen liittyvään raportointiin liittyvät kysymykset. Pankkiviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista sekä nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista.

| (9 a) | Pankkiviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan. |
| --- | --- |

(9 a)

Pankkiviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan.

| (9 b) | Jotta pankkiviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Pankkiviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista (Baselin pankkivalvontakomitea). |
| --- | --- |

(9 b)

Jotta pankkiviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Pankkiviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista (Baselin pankkivalvontakomitea).

| (9 c) | Kansainväliset viranomaiset (Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraava elin (FSB) ja Kansainvälinen järjestelypankki (BIS)) määrittelevät järjestelmäriskin finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka (i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja (ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen, ja toteavat, että kaikentyyppiset finanssialan välittäjät, markkinat ja infrastruktuurit voivat olla jossain määrin järjestelmän kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

(9 c)

Kansainväliset viranomaiset (Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraava elin (FSB) ja Kansainvälinen järjestelypankki (BIS)) määrittelevät järjestelmäriskin finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka (i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja (ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen, ja toteavat, että kaikentyyppiset finanssialan välittäjät, markkinat ja infrastruktuurit voivat olla jossain määrin järjestelmän kannalta tärkeitä.

| (9 d) | Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(9 d)

Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen.

| (10) | Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa C-217/04 (Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto) 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa, että
  ”mikään EY 95 artiklan [nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä.”
  Pankkiviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi pankkiviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa C-217/04 (Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto) 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa, että
  ”mikään EY 95 artiklan [nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä.”
  Pankkiviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi pankkiviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla.

| (11) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä: luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (17), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (18) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/19/EY (19). |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä: luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (17), sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (18) ja talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/19/EY (19).

| (12) | Voimassa olevaan
  unionin
  lainsäädäntöön, jolla säännellään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä, kuuluvat myös finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (20),
  maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä marraskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1781/2006 (21), sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY (22)

  sekä rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (23), ▐ kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY (24)

  sekä maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (25) asiaa koskevat osat. |
| --- | --- |

(12)

Voimassa olevaan
  unionin
  lainsäädäntöön, jolla säännellään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä, kuuluvat myös finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (20),
  maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä marraskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1781/2006 (21), sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY (22)

  sekä rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (23), ▐ kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY (24)

  sekä maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (25) asiaa koskevat osat.

| (13) | On suotavaa, että pankkiviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista talletussuojaan, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja tallettajien tasavertainen kohtelu koko
  unionissa
  . Koska talletusten vakuusjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, pankkiviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa itse vakuusjärjestelmään ja sen hoitajaan.
  Pankkiviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan talletusvakuusrahaston perustamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(13)

On suotavaa, että pankkiviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista talletussuojaan, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja tallettajien tasavertainen kohtelu koko
  unionissa
  . Koska talletusten vakuusjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, pankkiviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa itse vakuusjärjestelmään ja sen hoitajaan.
  Pankkiviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan talletusvakuusrahaston perustamisen yhteydessä.

| (14) | On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä tallettajien, sijoittajien ja kuluttajien suoja koko
  unionissa
  . Koska pankkiviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi s
  ääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐ |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä tallettajien, sijoittajien ja kuluttajien suoja koko
  unionissa
  . Koska pankkiviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi s
  ääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐

| (15) | Teknisten sääntelystandardien luonnoksia olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että pankkiviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee niiden päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin nämä periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta unionin säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa pankkiviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti pankkiviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä. |
| --- | --- |

(15)

Teknisten sääntelystandardien luonnoksia olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että pankkiviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee niiden päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin nämä periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta unionin säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa pankkiviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti pankkiviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä.

| (15 a) | Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön oikeudellisesti sitovia unionin säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden. |
| --- | --- |

(15 a)

Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön oikeudellisesti sitovia unionin säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden.

| (16) | Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, pankkiviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  . |
| --- | --- |

(16)

Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, pankkiviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  .

| (17) | Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota pankkiviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla
  unionin
  lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita. |
| --- | --- |

(17)

Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota pankkiviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla
  unionin
  lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita.

| (18) | Jotta tapauksiin, joissa
  unionin
  oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa pankkiviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen
  unionin
  oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon pankkiviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. |
| --- | --- |

(18)

Jotta tapauksiin, joissa
  unionin
  oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa pankkiviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen
  unionin
  oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon pankkiviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen.

| (19) | Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  pankkiviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  pankkiviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  pankkiviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  pankkiviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla.

| (20) | Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, pankkiviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille osoitettua
  virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, pankkiviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille osoitettua
  virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta.

| (21) | Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi pankkiviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi.
  Koska kysymys on arkaluonteinen, komissiolle olisi annettava toimivalta todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai pankkiviranomaisen pyynnöstä. Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomainen (ESA) katsoo, että kriisitilanteen kehittyminen on todennäköistä, sen olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asianmukaisesti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(21)

Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi pankkiviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi.
  Koska kysymys on arkaluonteinen, komissiolle olisi annettava toimivalta todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai pankkiviranomaisen pyynnöstä. Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomainen (ESA) katsoo, että kriisitilanteen kehittyminen on todennäköistä, sen olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asianmukaisesti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (22) | Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, pankkiviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästää keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, pankkiviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. Tapauksissa, joissa asiaan liittyvä unionin lainsäädäntö antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille harkintavaltaa, ESA:n tekemät päätökset eivät voi korvata kyseisen harkintavallan käyttöä unionin oikeuden mukaisesti. Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, pankkiviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan finanssilaitoksille sellaisilla unionin oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa. |
| --- | --- |

(22)

Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, pankkiviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästää keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, pankkiviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. Tapauksissa, joissa asiaan liittyvä unionin lainsäädäntö antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille harkintavaltaa, ESA:n tekemät päätökset eivät voi korvata kyseisen harkintavallan käyttöä unionin oikeuden mukaisesti. Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, pankkiviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan finanssilaitoksille sellaisilla unionin oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa.

| (22 a) | Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse. |
| --- | --- |

(22 a)

Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse.

| (22 b) | Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajojen yli toimivien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review). |
| --- | --- |

(22 b)

Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajojen yli toimivien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review).

| (22 c) | Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota. ”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa ulkomaiset laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia. ”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii pankkiviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista. |
| --- | --- |

(22 c)

Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota. ”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa ulkomaiset laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia. ”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii pankkiviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista.

| (23) | Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajatylittävää toimintaa harjoittavien finanssilaitosten tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Pankkiviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli
  valvontakollegioissa ja täydet oikeudet osallistua niihin, jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena. |
| --- | --- |

(23)

Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajatylittävää toimintaa harjoittavien finanssilaitosten tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Pankkiviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli
  valvontakollegioissa ja täydet oikeudet osallistua niihin, jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena.

| (23 a) | Pankkiviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden toiminnan häiriöt voivat vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta. |
| --- | --- |

(23 a)

Pankkiviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden toiminnan häiriöt voivat vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta.

| (23 b) | Järjestelmäriski olisi tunnistettava ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvaisuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin tunnistamisessa. |
| --- | --- |

(23 b)

Järjestelmäriski olisi tunnistettava ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvaisuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin tunnistamisessa.

| (23 c) | Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvaisten laitosten kriisien käsittelemiseksi). |
| --- | --- |

(23 c)

Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvaisten laitosten kriisien käsittelemiseksi).

| (23 d) | Olisi perustettava Euroopan talletusvakuusrahasto, jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin tallettajien edut ja vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia. Unionin tasolla toimiva rahasto vaikuttaa tehokkaimmalta tavalta turvata tallettajien edut ja torjua kilpailun vääristymistä. On kuitenkin ilmeistä, että asian tarkastelu unionin tasolla on väistämättä monimutkaisempaa, ja joissakin jäsenvaltioissa tällaisten järjestelmien suunnittelu on jo aloitettu tai järjestelmiä on jo otettu käyttöön. Pankkiviranomaisen olisi siksi ainakin huolehdittava kansallisten järjestelmien tärkeimpien ominaisuuksien yhdenmukaistamisesta. Sen olisi myös pystyttävä varmistamaan, että rahoituslaitoksien on suoritettava maksuja ainoastaan yhteen järjestelmään. |
| --- | --- |

(23 d)

Olisi perustettava Euroopan talletusvakuusrahasto, jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin tallettajien edut ja vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia. Unionin tasolla toimiva rahasto vaikuttaa tehokkaimmalta tavalta turvata tallettajien edut ja torjua kilpailun vääristymistä. On kuitenkin ilmeistä, että asian tarkastelu unionin tasolla on väistämättä monimutkaisempaa, ja joissakin jäsenvaltioissa tällaisten järjestelmien suunnittelu on jo aloitettu tai järjestelmiä on jo otettu käyttöön. Pankkiviranomaisen olisi siksi ainakin huolehdittava kansallisten järjestelmien tärkeimpien ominaisuuksien yhdenmukaistamisesta. Sen olisi myös pystyttävä varmistamaan, että rahoituslaitoksien on suoritettava maksuja ainoastaan yhteen järjestelmään.

| (23 e) | Euroopan pankkialan vakausrahastosta olisi rahoitettava toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi hallitusti silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Rahasto olisi rahoitettava finanssialan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

(23 e)

Euroopan pankkialan vakausrahastosta olisi rahoitettava toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi hallitusti silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Rahasto olisi rahoitettava finanssialan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut.

| (24) | Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joilla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi
  tämän
  asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  pankkiviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Pankkiviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Pankkiviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä. |
| --- | --- |

(24)

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joilla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi
  tämän
  asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  pankkiviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Pankkiviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Pankkiviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä.

| (25) | Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi pankkiviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  Euroopan unionissa
  . |
| --- | --- |

(25)

Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi pankkiviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  Euroopan unionissa
  .

| (26) | Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi pankkiviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava. |
| --- | --- |

(26)

Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi pankkiviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava.

| (27) | Pankkiviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että pankkiviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Pankkiviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun toimivaltaisten viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

(27)

Pankkiviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että pankkiviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Pankkiviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun toimivaltaisten viranomaisten välillä.

| (28) | Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Pankkiviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi pankkiviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti pankkiviranomaisen on tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista. |
| --- | --- |

(28)

Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Pankkiviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi pankkiviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti pankkiviranomaisen on tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista.

| (29) | Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi pankkiviranomaisen olisi
  edustettava unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi pankkiviranomaisen olisi
  edustettava unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa.

| (30) | Pankkiviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin 2006/48/EY mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(30)

Pankkiviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin 2006/48/EY mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä.

| (31) | Jotta pankkiviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssilaitoksille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja -laitoksia,
  ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  . Pankkiviranomaisen
  olisi viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu tietopyyntö
  suoraan
  finanssilaitokselle
  , jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa
  tietoja
  ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan pankkiviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

(31)

Jotta pankkiviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssilaitoksille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja -laitoksia,
  ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  . Pankkiviranomaisen
  olisi viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu tietopyyntö
  suoraan
  finanssilaitokselle
  , jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa
  tietoja
  ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan pankkiviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä.

| (31 a) | Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (26) eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (27) soveltamista. |
| --- | --- |

(31 a)

Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (26) eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (27) soveltamista.

| (32) | On olennaisen tärkeää, että pankkiviranomainen ja
  EJRK
  tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta
  EJRK:n
  toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Pankkiviranomaisen ja
  EJRK:n
  olisi jaettava kaikki olennaiset tiedot
  keskenään
  . Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka
  EJRK
  on osoittanut pankkiviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, pankkiviranomaisen olisi varmistettava
  soveltuvat
  jatkotoimet. |
| --- | --- |

(32)

On olennaisen tärkeää, että pankkiviranomainen ja
  EJRK
  tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta
  EJRK:n
  toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Pankkiviranomaisen ja
  EJRK:n
  olisi jaettava kaikki olennaiset tiedot
  keskenään
  . Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka
  EJRK
  on osoittanut pankkiviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, pankkiviranomaisen olisi varmistettava
  soveltuvat
  jatkotoimet.

| (33) | Pankkiviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardi-, ohje- ja suositusluonnosten hyväksymistä pankkiviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava pankkialan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä (
  erilaisia ja erikokoisia finanssilaitoksia ja liikeyrityksiä,
  tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  pk-yrityksiä, ammattiyhdistyksiä, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita pankkipalvelujen pienkäyttäjiä. Pankkialan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

(33)

Pankkiviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardi-, ohje- ja suositusluonnosten hyväksymistä pankkiviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava pankkialan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä (
  erilaisia ja erikokoisia finanssilaitoksia ja liikeyrityksiä,
  tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  pk-yrityksiä, ammattiyhdistyksiä, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita pankkipalvelujen pienkäyttäjiä. Pankkialan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä.

| (33 a) | Voittoa tavoittelemattomat järjestöt jäävät hyvin rahoitettuihin ja hyvät yhteydet omaaviin toimialan edustajiin verrattuna syrjään finanssipalvelujen tulevaisuudesta käytävästä keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekosta. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja pankkialan osallisryhmässä. |
| --- | --- |

(33 a)

Voittoa tavoittelemattomat järjestöt jäävät hyvin rahoitettuihin ja hyvät yhteydet omaaviin toimialan edustajiin verrattuna syrjään finanssipalvelujen tulevaisuudesta käytävästä keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekosta. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja pankkialan osallisryhmässä.

| (34) | Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti yksittäisten vaikeuksissa olevien finanssilaitosten vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Pankkiviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat finanssilaitoksen vakauteen, eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet. |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti yksittäisten vaikeuksissa olevien finanssilaitosten vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Pankkiviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat finanssilaitoksen vakauteen, eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet.

| (34 a) | Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta. |
| --- | --- |

(34 a)

Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta.

| (34 b) | Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin pankkiviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Pankkiviranomaisen olisi määriteltävä toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

(34 b)

Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin pankkiviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Pankkiviranomaisen olisi määriteltävä toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa.

| (35) | Päätöksentekomenettelyissään pankkiviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille pankkiviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Pankkiviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(35)

Päätöksentekomenettelyissään pankkiviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille pankkiviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Pankkiviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta.

| (36) | Pankkiviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi pankkiviranomaisen puheenjohtaja. Komission,
  EJRK:n
  , Euroopan keskuspankin
  ,
  Euroopan valvontaviranomaisen
  (vakuutukset ja lisäeläkkeet) ja Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin,
  olisi
  asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi. |
| --- | --- |

(36)

Pankkiviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi pankkiviranomaisen puheenjohtaja. Komission,
  EJRK:n
  , Euroopan keskuspankin
  ,
  Euroopan valvontaviranomaisen
  (vakuutukset ja lisäeläkkeet) ja Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin,
  olisi
  asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi.

| (36 a) | Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan erimielisyyteen liittyen tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(36 a)

Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan erimielisyyteen liittyen tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

| (37) | Johtokunnan, jonka jäseninä ovat pankkiviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että pankkiviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä pankkiviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

(37)

Johtokunnan, jonka jäseninä ovat pankkiviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että pankkiviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä pankkiviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen.

| (38) | Pankkiviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Pankkiviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla olisi oltava oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta. |
| --- | --- |

(38)

Pankkiviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Pankkiviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla olisi oltava oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

| (39) | Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan valvontaviranomaisten
  (sekakomitea,) jäljempänä ’sekakomitea’, välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista.
  Sekakomitean
  olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös
  Euroopan valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  tai
  Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava EJRK:n varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen. |
| --- | --- |

(39)

Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan valvontaviranomaisten
  (sekakomitea,) jäljempänä ’sekakomitea’, välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista.
  Sekakomitean
  olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös
  Euroopan valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  tai
  Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava EJRK:n varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen.

| (40) | Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita pankkiviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos pankkiviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan unionin yleiseen tuomioistuimeen ja Euroopan unionin tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(40)

Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita pankkiviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos pankkiviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan unionin yleiseen tuomioistuimeen ja Euroopan unionin tuomioistuimeen.

| (41) | Pankkiviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
  Unionin pankkiviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (28) 47 kohdan mukaisesti

  .

  Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava ▐. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava pankkiviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvion olisi kuuluttava vastuuvapausmenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(41)

Pankkiviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
  Unionin pankkiviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (28) 47 kohdan mukaisesti

  .

  Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava ▐. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava pankkiviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvion olisi kuuluttava vastuuvapausmenettelyn piiriin.

| (42) | Pankkiviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (29). Lisäksi pankkiviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (30). |
| --- | --- |

(42)

Pankkiviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (29). Lisäksi pankkiviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (30).

| (43) | Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi pankkiviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (31). |
| --- | --- |

(43)

Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi pankkiviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (31).

| (44) | On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Pankkiviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  . |
| --- | --- |

(44)

On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Pankkiviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  .

| (45) | Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (32) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (33) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(45)

Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (32) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (33) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn.

| (46) | Pankkiviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi pankkiviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (34). |
| --- | --- |

(46)

Pankkiviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi pankkiviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (34).

| (47) | Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  , olisi voitava osallistua pankkiviranomaisen työhön yhteisön kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  , olisi voitava osallistua pankkiviranomaisen työhön yhteisön kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti.

| (48) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien ja sijoittajien suojaaminen, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen” vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(48)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, tallettajien ja sijoittajien suojaaminen, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen” vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (49) | Pankkiviranomainen saa kaikki Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean nykyiset tehtävät ja valtuudet. Siksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/78/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 716/2009/EY (35) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(49)

Pankkiviranomainen saa kaikki Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean nykyiset tehtävät ja valtuudet. Siksi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/78/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 716/2009/EY (35) olisi muutettava.

| (50) | On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että pankkiviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteasta tapahtuu sujuvasti, |
| --- | --- |

(50)

On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että pankkiviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komiteasta tapahtuu sujuvasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

PERUSTAMINEN JA OIKEUDELLINEN ASEMA

1 artikla

Perustaminen ja toimiala

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan
  valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen)
  , jäljempänä ’pankkiviranomainen’.

2.   Pankkiviranomainen toimii
  tällä asetuksella myönnetyillä valtuuksilla ja
  direktiivin 2006/48/EY, direktiivin 2006/49/EY, direktiivin 2002/87/EY,
  asetuksen (EY) N:o 1781/2006 ja direktiivin 94/19/EY soveltamisalalla sekä
  direktiivin 2005/60/EY, direktiivin 2002/65/EY,
  direktiivin 2007/64/EY ja direktiivin 2009/110/EY
  asiaankuuluvien osien soveltamisalalla
  siltä osin kuin näitä säädöksiä sovelletaan luotto- ja finanssilaitoksiin sekä niitä valvoviin toimivaltaisiin viranomaisiin
  , mukaan luettuina näihin säädöksiin perustuvat direktiivit, asetukset ja päätökset ja mahdolliset muut
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät unionin säädökset
  , joissa pankkiviranomaiselle annetaan tehtäviä.

2 a.
     
  Pankkiviranomainen toimii myös luottolaitosten, finanssiryhmittymien, sijoituspalveluyritysten, maksulaitosten ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten toimialoilla, mukaan luettuina yritysten hyvää hallintotapaa, tilintarkastusta ja tilinpäätösraportointia koskevat asiat, edellyttäen että pankkiviranomaisen tällaiset toimet ovat tarpeellisia 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön tehokkaan ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

3.   Tämän asetuksen säännökset eivät rajoita komission toimivaltaa eivätkä erityisesti sen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista toimivaltaa varmistaa
  unionin
  oikeuden noudattaminen.

4.   Pankkiviranomaisen tavoitteena on
  suojella yleistä etua edistämällä rahoitusjärjestelmän lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vakautta sekä vaikuttavuutta unionin talouden ja sen kansalaisten ja yritysten kannalta.
  Pankkiviranomaisen
  tehtävänä
  on:

| i) | parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti varmistamalla
  asianmukainen
  , tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta,
  ▐ |
| --- | --- |

i)

parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti varmistamalla
  asianmukainen
  , tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta,

▐

| iii) | turvata finanssimarkkinoiden eheys,
  avoimuus
  , tehokkuus ja moitteeton toiminta,
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

turvata finanssimarkkinoiden eheys,
  avoimuus
  , tehokkuus ja moitteeton toiminta,

▐

| v) | lujittaa valvonnan kansainvälistä koordinointia, |
| --- | --- |

v)

lujittaa valvonnan kansainvälistä koordinointia,

| v a) | estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä, |
| --- | --- |

v a)

estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä,

| v b) | varmistaa, että luottoriskien ja muiden riskien ottoa säännellään ja valvotaan asianmukaisesti, |
| --- | --- |

v b)

varmistaa, että luottoriskien ja muiden riskien ottoa säännellään ja valvotaan asianmukaisesti,

| v c) | parantaa asiakkaiden suojaa. |
| --- | --- |

v c)

parantaa asiakkaiden suojaa.

Tätä varten pankkiviranomainen auttaa varmistamaan ▐ 2 kohdassa
  tarkoitettujen unionin säädösten
  johdonmukaisen, tehokkaan ja tosiasiallisen soveltamisen, edistää valvontakäytäntöjen lähentymistä ja antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle
  sekä laatii taloudellisia analyyseja markkinoista edistääkseen pankkiviranomaisen tavoitteiden saavuttamista
  .

Hoitaessaan sille tällä asetuksella annettuja tehtäviä pankkiviranomainen kiinnittää erityistä huomiota sellaisten finanssilaitosten aiheuttamiin järjestelmäriskeihin, joiden kaatuminen saattaa haitata rahoitusjärjestelmän tai reaalitalouden toimintaa.

Pankkiviranomainen toimii tehtäviään hoitaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja yksinomaan unionin edun mukaisesti.

1 a artikla

Euroopan finanssivalvontajärjestelmä

1.
     
  Pankkiviranomainen on osa Euroopan finanssivalvontajärjestelmää (EFVJ). EFVJ:n päätavoitteena on varmistaa, että finanssialaan sovellettavat säännöt pannaan asianmukaisesti täytäntöön, jotta säilytetään rahoitusvakaus ja varmistetaan luottamus rahoitusjärjestelmään yleensä sekä riittävä suoja finanssipalvelujen asiakkaille.

2.
     
  EFVJ koostuu seuraavista:

| a) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK), kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EJRK] ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

a)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK), kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EJRK] ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen;

| b) | pankkiviranomainen; |
| --- | --- |

b)

pankkiviranomainen;

| c) | Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV]; |
| --- | --- |

c)

Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV];

| d) | Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet), perustettu asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV]; |
| --- | --- |

d)

Euroopan valvontaviranomainen (vakuutukset ja lisäeläkkeet), perustettu asetuksella (EU) N:o .../2010 [EVLEV];

| e) | Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen, jäljempänä ’sekakomitea’; |
| --- | --- |

e)

Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen, jäljempänä ’sekakomitea’;

| f) | jäsenvaltioiden viranomaiset, jotka on yksilöity asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja tässä asetuksessa; |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltioiden viranomaiset, jotka on yksilöity asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja tässä asetuksessa;

| g) | komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen. |
| --- | --- |

g)

komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen.

3.
     
  Pankkiviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä EJRK:n sekä EVLEV:n ja EAMV:n kanssa sekakomitean välityksellä varmistaen toimien johdonmukaisuuden eri alojen välillä ja laatien yhteisiä kantoja finanssiryhmittymien valvonnan ja muiden eri alojen välisten kysymysten osalta.

4.
     
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti EFVJ:n osapuolet tekevät luottamukseen ja täysimääräiseen keskinäiseen kunnioitukseen perustuvaa yhteistyötä erityisesti varmistaakseen, että niiden toisilleen toimittamat tiedot ovat tarkoituksenmukaisia ja luotettavia.

5.
     
  EFVJ:n osapuolina olevilla valvontaviranomaisilla on velvollisuus valvoa unionissa toimivia finanssilaitoksia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

1 b artikla

Vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille

Edellä 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut viranomaiset vastaavat toiminnastaan Euroopan parlamentille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’finanssilaitoksilla’ direktiivin 2006/48/EY
  4 artiklan 1 kohdassa
  määriteltyjä ’luottolaitoksia’, direktiivin 2006/49/EY
  3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa
  määriteltyjä ’sijoituspalveluyrityksiä’ ja direktiivin 2002/87/EY
  2 artiklan 14 kohdassa
  määriteltyjä ’finanssiryhmittymiä’.
  Direktiivin 2005/60/EY osalta ’finanssilaitoksilla’ tarkoitetaan kuitenkin vain luotto- ja rahoituslaitoksia siten kuin ne määritellään kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa. |
| --- | --- |

1)

’finanssilaitoksilla’ direktiivin 2006/48/EY
  4 artiklan 1 kohdassa
  määriteltyjä ’luottolaitoksia’, direktiivin 2006/49/EY
  3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa
  määriteltyjä ’sijoituspalveluyrityksiä’ ja direktiivin 2002/87/EY
  2 artiklan 14 kohdassa
  määriteltyjä ’finanssiryhmittymiä’.
  Direktiivin 2005/60/EY osalta ’finanssilaitoksilla’ tarkoitetaan kuitenkin vain luotto- ja rahoituslaitoksia siten kuin ne määritellään kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa.

| 2) | ’toimivaltaisilla viranomaisilla’:








  i) | direktiiveissä 2006/48/EY
  ,
  2006/49/EY
  ja 2007/64/EY
  määriteltyjä
  ja direktiivissä 2009/110/EY tarkoitettuja
  toimivaltaisia viranomaisia
  ; |
| --- | --- | --- |

2)

’toimivaltaisilla viranomaisilla’:

i)

direktiiveissä 2006/48/EY
  ,
  2006/49/EY
  ja 2007/64/EY
  määriteltyjä
  ja direktiivissä 2009/110/EY tarkoitettuja
  toimivaltaisia viranomaisia
  ;

| ii) | direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että luotto- ja rahoituslaitokset noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

ii)

direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että luotto- ja rahoituslaitokset noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia;

| iii) | talletusten vakuusjärjestelmien osalta elimiä, jotka hoitavat talletusten vakuusjärjestelmiä direktiivin 94/19/EY mukaisesti
  , tai näitä järjestelmiä valvovaa viranomaista direktiivin 94/19/EY mukaisesti siinä tapauksessa, että talletusten vakuusjärjestelmän toimintaa hoitaa yksityinen yhtiö
  . |
| --- | --- |

iii)

talletusten vakuusjärjestelmien osalta elimiä, jotka hoitavat talletusten vakuusjärjestelmiä direktiivin 94/19/EY mukaisesti
  , tai näitä järjestelmiä valvovaa viranomaista direktiivin 94/19/EY mukaisesti siinä tapauksessa, että talletusten vakuusjärjestelmän toimintaa hoitaa yksityinen yhtiö
  .

3 artikla

Oikeudellinen asema

1.   Pankkiviranomainen on
  unionin
  elin, jolla on oikeushenkilön asema.

2.   Pankkiviranomaisella on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen oikeuden mukainen oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

3.   Pankkiviranomaista edustaa sen puheenjohtaja.

4 artikla

Kokoonpano

Pankkiviranomainen koostuu seuraavista:

| 1) | hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa; |
| --- | --- |

1)

hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa;

| 2) | johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa; |
| --- | --- |

2)

johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa;

| 3) | puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa; |
| --- | --- |

3)

puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa;

| 4) | toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa; |
| --- | --- |

4)

toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa;

| 5) | 44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa. |
| --- | --- |

5)

44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa.

5 artikla

Päätoimipaikka ja
  kotipaikka

Pankkiviranomaisen päätoimipaikka on Frankfurtissa.

Sillä voi olla edustus Euroopan unionin tärkeimmissä finanssikeskuksissa.

II   LUKU

PANKKIVIRANOMAISEN TEHTÄVÄT JA TOIMIVALTA

6 artikla

Pankkiviranomaisen tehtävät ja toimivalta

1.   Pankkiviranomaisella on seuraavat tehtävät:

| a) | auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ; |
| --- | --- |

a)

auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ;

| b) | myötävaikuttaa
  unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttyjen säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssilaitosten tehokas ja yhdenmukainen valvonta ja varmistamalla
  valvontakollegioiden yhdenmukainen toiminta ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

b)

myötävaikuttaa
  unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttyjen säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssilaitosten tehokas ja yhdenmukainen valvonta ja varmistamalla
  valvontakollegioiden yhdenmukainen toiminta ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa;

| c) | edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

c)

edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä;

| d) | tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

d)

tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta;

| e) | järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

e)

järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi;

| f) | seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan; |
| --- | --- |

f)

seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan;

| f a) | laatia taloudellisia markkina-analyyseja pankkiviranomaisen tehtävien hoitamiseksi; |
| --- | --- |

f a)

laatia taloudellisia markkina-analyyseja pankkiviranomaisen tehtävien hoitamiseksi;

| f b) | parantaa tallettajien ja sijoittajien suojaa; |
| --- | --- |

f b)

parantaa tallettajien ja sijoittajien suojaa;

| f c) | edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun pankkialan kriisinratkaisuyksikkönsä kautta; |
| --- | --- |

f c)

edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun pankkialan kriisinratkaisuyksikkönsä kautta;

| g) | suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä; |
| --- | --- |

g)

suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä;

| g a) | valvoa niitä finanssilaitoksia, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin; |
| --- | --- |

g a)

valvoa niitä finanssilaitoksia, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin;

| g b) | julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan erityisesti sen toimialaan liittyviä tietoja rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla; |
| --- | --- |

g b)

julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan erityisesti sen toimialaan liittyviä tietoja rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla;

| g c) | ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean nykyisistä ja keskeneräisistä tehtävistä. |
| --- | --- |

g c)

ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean nykyisistä ja keskeneräisistä tehtävistä.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi pankkiviranomaisella on tämän asetuksen mukainen toimivalta ja erityisesti toimivalta

| a) | laatia luonnoksia teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a)

laatia luonnoksia teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| a a) | laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a a)

laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| b) | antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia; |
| --- | --- |

b)

antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia;

| c) | antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | tehdä toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

d)

tehdä toimivaltaisille viranomaisille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| e) | tehdä finanssilaitoksille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

e)

tehdä finanssilaitoksille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| f) | antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

f)

antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ;

| f a) | kerätä tarvittavat tiedot finanssilaitoksista 20 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f a)

kerätä tarvittavat tiedot finanssilaitoksista 20 artiklan mukaisesti;

| f b) | kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta laitosten taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan; |
| --- | --- |

f b)

kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta laitosten taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan;

| f c) | luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssilaitoksista toimivalta-alueellaan ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti; |
| --- | --- |

f c)

luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssilaitoksista toimivalta-alueellaan ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti;

| f d) | laatia tekninen sääntelystandardi, jossa vahvistetaan pankkiviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinoiden toimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta pankkiviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin; |
| --- | --- |

f d)

laatia tekninen sääntelystandardi, jossa vahvistetaan pankkiviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinoiden toimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta pankkiviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin;

3.   Pankkiviranomainen käyttää
  unionin
  laajuisesti toimiviin yrityksiin tai
  unionin
  laajuiseen taloudelliseen toimintaan yksinomaista toimivaltaa, joka on annettu sille 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  .

4.
     
  Käyttäessään 3 kohdassa tarkoitettua yksinomaista toimivaltaansa
  pankkiviranomaisella on asianmukaiset tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet, jotka määritellään asiaa koskevassa lainsäädännössä, sekä mahdollisuus maksujen perintään.
  Pankkiviranomainen toimii tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja hyödyntää niiden asiantuntemusta, palveluja ja valtuuksia suorittaessaan tehtäviään.

6 a artikla

Kuluttajansuojaan ja finanssialan toimintaan liittyvät tehtävät

1.
     
  Pankkiviranomaisella on tallettajien ja sijoittajien suojan edistämiseksi johtava rooli avoimuuden, selkeyden ja oikeudenmukaisuuden edistämisessä kuluttajien finanssipalvelujen tai -tuotteiden markkinoilla koko sisämarkkina-alueella myös siten, että se

| i) | kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä, |
| --- | --- |

i)

kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä,

| ii) | tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita, |
| --- | --- |

ii)

tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita,

| iii) | kehittää alan koulutusvaatimuksia, |
| --- | --- |

iii)

kehittää alan koulutusvaatimuksia,

| iv) | edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä, ja |
| --- | --- |

iv)

edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä, ja

| v) | arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja luottokustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta. |
| --- | --- |

v)

arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja luottokustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta.

2.
     
  Pankkiviranomainen valvoo uutta ja nykyistä finanssialan toimintaa ja voi antaa ohjeita ja suosituksia markkinoiden turvallisuuden ja vakauden sekä sääntelykäytäntöjen lähentymisen edistämiseksi.

3.
     
  Pankkiviranomainen voi myös antaa varoituksia tapauksissa, joissa jokin finanssialan toiminta muodostaa vakavan uhan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille tavoitteille.

4.
     
  Pankkiviranomainen perustaa siihen kiinteästi kuuluvan finanssi-innovaatiokomitean, johon kootaan kaikki asiaankuuluvat toimivaltaiset kansalliset valvontaviranomaiset, jotta voidaan toimia koordinoidusti uuden tai innovatiivisen finanssialan toiminnan sääntelyssä ja valvonnassa sekä antaa neuvoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

5.
     
  Pankkiviranomainen voi asettaa väliaikaisen kiellon tai rajoituksen tietyntyyppiselle finanssialan toiminnalle, joka vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määritellyissä tapauksissa ja niissä vahvistetuin edellytyksin tai tarvittaessa kriisitilanteessa 10 artiklan mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin.

Pankkiviranomainen tarkistaa tätä päätöstä säännöllisin, sopivin väliajoin.

Pankkiviranomainen voi myös arvioida tarpeen asettaa kielto tai rajoitus tietyntyyppiselle finanssialan toiminnalle ja tällaisen tarpeen käydessä ilmi tiedottaa siitä komissiolle, jotta voidaan helpottaa mahdollisen kiellon tai rajoituksen käyttöönottoa.

7 artikla

Tekniset
  sääntelystandardit

1.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat siirtää komissiolle vallan hyväksyä teknisiä sääntelystandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen harmonisointi
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  erityisesti määritellyillä aloilla.
  Näiden sääntelystandardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä strategisia päätöksiä tai toimintavalintoja, ja niiden sisältöä rajoitetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävillä säädöksillä, joihin ne perustuvat. Pankkiviranomainen laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset ja antaa ne komission hyväksyttäviksi. Jos pankkiviranomainen ei anna luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla säädöksillä vahvistetuissa määräajoissa, komissio voi hyväksyä teknisen sääntelystandardin.

2.   
  Ennen kuin pankkiviranomainen toimittaa tekniset sääntelystandardit komissiolle, se järjestää tarvittaessa niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä, elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten sääntelystandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen. Pankkiviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetulta pankkialan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa.

3.
     
  Komissio toimittaa teknisten sääntelystandardien luonnokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi saatuaan ne pankkiviranomaiselta.

4.
     
  Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa teknisten sääntelystandardien luonnosten vastaanottamisesta, hyväksyykö se kyseiset luonnokset. Tekniset sääntelystandardit hyväksytään asetuksilla tai päätöksillä. Jos komissio ei aio hyväksyä standardia, se ilmoittaa tästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja esittää päätöksensä syyt.

7 a artikla

Sääntelystandardien luonnosten hyväksymättä jättäminen tai muuttaminen

1.
     
  Jos komissio ei aio hyväksyä teknisten sääntelystandardien luonnoksia tai aikoo hyväksyä ne osittain tai muutettuina, se lähettää teknisten sääntelystandardien luonnokset takaisin pankkiviranomaiselle ja ehdottaa perusteltuja muutoksia.

2.
     
  Pankkiviranomainen voi kuuden viikon kuluessa muuttaa teknisten sääntelystandardien luonnoksia komission ehdottamien muutosten pohjalta ja antaa ne uudelleen komission hyväksyttäviksi. Pankkiviranomainen ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle päätöksestään.

3.
     
  Jos pankkiviranomainen on eri mieltä komission päätöksestä hylätä sen alkuperäiset ehdotukset tai muuttaa niitä, Euroopan parlamentti tai neuvosto voi kutsua asiasta vastaavan komission jäsenen ja pankkiviranomaisen puheenjohtajan kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai neuvoston ad hoc -kokoukseen esittelemään ja selvittämään näkemyserojaan.

7 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle neljän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta hyväksyä 7 artiklassa tarkoitettuja sääntelystandardeja. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 7 c artiklan mukaisesti.

2.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt sääntelystandardin, se toimittaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.
     
  Jäljempänä 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa pankkiviranomaisen puheenjohtaja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sääntelystandardeista, jotka on hyväksytty ja joita toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet.

7 c artikla

Sääntelystandardien vastustaminen

1.
     
  Jos komissio hyväksyy delegoidun säädöksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä erityisesti määritellyillä aloilla, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| a) | Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komission hyväksymä sääntelystandardi on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kolmella kuukaudella. |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komission hyväksymä sääntelystandardi on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kolmella kuukaudella.

| b) | Jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan ennen määräajan umpeutumista. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

b)

Jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan ennen määräajan umpeutumista. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| c) | Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, säädös ei tule voimaan. Delegoitua säädöstä vastustava toimielin esittää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti syyt, miksi se vastustaa kyseistä säädöstä. |
| --- | --- |

c)

Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, säädös ei tule voimaan. Delegoitua säädöstä vastustava toimielin esittää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti syyt, miksi se vastustaa kyseistä säädöstä.

2.
     
  Jos komissio hyväksyy sääntelystandardin, joka on sama kuin pankkiviranomaisen toimittama sääntelystandardin luonnos, sovelletaan 1 artiklan a–c alakohtaa muilta osin paitsi, että määräaika, jonka kuluessa Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa standardia, on yksi kuukausi 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päättymisestä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kuukaudella.

3.
     
  Heti kun komissio on toimittanut luonnoksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat antaa ennakoidun ja ehdollisen lausuman siitä, etteivät ne aio vastustaa teknistä sääntelystandardia. Lausuma tulee voimaan, kun komissio hyväksyy sääntelystandardin luonnosta muuttamatta.

4.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa sääntelystandardia, se ei tule voimaan. Teknistä sääntelystandardia vastustava toimielin esittää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti syyt, miksi se vastustaa teknistä sääntelystandardia.

7 d artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan säädösvallan siirto.

3.
     
  Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä teknistä sääntelystandardia koskevaa siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee.

7 e artikla

Tekniset täytäntöönpanostandardit

1.
     
  Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto siirtävät komissiolle vallan hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti, kun oikeudellisesti sitovien unionin säädösten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan yhdenmukaisia edellytyksiä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä erityisesti määritellyillä aloilla, sovelletaan seuraavia vaatimuksia.

| a) | Kun pankkiviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset. |
| --- | --- |

a)

Kun pankkiviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset.

| b) | Jos pankkiviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä vahvistetuissa määräajoissa tai komission pankkiviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä. |
| --- | --- |

b)

Jos pankkiviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä vahvistetuissa määräajoissa tai komission pankkiviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä.

2.
     
  Ennen kuin pankkiviranomainen toimittaa tekniset täytäntöönpanostandardit komissiolle, se järjestää tarvittaessa niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä, elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten täytäntöönpanostandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen.

Pankkiviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetulta pankkialan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa.

3.
     
  Pankkiviranomainen antaa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komission hyväksyttäviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti ja samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.
     
  Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnosten vastaanottamisesta, hyväksyykö se kyseiset luonnokset. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella. Se voi hyväksyä standardiluonnokset osittain tai muutettuina, jos unionin etu sitä vaatii.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tapauksista, joissa se hyväksyy teknisiä täytäntöönpanostandardeja muuttamalla pankkiviranomaisen toimittamaa teknisen täytäntöönpanostandardin luonnosta.

5.
     
  Komissio hyväksyy standardit asetuksilla tai päätöksillä, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Ohjeet ja suositukset

1.
     Pankkiviranomainen antaa toimivaltaisille viranomaisille tai finanssilaitoksille osoitettuja ohjeita ja suosituksia yhdenmukaisten, tehokkaiden ja toimivien valvontakäytäntöjen vahvistamiseksi EFVJ:ssä sekä
  unionin
  lainsäädännön yhteisen, yhtenäisen ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

1 a.
     
  Pankkiviranomainen järjestää tarvittaessa ohjeita ja suosituksia koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä. Pankkiviranomainen pyytää myös tarvittaessa 22 artiklassa tarkoitetulta pankkialan osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa. Näiden kuulemisten, analyysien, lausuntojen ja neuvojen on oltava oikeassa suhteessa ohjeen tai suosituksen laajuuteen, luonteeseen ja vaikutukseen.

2.
     Toimivaltaisten viranomaisten
  ja finanssilaitosten
  on kaikin tavoin pyrittävä noudattamaan kyseisiä ohjeita ja suosituksia.
  Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on kahden kuukauden kuluessa ohjeen tai suosituksen antamisesta vahvistettava, että se aikoo noudattaa kyseistä ohjetta tai suositusta. Jos toimivaltainen viranomainen ei aio noudattaa sitä, sen on ilmoitettava asiasta pankkiviranomaiselle ja esitettävä perusteet. Pankkiviranomainen julkaisee nämä perusteet.

Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata kyseisiä ohjeita tai suosituksia,
  pankkiviranomainen ilmoittaa tästä julkisesti
  .

Pankkiviranomainen voi tapauskohtaisesti päättää julkaista toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamat perusteet sille, ettei se noudata ohjetta tai suositusta. Toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan etukäteen tällaisesta julkaisemisesta.

Jos ohjeessa tai suosituksessa niin edellytetään, finanssilaitoksien on ilmoitettava vuosittain selkeästi ja yksityiskohtaisesti, noudattavatko ne kyseistä ohjetta tai suositusta.

2 a.
     
  Pankkiviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, mitkä ohjeet ja suositukset se on antanut, ja kertoo, mitkä toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet niitä ja miten pankkiviranomainen aikoo varmistaa, että nämä viranomaiset vastedes noudattavat sen ohjeita ja suosituksia.

9 artikla

Unionin oikeuden rikkominen

1.   Jos toimivaltainen viranomainen ei ole soveltanut 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuja säädöksiä, edellä 7 ja 7 e artiklan mukaisesti annetut tekniset sääntelystandardit ja tekniset täytäntöönpanostandardit mukaan luettuina, tai on soveltanut niitä mahdollisesti unionin oikeuden vastaisesti
  ja on erityisesti jättänyt varmistamatta, että finanssilaitos täyttää kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset, pankkiviranomaisella on tämän artiklan 2, 3 ja 6 kohdassa säädetyt valtuudet.

2.   Pankkiviranomainen voi tutkia
  unionin
  oikeuden väitettyä rikkomista tai soveltamatta jättämistä yhden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen,
  Euroopan parlamentin, neuvoston tai pankkialan osallisryhmän
  pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan ilmoitettuaan asiasta kyseiselle toimivaltaiselle.

2 a.
     Kyseisen toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava pankkiviranomaiselle viipymättä kaikki tiedot, joita tämä katsoo tarvitsevansa tutkimukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

3.   Pankkiviranomainen voi viimeistään kahden kuukauden kuluttua tutkimuksensa aloittamisesta osoittaa kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle suosituksen siitä, mihin toimiin on ryhdyttävä
  unionin
  oikeuden noudattamiseksi.

3 a.
     Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa suosituksen vastaanottamisesta ilmoitettava pankkiviranomaiselle toimista, joihin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen
  unionin
  oikeuden noudattamisen.

4.   Jos toimivaltainen viranomainen ei ole noudattanut
  unionin
  oikeutta yhden kuukauden kuluessa pankkiviranomaisen suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi pankkiviranomaisen ilmoitettua asiasta tai omasta aloitteestaan
  antaa virallisen lausunnon
  , jossa toimivaltaista viranomaista vaaditaan toteuttamaan toimet, joita
  unionin
  oikeuden noudattaminen edellyttää.
  Komission virallisessa lausunnossa on otettava huomioon pankkiviranomaisen suositus.

Komissio
  antaa tällaisen virallisen lausunnon
  viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suosituksen antamisesta. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella.

▐

Pankkiviranomainen ja toimivaltaiset viranomaiset toimittavat komissiolle kaikki tarvittavat tiedot.

5.   Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun
  virallisen lausunnon
  vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle ja pankkiviranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa komission
  virallisen lausunnon noudattamiseksi
  .

6.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata ▐ 4 kohdassa tarkoitettua
  virallista lausuntoa
  kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa ja jos on tarpeen tasapuolisten kilpailuolosuhteiden säilyttämiseksi markkinoilla tai palauttamiseksi markkinoille taikka rahoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan ja eheyden varmistamiseksi saada viipymättä muutos siihen, että toimivaltainen viranomainen ei noudata
  virallista lausuntoa
  , pankkiviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin
  1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten nojalla
  , tehdä finanssilaitoksille osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet
  unionin
  oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

Pankkiviranomaisen päätöksen on oltava komission 4 kohdan nojalla
  antaman virallisen lausunnon
  mukainen.

7.   Päätökset, jotka tehdään 6 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toteuttaessaan toimia sellaisten kysymysten osalta, joista on annettu 4 kohdan mukainen virallinen lausunto tai tehty 6 kohdan mukainen päätös, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava tapauksen mukaan kyseistä virallista lausuntoa tai päätöstä.

7 a.
     
  Pankkiviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa, mitkä toimivaltaiset viranomaiset ja finanssilaitokset eivät ole noudattaneet 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä.

10 artikla

Toimet kriisitilanteissa

1.   Kun on kyse epäsuotuisista muutoksista, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden
  Euroopan unionissa, pankkiviranomaisen on aktiivisesti helpotettava ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi, koordinoitava asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten toteuttamia toimia
  .

Jotta pankkiviranomainen voi suorittaa tämän helpottamis- ja koordinointitehtävänsä, sille on ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista muutoksista ja se on kutsuttava tarkkailijaksi kaikkiin asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten asiaan liittyviin kokoontumisiin.

1 a.
     
  Komissio voi omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai pankkiviranomaisen pyynnöstä tehdä pankkiviranomaiselle osoitetun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo tämän asetuksen soveltamiseksi. Komissio tarkastelee tätä päätöstä uudelleen kuukausittain ja julistaa kriisitilanteen päättyneeksi heti, kun se on mahdollista.

Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, se tiedottaa siitä asiaankuuluvasti viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Komission tehtyä
  1 a kohdan
  mukaisen päätöksen
  ja poikkeustapauksissa, joissa kansallisten viranomaisten koordinoitu toiminta on tarpeen sellaisten epäsuotuisten muutosten käsittelemiseksi, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden Euroopan unionissa
  , pankkiviranomainen voi tehdä yksittäisiä päätöksiä, joissa toimivaltaisia viranomaisia vaaditaan toteuttamaan tarvittavat toimet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
  säädösten
  mukaisesti
  tällaisten muutosten käsittelemiseksi
  varmistamalla, että finanssilaitokset ja toimivaltaiset viranomaiset täyttävät kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset.

3.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata 2 kohdassa tarkoitettua pankkiviranomaisen päätöstä kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa, pankkiviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin, tehdä finanssilaitokselle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet kyseisen lainsäädännön mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4.   Päätökset, jotka tehdään 3 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toteuttaessaan toimia 2 tai 3 kohdan nojalla tehdyn päätöksen soveltamisalaan kuuluvien kysymysten osalta, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava kyseistä päätöstä

11 artikla

Kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaiseminen

1.   Jos toimivaltainen viranomainen on eri mieltä toisen toimivaltaisen viranomaisen toimeen liittyvästä menettelystä, toimen sisällöstä tai toimien puutteesta sellaisilla aloilla, joilla useamman kuin yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaan tehtävä yhteistyötä, koordinoitava toimintaansa tai tehtävä yhteisiä päätöksiä, pankkiviranomaisen
  ryhtyy omasta aloitteestaan tai
  yhden tai useamman asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä
  johtamaan
  toimia, joiden tarkoituksena on auttaa viranomaisia pääsemään sopimukseen
  2–4 kohdassa
  vahvistettua menettelyä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

2.   Pankkiviranomainen asettaa määräajan toimivaltaisten viranomaisten väliselle sovittelulle ottaen huomioon 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  mahdollisesti asetetut määräajat sekä asian monimutkaisuuden ja kiireellisyyden.
  Tässä vaiheessa pankkiviranomainen toimii sovittelijana.

3.   Jos toimivaltaiset viranomaiset eivät sovitteluvaiheen päättyessä ole päässeet keskinäiseen sopimukseen, pankkiviranomainen
  tekee 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitovan, erimielisyyden ratkaisemista vaativan
  päätöksen, jossa kyseisiä viranomaisia vaaditaan toteuttamaan tietty toimi ▐
  unionin
  oikeuden mukaisesti
  .

4.   Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata pankkiviranomaisen päätöstä ja jättää näin ollen varmistamatta, että finanssilaitos noudattaa vaatimuksia, jotka ovat siihen 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  nojalla suoraan sovellettavissa, pankkiviranomainen voi tehdä finanssilaitokselle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet yhteisön oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4 a.
     
  Päätökset, jotka tehdään 4 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden. Toteuttaessaan toimia 3 tai 4 kohdan nojalla tehdyn päätöksen soveltamisalaan kuuluvien tosiseikkojen osalta, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava kyseistä päätöstä

4 b.
     
  Puheenjohtaja esittää 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet, aikaansaadut sopimukset ja erimielisyyksien ratkaisemiseksi tehdyn päätöksen.

11 a artikla

Toimivaltaisten viranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaiseminen toimialojen välillä

Sekakomitea ratkaisee 11 ja 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten välille mahdollisesti syntyvät toimialojen väliset erimielisyydet.

12 artikla

Valvontakollegiot

1.   Pankkiviranomainen edistää osaltaan direktiivissä 2006/48/EY tarkoitettujen valvontakollegioiden tehokasta,
  vaikuttavaa
  ja yhdenmukaista toimintaa
  ja seuraa
  sitä samoin kuin edistää
  unionin oikeuden
  johdonmukaista soveltamista
  valvontakollegioissa
  .
  Pankkiviranomaisen henkilöstön on voitava osallistua kaikkiin toimintoihin, myös kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen yhteisesti suorittamiin, paikalla tehtäviin tarkastuksiin.

2.   Pankkiviranomainen
  johtaa valvontakollegioiden kokouksia
  katsoessaan sen aiheelliseksi.

Pankkiviranomaisen
  johtaessa kokouksia
  sitä pidetään asiaa koskevassa lainsäädännössä tarkoitettuna ”toimivaltaisena viranomaisena”.

3.
     
  Pankkiviranomainen vastaa ainakin seuraavista tehtävistä:

| a) | kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla; |
| --- | --- |

a)

kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla;

| b) | käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä; |
| --- | --- |

b)

käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä;

| c) | suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa, ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja |
| --- | --- |

c)

suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa, ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja

| d) | valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä. |
| --- | --- |

d)

valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä.

3 a.
     
  Pankkiviranomainen voi antaa 7, 7 e ja 8 artiklassa tarkoitettuja sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja, ohjeita ja suosituksia valvonnan ja valvontakollegioiden omaksumien parhaiden käytäntöjen yhdenmukaistamiseksi. Viranomaisten on hyväksyttävä kirjallisesti kunkin valvontakollegion toimintaa koskevat järjestelyt varmistaakseen, että niiden kaikkien toiminta on yhdenmukaista.

3 b.
     
  Oikeudellisesti sitovalla sovittelijan roolilla on tarkoitus antaa pankkiviranomaiselle mahdollisuus ratkaista toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä 11 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Jos kyseinen valvontakollegio ei pääse yksimielisyyteen, pankkiviranomainen voi tehdä valvontapäätöksiä, jotka ovat suoraan sovellettavissa kyseiseen laitokseen.

12 a artikla

Yleiset säännökset

1.
     
  Pankkiviranomainen kiinnittää erityistä huomiota ja puuttuu finanssipalvelujen keskeytymisriskeihin, jotka i) johtuvat koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja ii) saattavat vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen (järjestelmäriski). Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, markkinat ja rakenteet saattavat jossain määrin vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen.

2.
     
  Pankkiviranomainen laatii yhteistyössä Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), jonka perusteella myönnetään 12 b artiklassa tarkoitetuille rajojen yli toimiville laitoksille valvontaluokitus. Luokitusta on tarkasteltava uudestaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset laitoksen riskiprofiilissa. Valvontaluokitus on ratkaiseva osatekijä tehtäessä päätös valvoa suoraan vaikeuksissa olevaa laitosta tai puuttua sen toimintaan.

3.
     
  Pankkiviranomainen ehdottaa tarvittaessa uusia luonnoksia sääntely- ja täytäntöönpanostandardeiksi sekä ohjeita ja suosituksia 12 b artiklassa tarkoitetuille laitoksille sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä.

4.
     
  Pankkiviranomainen valvoo rajojen yli toimivia laitoksia, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin. Siinä tapauksessa pankkiviranomainen toimii toimivaltaisten viranomaisten välityksellä.

5.
     
  Pankkiviranomainen perustaa pankkialan kriisinratkaisuyksikön, jonka tehtävänä on toteuttaa käytännössä selvästi määriteltyä kriisinhallinnan hallintomallia ja toimintatapaa varhaisvaiheen toimenpiteistä kriisinratkaisuun ja maksukyvyttömyysmenettelyyn ja johtaa näitä menettelyjä.

12 b artikla

Mahdollisesti järjestelmäriskin aiheuttavien rajojen yli toimivien laitosten määritys

1.
     
  Hallintoneuvosto voi EJRK:aa kuultuaan määrittää 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen rajojen yli toimivat laitokset, joita pankkiviranomaisen on valvottava suoraan tai jotka sen on asetettava 12 c artiklassa tarkoitetun pankkialan kriisinratkaisuyksikön valvontaan niiden mahdollisesti aiheuttaman järjestelmäriskin vuoksi.

2.
     
  Tällaisten finanssilaitosten määritysperusteiden on oltava yhdenmukaiset markkinoiden vakautta seuraavan elimen (FBS), IMF:n ja Kansainvälisen järjestelypankin määrittelemien perusteiden kanssa.

12 c artikla

Pankkialan kriisinratkaisuyksikkö

1.
     
  Pankkialan kriisinratkaisuyksikkö ylläpitää rahoitusvakautta ja minimoi 12 b artiklassa tarkoitettujen vaikeuksissa olevien laitosten vaikutuksen muuhun järjestelmään ja talouteen kokonaisuudessaan sekä rajoittaa veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia ja noudattaa työssään suhteellisuusperiaatetta ja luotonantajien hierarkiaa ja varmistaa yhtäläisen kohtelun yli valtioiden rajojen.

2.
     
  Pankkialan kriisinratkaisuyksikölle on annettava valtuudet täyttää 1 kohdassa säädetyt tehtävät, jotta se voi elvyttää vaikeuksissa olevia laitoksia tai päättää elinkelvottomien laitosten toiminnan lopettamisesta (ratkaisevaa moraalikadon rajoittamiseksi). Se voi muun muassa edellyttää pääoman, rahoitusomaisuuden ja liiketoimintakokonaisuuden mukauttamista sekä prosessien parantamista, nimittää tai vaihtaa johdon, suositella takuita, lainoja ja maksuvalmiusapua, myyntiä kokonaan tai osittain, kannattavan pankin/kannattamattoman pankin tai omaisuudenhoitoyhtiön luomista, vaihtaa velan osakkeiksi (asianmukaisin aliarvostuksin) tai ottaa laitoksen tilapäisesti julkiseen omistukseen.

3.
     
  Pankkialan kriisinratkaisuyksikön on koostuttava pankkiviranomaisen hallintoneuvoston nimittämistä asiantuntijoista, joilla on tietoa ja asiantuntemusta finanssilaitosten rakenneuudistuksista, toiminnan muuttamisesta voitolliseksi ja asettamisesta selvitystilaan.

12 d artikla

Euroopan talletusvakuusjärjestelmät

1.
     
  Pankkiviranomainen myötävaikuttaa kansallisten talletusten vakuusjärjestelmien eurooppalaisen järjestelmän lujittamiseen toimimalla sille tässä asetuksessa annetun toimivallan nojalla sen varmistamiseksi, että direktiivi 94/19/EY pannaan asianmukaisesti täytäntöön siten, että direktiivissä 94/19/EY säädetyllä tavalla voidaan varmistaa, että maksut, jotka kansalliset talletusten vakuusjärjestelmät vastaanottavat finanssilaitoksilta, mukaan lukien finanssilaitokset, jotka ovat sijoittautuneet ja keräävät talletuksia unionin alueella mutta joiden päätoimipaikka on unionin ulkopuolella, turvaavat näiden järjestelmien riittävän rahoituksen, ja korkeatasoisen suojan turvaamiseksi kaikille tallettajille yhdenmukaisten puitteiden mukaisesti koko unionissa ilman, että puututaan keskinäisten vakuusjärjestelmien vakauttavaan rooliin suojan antamisessa, jos nämä järjestelmät ovat unionin vaatimusten mukaisia.

2.
     
  Talletusten vakuusjärjestelmiin sovelletaan pankkiviranomaisen valtuuksia hyväksyä ohjeita ja suosituksia koskevaa 8 artiklaa.

3.
     
  Komissio voi hyväksyä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määriteltyjä teknisiä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja tämän asetuksen 7–7 d artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

12 e artikla

Euroopan pankkialan vakausrahasto

1.
     
  Perustetaan Euroopan pankkialan vakausrahasto, jotta voidaan tehostaa rahoitusjärjestelmän kustannusten sisällyttämistä maksuihin ja avustaa kriisinratkaisutoimissa, jotka koskevat vaikeuksissa olevia rajojen yli toimivia finanssilaitoksia. Vain yhdessä jäsenvaltiossa toimivat finanssilaitokset voivat valita, liittyvätkö ne vakausrahastoon. Vakausrahaston on hyväksyttävä asianmukaisia toimia, jotta avun saatavuus ei aiheuta moraalikatoa.

2.
     
  Euroopan pankkialan vakausrahasto rahoitetaan kaikkien 12 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen finanssilaitosten suorittamilla suorilla maksuilla. Näiden maksujen on oltava oikeassa suhteessa kunkin laitoksen riskitasoon ja sen aiheuttaman järjestelmäriskin suuruuteen sekä kokonaisriskin ajallisiin vaihteluihin, jotka määritetään laitosten ns. riskikojelaudan avulla. Vaadituissa maksuissa on otettava huomioon taloudellinen tilanne laajasti tarkasteltuna ja finanssilaitosten tarve säilyttää pääomaa muita sääntely- ja liiketoimintavaatimuksia varten.

3.
     
  Euroopan pankkialan vakausrahastoa johtaa johtokunta, jonka pankkiviranomainen nimittää viiden vuoden toimikaudeksi. Johtokunnan jäsenet valitaan kansallisten viranomaisten ehdottamasta henkilökunnasta. Vakausrahasto perustaa myös neuvoa-antavan komitean, johon kuuluvat rahastoon osallistuvien finanssilaitosten edustajat, joilla ei ole äänivaltaa. Vakausrahaston johtokunta voi ehdottaa, että pankkiviranomainen ulkoistaa rahoitusomaisuutensa hallinnoinnin hyvämaineisille laitoksille (kuten EIP:lle), ja kyseiset varat on sijoitettava turvallisiin ja likvideihin välineisiin.

4.
     
  Jos pankkien maksuista kertyneet varat eivät riitä ongelmien ratkaisemiseen, vakausrahasto voi lisätä varojaan laskemalla liikkeeseen joukkolainan tai muiden rahoituskeinojen avulla.

13 artikla

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen

1.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat delegoida tehtäviä ja vastuita
  pankkiviranomaisille tai
  muille toimivaltaisille viranomaisille
  delegoinnin vastaanottajan suostumuksella ja tässä artiklassa säädetyin edellytyksin
  .
  Jäsenvaltiot voivat vahvistaa vastuiden delegointiin liittyviä erityisjärjestelyitä, joita on noudatettava ennen kuin niiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät tällaisia sopimuksia, ja ne voivat rajoittaa delegoinnin laajuuden siihen, mikä on tarpeen rajojen yli toimivien finanssilaitosten tai -ryhmittymien tehokkaan valvonnan kannalta.

2.   Pankkiviranomainen
  kannustaa ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista toimivaltaisten viranomaisten välillä yksilöimällä tehtävät ja vastuut, jotka voidaan delegoida tai suorittaa yhdessä, sekä edistämällä parhaita toimintatapoja.

2 a.
     
  Vastuiden delegoinnin on johdettava 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä säädetyn toimivallan uudelleenjakoon. Delegoituihin vastuisiin liittyvä menettely, täytäntöönpano sekä hallinnollinen ja oikeudellinen valvonta määräytyy sen viranomaisen lain mukaan, jolle vastuut on delegoitu.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava pankkiviranomaiselle delegointisopimuksista, jotka ne aikovat tehdä. Niiden on pantava sopimukset täytäntöön aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä, kun niistä on ilmoitettu pankkiviranomaiselle.

Pankkiviranomainen voi antaa suunnitellusta sopimuksesta lausunnon yhden kuukauden kuluessa siitä, kun sopimus on annettu sille tiedoksi.

Pankkiviranomainen julkistaa toimivaltaisten viranomaisten tekemät delegointisopimukset sopivalla tavalla varmistaakseen, että niistä tiedotetaan asianmukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille.

14 artikla

Yhteinen valvontakulttuuri

1.   Pankkiviranomainen osallistuu aktiivisesti yhteisen eurooppalaisen valvontakulttuurin ja yhtenäisten valvontakäytäntöjen rakentamiseen sekä yhdenmukaisten menettelyjen ja yhtenäisten lähestymistapojen varmistamiseen koko
  Euroopan unionissa
  ja suorittaa ainakin seuraavat toimet:

| a) | antaa toimivaltaisille viranomaisille lausuntoja; |
| --- | --- |

a)

antaa toimivaltaisille viranomaisille lausuntoja;

| b) | edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa
  Euroopan unionin
  lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa
  Euroopan unionin
  lainsäädännössä;

| c) | osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina,
  sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien kehittämiseen
  ; |
| --- | --- |

c)

osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina,
  sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien kehittämiseen
  ;

| d) | tarkastelee komission hyväksymien
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä pankkiviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia; |
| --- | --- |

d)

tarkastelee komission hyväksymien
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä pankkiviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia;

| e) | laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä. |
| --- | --- |

e)

laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä.

2.   Pankkiviranomainen voi tarvittaessa kehittää uusia käytännön välineitä ja lähentämiskeinoja, joilla edistetään yhteisten lähestymistapojen ja käytäntöjen noudattamista valvonnassa.

15 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointi

1.   Pankkiviranomainen
  järjestää ja
  suorittaa säännöllisesti toimivaltaisten viranomaisten joidenkin tai kaikkien toimien vertaisarviointeja, jotta valvontatuloksista saataisiin entistä yhtenäisempiä. Tätä varten pankkiviranomainen kehittää menetelmiä, joiden avulla arvioinnin kohteena olevia viranomaisia voidaan arvioida ja verrata toisiinsa puolueettomalla tavalla.
  Vertaisarviointeja suoritettaessa on otettava huomioon kyseistä toimivaltaista viranomaista koskevat olemassa olevat tiedot ja arvioinnit.

2.   Vertaisarvioinnissa on arvioitava ainakin seuraavia seikkoja:

| a) | toimivaltaisen viranomaisen resurssien
  ja hallinnointijärjestelyjen
  ▐ riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7
  –
  7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen resurssien
  ja hallinnointijärjestelyjen
  ▐ riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7
  –
  7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen;

| b) | unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet;

| c) | joidenkin toimivaltaisten viranomaisten kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisesti kannattaisi omaksua; |
| --- | --- |

c)

joidenkin toimivaltaisten viranomaisten kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden toimivaltaisten viranomaisten mahdollisesti kannattaisi omaksua;

| c a) | unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

c a)

unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu.

3.   Pankkiviranomainen voi antaa vertaisarvioinnin perusteella kyseisille toimivaltaisille viranomaisille
  8 artiklassa tarkoitettuja ohjeita ja
  suosituksia.
  Pankkiviranomainen ottaa vertaisarvioinnin tulokset huomioon kehittäessään 7–7 e artiklassa tarkoitettuja luonnoksia teknisiksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardeiksi. Toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä noudattamaan pankkiviranomaisen neuvoja. Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata kyseisiä neuvoja, sen on ilmoitettava perusteensa pankkiviranomaiselle.

Pankkiviranomainen asettaa vertaisarviointien perusteella määritettävät parhaat käytännöt julkisesti saataville. Vertaisarviointien kaikki muut tulokset voidaan julkaista vertaisarvioinnin kohteena olevan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella.

16 artikla

Koordinointitehtävä

Pankkiviranomainen toimii yleisenä koordinoijana toimivaltaisten viranomaisten välillä muun muassa silloin, kun epäsuotuisat muutokset voivat vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  unionissa
  .

Pankkiviranomainen edistää
  unionin
  koordinoitua toimintaa muun muassa

| 1) | helpottamalla toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

1)

helpottamalla toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa;

| 2) | määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden; |
| --- | --- |

2)

määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden;

| 3) | toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista; |
| --- | --- |

3)

toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista;

| 4) | ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista; |
| --- | --- |

4)

ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista;

| 4a) | toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan; |
| --- | --- |

4a)

toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan;

| 4 b) | kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Pankkiviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

4 b)

kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Pankkiviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

17 artikla

Markkinakehityksen arvioiminen

1.   Pankkiviranomainen seuraa ja arvioi markkinakehitystä omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedottaa mikrotason vakavaraisuusvalvonnan keskeisistä kehityssuuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista
  EVLEV:lle, EAMV:lle
  ja EJRK:lle sekä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
  Pankkiviranomainen sisällyttää arvioonsa taloudellisen analyysin markkinoista, joilla finanssilaitokset toimivat, ja markkinoiden mahdollisten muutosten vaikutuksista niihin.

1 a.
     Pankkiviranomainen käynnistää ja koordinoi yhteistyössä EJRK:n kanssa
  unionin
  laajuisia arviointeja finanssilaitosten kyvystä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä. Tätä varten se kehittää toimivaltaisten viranomaisten sovellettaviksi

| a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta jonkin laitoksen taloudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta jonkin laitoksen taloudelliseen tilanteeseen;

| b) | yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssilaitosten kestokyvyn arvioinneista; |
| --- | --- |

b)

yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssilaitosten kestokyvyn arvioinneista;

| b a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta laitoksen taloudelliseen tilanteeseen, tallettajiin ja sijoittajiin ja kuluttajille tiedottamiseen. |
| --- | --- |

b a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta laitoksen taloudelliseen tilanteeseen, tallettajiin ja sijoittajiin ja kuluttajille tiedottamiseen.

2.   Pankkiviranomainen antaa vähintään kerran vuodessa ja tarvittaessa useammin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle arviointeja omalla vastuualueellaan esiintyvistä suuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EU) N:o .../2010 [EJRK] säädettyjä EJRK:n tehtäviä.

Pankkiviranomainen sisällyttää näihin arviointeihin suurimpien riskien ja haavoittuvuuksien luokittelun ja suosittaa tarvittaessa ennalta ehkäiseviä tai korjaavia toimia.

3.   Pankkiviranomainen varmistaa
  ELVEL:n ja EAMV:n kanssa sekakomitean välityksellä
  tekemällään tiiviillä yhteistyöllä, että eri aloja koskevat muutokset, riskit ja haavoittuvuudet otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon.

18 artikla

Kansainväliset suhteet

1.
     Pankkiviranomainen voi kehittää yhteyksiä ja tehdä hallinnollisia järjestelyjä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten
  , hallintoelinten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  unionin
  toimielinten
  ja jäsenvaltioiden
  toimivaltaa.
  Näistä järjestelyistä ei seuraa oikeudellisia velvoitteita Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille, eivätkä ne estä jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä kahden- tai monenvälisiä järjestelyjä kolmansien maiden kanssa.

2.
     Pankkiviranomainen osallistuu kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmisteluun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti.

3.
     
  Pankkiviranomainen esittää 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa hallinnolliset järjestelyt ja vastaavat päätökset, joista on sovittu kansainvälisten järjestöjen tai kolmansien maiden hallintojen kanssa, sekä kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmisteluun osallistumisen.

19 artikla

Muut tehtävät

1.   Pankkiviranomainen voi Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle lausuntoja kaikista vastuualueeseensa kuuluvista kysymyksistä.

1 a.
     
  Jos pankkiviranomainen ei ole esittänyt luonnosta tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä asetetussa määräajassa tai jos määräaikaa ei ole asetettu, komission voi pyytää tällaista luonnosta ja asettaa sen esittämisen määräajan.

Ottaen huomioon asian kiireellisyys komissio voi pyytää, että luonnos tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi esitetään ennen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä asetettua määräaikaa. Komissio esittää tällöin asianmukaiset perustelut.

2.   Kun on kyse sulautumiin ja omistusosuuksien hankintaan liittyvistä toiminnan vakauden arvioinneista, jotka kuuluvat direktiivin 2007/44/EY soveltamisalaan
  ja jotka tuon direktiivin mukaan edellyttävät kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemista
  , pankkiviranomainen voi
  , jos yksi näistä toimivaltaisista viranomaisista sitä pyytää,
  antaa ja julkistaa lausunnon toiminnan vakauden arvioinnista
  , lukuun ottamatta direktiivin 2006/48/EY 19 a artiklan 1 kohdan e alakohdassa mainittuihin perusteisiin liittyen
  .
  Lausunto on annettava viipymättä ja joka tapauksessa ennen direktiivin 2007/44/EY mukaisen arviointiajan päättymistä.
  Jäljempänä olevaa 20 artiklaa sovelletaan
  aloihin, joilta pankkiviranomainen voi antaa lausunnon.

20 artikla

Tietojen kerääminen

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ▐ on pankkiviranomaisen pyynnöstä toimitettava sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen
  , edellyttäen että pyynnön vastaanottaneella viranomaisella on laillinen pääsy asiaankuuluviin tietoihin ja että pyyntö on tarpeellinen kyseisen tehtävän luonteeseen nähden
  .

1 a.
     Pankkiviranomainen voi myös pyytää, että tietoja toimitetaan säännöllisin väliajoin.
  Näissä pyynnöissä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä yhteisiä raportointimuotoja.

1 b.
     
  Pankkiviranomainen voi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella antaa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta toimivaltainen viranomainen voi hoitaa tehtävänsä alakohtaisessa lainsäädännössä ja 56 artiklassa säädettyä salassapitovelvollisuutta noudattaen.

1 c.
     
  Ennen kuin pankkiviranomainen pyytää tämän artiklan mukaisesti tietoja ja jotta voidaan välttää ilmoitusvelvoitteiden päällekkäisyys, sen on ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat asiaankuuluvat jo olemassa olevat tilastot.

2.   Jos tietoja ei ole saatavilla tai jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset taikka muut viranomaiset eivät anna niitä ajoissa saataville, pankkiviranomainen voi osoittaa
  asianmukaisesti
  perustellun
  pyynnön asianomaisen jäsenvaltion muille valvontaviranomaisille, valtiovarainministeriölle, jos tällä on käytettävissään vakavaraisuutta koskevia tietoja, keskuspankille tai tilastoviranomaiselle
  .

2 a.
     
  Jos tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei ole ajoissa saatavilla 1 tai 2 kohdan mukaisesti, pankkiviranomainen voi osoittaa asianmukaisesti perustellun pyynnön suoraan asianomaisille finanssilaitoksille. Perustellussa pyynnössä on selitettävä, miksi näitä yksittäisiä finanssilaitoksia koskevat tiedot ovat tarpeellisia.

Pankkiviranomaisen on ilmoitettava pyynnöistä asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille 2 kohdan ja tämän kohdan mukaisesti.

▐ Toimivaltaisten viranomaisten ▐ on pankkiviranomaisen pyynnöstä avustettava sitä tällaisten tietojen keräämisessä.

3.   Pankkiviranomainen voi käyttää
  tämän artiklan nojalla
  saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen.

21 artikla

Suhde EJRK:aan

1.   Pankkiviranomainen tekee
  tiivistä ja säännöllistä
  yhteistyötä EJRK:n kanssa.

2.   Pankkiviranomainen ▐ toimittaa EJRK:lle säännöllisesti ajantasaisia tietoja, joita EJRK tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen. EJRK:n tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemat tiedot, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, on toimitettava sille perustellusta pyynnöstä viipymättä asetuksen
  (EU) N:o ..../2010
  [EJRK] [15] artiklan mukaisesti.
  Pankkiviranomainen ottaa yhteistyössä EJRK:n kanssa käyttöön asianmukaisia sisäisiä menettelyjä erityisesti yksittäisiä finanssilaitoksia koskevien luottamuksellisten tietojen siirtoa varten.

3.   Pankkiviranomainen varmistaa 4 ja 5 kohdan mukaisesti, että asetuksen
  (EU)
  N:o .../
  2010
  [EJRK] [16] artiklassa tarkoitettujen EJRK:n varoitusten ja suositusten pohjalta toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet.

4.   Saadessaan EJRK:lta itselleen osoitetun varoituksen tai suosituksen pankkiviranomainen kutsuu hallintoneuvoston viipymättä koolle ja arvioi, miten kyseinen varoitus tai suositus vaikuttaa pankkiviranomaisen tehtävien suorittamiseen.

Pankkiviranomainen päättää asianmukaisella päätöksentekomenettelyllä, mitä toimia sen on toteutettava sille tällä asetuksella myönnetyillä valtuuksilla varoituksissa tai suosituksissa yksilöityjen kysymysten ratkaisemiseksi.

Jos pankkiviranomainen ei ryhdy suosituksen perusteella toimiin, sen on perusteltava
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
  EJRK:lle, minkä vuoksi se jättää toimet toteuttamatta.

5.   Saatuaan EJRK:lta toimivaltaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle osoitetun varoituksen tai suosituksen pankkiviranomainen käyttää tarvittaessa sille tällä asetuksella myönnettyjä valtuuksia varmistaakseen, että jatkotoimet toteutetaan ajoissa.

Jos viranomainen, jolle EJRK:n suositus on osoitettu, ei aio noudattaa sitä, sen on perusteltava hallintoneuvostolle, miksi se ei ryhdy toimiin, ja neuvoteltava tästä hallintoneuvoston kanssa.

Toimivaltaisen viranomaisen on otettava hallintoneuvoston näkemykset asianmukaisesti huomioon ilmoittaessaan asiasta
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
  EJRK:lle asetuksen
  (EU)
  N:o .../
  2010
  [EJRK] [17] artiklan mukaisesti.

6.   Hoitaessaan tässä asetuksessa säädettyjä tehtäviään pankkiviranomaisen on otettava EJRK:n varoitukset ja suositukset tarkoin huomioon.

22 artikla

Pankkialan osallisryhmä

1.   Perustetaan pankkialan osallisryhmä sidosryhmien
  kuulemisen helpottamiseksi
  pankkiviranomaisen tehtävien kannalta keskeisillä aloilla.
  Pankkialan osallisryhmää kuullaan toimista, jotka toteutetaan teknisiä sääntelystandardeja ja teknisiä täytäntöönpanostandardeja koskevan 7 artiklan mukaisesti sekä siltä osin kuin ne eivät koske yksittäisiä finanssilaitoksia, ohjeita ja suosituksia koskevan 8 artiklan mukaisesti. Jos toimiin on ryhdyttävä kiireesti eikä kuuleminen ole mahdollista, pankkialan osallisryhmälle tiedotetaan mahdollisimman pian.

Pankkialan osallisryhmä kokoontuu vähintään neljä kertaa vuodessa.

2.   Pankkialan osallisryhmässä on 30 jäsentä, jotka edustavat tasasuhtaisesti
  unionissa toimivia
  luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä, niiden
  työntekijöiden edustajia
  sekä kuluttajia, pankkipalvelujen käyttäjiä
  ja pk-yritysten edustajia
  .
  Jäsenistä vähintään viiden on oltava tiedeyhteisön johtavia riippumattomia edustajia. Jäsenistä kymmenen on oltava finanssilaitosten edustajia ja heistä kolmen osuus- ja säästöpankkien edustajia.

▐

3.   Pankkialan osallisryhmän jäsenet nimittää pankkiviranomaisen hallintoneuvosto asianomaisten sidosryhmien ehdotusten perusteella. Tehdessään päätöstään hallintoneuvosto varmistaa mahdollisimman pitkälle, että sidosryhmien maantieteellinen
  ja sukupuoleen liittyvä
  jakauma ja edustus ovat koko
  Euroopan unionin
  kannalta asianmukaisia.

▐

4.   
  Pankkiviranomainen toimittaa kaikki tarvittavat tiedot ja varmistaa riittävien sihteeripalvelujen tarjoamisen pankkialan osallisryhmälle. Voittoa tavoittelemattomia järjestöjä edustavien osallisryhmän jäsenten matkakulut on korvattava asianmukaisesti. Osallisryhmä voi perustaa teknisiä kysymyksiä käsitteleviä työryhmiä.
  Pankkialan osallisryhmän jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta, jonka jälkeen järjestetään uusi valintamenettely.

Jäsenenä voi olla kaksi peräkkäistä toimikautta.

5.   Pankkialan osallisryhmä voi antaa pankkiviranomaiselle lausuntoja ja neuvoja mistä tahansa asiasta, joka liittyy
  erityisesti 7
  –
  7 f, 8, 14, 15 ja 17 artiklassa
  yksilöityihin pankkiviranomaisen tehtäviin.

6.   Pankkialan osallisryhmä vahvistaa työjärjestyksensä
  jäsenistönsä kahden kolmasosan enemmistön hyväksynnällä
  .

7.   Pankkiviranomainen julkistaa pankkialan osallisryhmän lausunnot ja neuvot sekä sen kuulemisesta saadut tulokset.

23 artikla

Takeet

2.   ▐ Jos jäsenvaltio katsoo, että
  10 artiklan 2 kohdan tai
  11 artiklan nojalla tehty päätös vaikuttaa
  suoraan tai merkittävällä tavalla
  sen finanssipoliittiseen vastuuseen,
  sen on ilmoitettava asiasta
  pankkiviranomaiselle
  ,
  komissiolle
  ja Euroopan parlamentille kymmenen työpäivän
  kuluessa pankkiviranomaisen päätöksen ilmoittamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle.

Ilmoituksessaan jäsenvaltion on perusteltava, minkä vuoksi päätös vaikuttaa sen finanssipoliittiseen vastuuseen, ja
  esitettävä vaikutustenarviointi siitä, missä määrin
  se siihen vaikuttaa.

2 a.
     Pankkiviranomaisen on yhden kuukauden kuluessa jäsenvaltion ilmoituksesta ilmoitettava jäsenvaltiolle, aikooko pankkiviranomainen pysyä päätöksessään, muuttaa sitä tai kumota sen.

3.   
  Jos pankkiviranomainen pysyy päätöksessään tai muuttaa sitä, neuvosto päättää siitä, pidetäänkö pankkiviranomaisen päätös voimassa vai kumotaanko se. Päätös pankkiviranomaisen päätöksen pitämisestä voimassa on tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Päätös pankkiviranomainen päätöksen kumoamisesta tehdään jäsenten määräenemmistöllä. Kummassakaan tapauksessa ei oteta huomioon niiden jäsenten ääniä, joita asia koskee.

3 a.
     
  Jos neuvosto ei tee päätöstä kymmenen työpäivän kuluessa, kun kyseessä on 10 artikla, ja yhden kuukauden kuluessa, kun kyseessä on 11 artikla, pankkiviranomaisen päätöksen katsotaan olevan voimassa.

3 b.
     
  Jos 10 artiklan nojalla tehty päätös johtaa 12 d tai 12 e artiklan mukaisesti perustetun rahaston käyttämiseen, jäsenvaltiot eivät saa kehottaa neuvostoa pitämään voimassa tai kumoamaan pankkiviranomaisen tekemää päätöstä.

24 artikla

Päätöksentekomenettelyt

1.   Ennen kuin pankkiviranomainen tekee
  tämän asetuksen
  mukaisia päätöksiä, se ilmoittaa kulloisenkin päätöksen
  nimetylle
  kohteelle aikomuksestaan tehdä päätös ja asettaa määräajan, jonka kuluessa päätöksen kohde voi esittää näkemyksensä asiasta, ottaen tarkasti huomioon asian kiireellisyyden
  , monimutkaisuuden ja mahdolliset seuraukset
  .
  Tämä koskee soveltuvin osin 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia.

2.   Pankkiviranomaisen päätökset on perusteltava.

3.   Pankkiviranomaisen päätösten kohteille on ilmoitettava oikeussuojakeinoista, jotka ovat tämän asetuksen mukaan käytettävissä.

4.   Jos pankkiviranomainen on tehnyt 10 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisen päätöksen, sen on tarkasteltava kyseistä päätöstä uudelleen sopivin väliajoin.

5.   Pankkiviranomaisen 9, 10 ja 11 artiklan nojalla tekemät päätökset julkistetaan, ja niissä ilmoitetaan kyseisen toimivaltaisen viranomaisen tai finanssilaitoksen nimi ja päätöksen pääasiallinen sisältö,
  paitsi jos julkistaminen olisi ristiriidassa
  finanssilaitosten perusteltujen, liikesalaisuuksien suojelemista koskevien etujen huomioonottamisen kanssa
  tai jos se voisi vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai Euroopan unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauden
  .

III   LUKU

ORGANISAATIO

1   JAKSO

HALLINTONEUVOSTO

25 artikla

Kokoonpano

1.   Hallintoneuvoston kokoonpano on seuraava:

| a) | puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

a)

puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| b) | kustakin jäsenvaltiosta sen kansallisen viranomaisen pääjohtaja, jonka toimivaltaan kuuluu luottolaitosten valvonta kyseisessä jäsenvaltiossa
  ja jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ; |
| --- | --- |

b)

kustakin jäsenvaltiosta sen kansallisen viranomaisen pääjohtaja, jonka toimivaltaan kuuluu luottolaitosten valvonta kyseisessä jäsenvaltiossa
  ja jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ;

| c) | komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

c)

komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| d) | Euroopan keskuspankin edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

d)

Euroopan keskuspankin edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| e) | EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

e)

EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| f) | kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin. |
| --- | --- |

f)

kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

1 a.
     
  Hallintoneuvosto kutsuu pankkialan osallisryhmän kokouksiin säännöllisesti ja vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen vastuulla on nimetä henkilöstöstään korkean tason varajäsen, joka voi toimia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

3.   Jos 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viranomainen ei ole keskuspankki, 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen mukana voi olla jäsenvaltion keskuspankin edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

3 a.
     
  Niissä jäsenvaltioissa, joissa on useampi kuin yksi viranomainen, joka on vastuussa tämän asetuksen mukaisesta valvonnasta, kyseiset viranomaiset sopivat yhteisestä edustajasta. Kuitenkin jos hallintoneuvoston käsiteltävänä oleva asia ei kuulu sen kansallisen viranomaisen toimivaltaan, jota 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu jäsen edustaa, tämä jäsen voi ottaa mukaansa asianomaisen kansallisen viranomaisen edustajan, joka ei osallistu äänestyksiin.

4.   Kun toimitaan direktiivin 94/19/EY soveltamisalalla, 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen mukana voi tarvittaessa olla kyseisessä jäsenvaltiossa talletusten vakuusjärjestelmiä hoitavien elinten edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

5.   Hallintoneuvosto voi sallia tarkkailijoiden läsnäolon.

Toimitusjohtaja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.

26 artikla

Sisäiset komiteat ja lautakunnat

1.   Hallintoneuvosto voi perustaa sisäisiä komiteoita tai lautakuntia hallintoneuvostolle annettuja erityistehtäviä varten ja voi delegoida tiettyjä selkeästi määriteltyjä tehtäviä ja päätöksiä sisäisille komiteoille tai lautakunnille, johtokunnalle tai puheenjohtajalle.

2.   Sovellettaessa 11 artiklaa hallintoneuvosto kutsuu koolle
  riippumattoman
  lautakunnan,
  jonka kokoonpano on tasapuolinen ja
  joka koostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja kahdesta jäsenestä, jotka eivät edusta erimielisyyden osapuolina olevia toimivaltaisia viranomaisia
  ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin
  , helpottamaan erimielisyyden
  puolueetonta
  ratkaisemista.

2 a.
     
  Jollei 11 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, lautakunta esittää lopullisen päätöksen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2 b.
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa 2 kohdassa tarkoitetun lautakunnan työjärjestyksen.

27 artikla

Riippumattomuus

1.
     Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja äänivaltaiset jäsenet toimivat heille tässä asetuksessa annettuja tehtäviä suorittaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

2.
     
  Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan hallintoneuvoston jäseniin heidän hoitaessaan tehtäviään.

28 artikla

Tehtävät

1.   Hallintoneuvosto ohjaa pankkiviranomaisen työtä ja vastaa II luvussa tarkoitettujen päätösten tekemisestä.

2.   Hallintoneuvosto antaa II luvussa tarkoitetut lausunnot, suositukset ja neuvot sekä tekee kyseisessä luvussa tarkoitetut päätökset.

3.   Hallintoneuvosto nimittää pankkiviranomaisen puheenjohtajan.

4.   Hallintoneuvosto hyväksyy ennen kunkin vuoden 30 päivää syyskuuta johtokunnan ehdotuksen perusteella pankkiviranomaisen seuraavan vuoden työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja kyseinen työohjelma julkistetaan.

4 a.
     
  Hallintoneuvosto hyväksyy johtokunnan ehdotuksen perusteella 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun kertomusluonnoksen pohjalta pankkiviranomaisen toimintaa ja puheenjohtajan tehtäviä koskevan vuosikertomuksen ja toimittaa sen kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Kertomus on julkistettava.

5.   Hallintoneuvosto hyväksyy pankkiviranomaisen monivuotisen työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Monivuotisen työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja työohjelma julkistetaan.

6.   Hallintoneuvosto hyväksyy
  talousarvion
  49 artiklan mukaisesti.

7.   Hallintoneuvostolla on puheenjohtajaan ja toimitusjohtajaan nähden kurinpidollinen toimivalta, ja se voi erottaa puheenjohtajan 33 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja toimitusjohtajan 36 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

29 artikla

Päätöksenteko

1.   ▐ Hallintoneuvoston päätökset tehdään sen jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä
  jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti
  .

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, hallintoneuvosto tekee päätökset 7 ja 8 artiklassa yksilöityjen säädösten sekä VI luvun mukaisten toimenpiteiden ja päätösten osalta jäsentensä määräenemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

Kun 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta on kyse konsolidoivan valvontaviranomaisen päätöksestä, lautakunnan ehdottamaa päätöstä pidetään hyväksyttynä, jos se hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä, paitsi jos äänten määrävähemmistöä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa, edustavat jäsenet hylkäävät päätöksen.

Kaikkien muiden 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös hyväksytään hallintoneuvoston jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti.

2.   Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle omasta aloitteestaan tai kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa hallintoneuvoston kokouksia.

3.   Hallintoneuvosto vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

4.   Työjärjestyksessä vahvistetaan yksityiskohtaiset äänestyssäännöt ja tarvittaessa myös päätösvaltaisuutta koskevat säännöt. Äänioikeudettomat jäsenet ja tarkkailijat eivät, puheenjohtajaa ja toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu hallintoneuvostossa yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin, jollei 61 artiklassa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  toisin säädetä.

2   JAKSO

JOHTOKUNTA

30 artikla

Kokoonpano

1.   Johtokuntaan kuuluvat puheenjohtaja ▐ ja
  kuusi muuta hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten valitsemaa hallintoneuvoston
  jäsentä.

Jokaisella jäsenellä puheenjohtajaa lukuun ottamatta on varajäsen, joka voi toimia johtokunnan jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

Hallintoneuvoston valitsemien jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Toimikautta voidaan pidentää kerran.
  Johtokunnan kokoonpanon on oltava tasapuolinen ja oikeasuhteinen ja edustettava koko Euroopan unionia. Toimikausien on oltava limittäisiä, ja niihin sovelletaan asianmukaista vuorottelujärjestelmää.

2.   Johtokunta tekee päätöksensä läsnä olevien jäsentensä enemmistöllä. Kullakin jäsenellä on yksi ääni.

Toimitusjohtaja
  ja komission edustaja voivat
  osallistua johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

Komission edustajalla on äänioikeus 49 artiklassa tarkoitetuissa asioissa.

Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

3.   Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa johtokunnan kokouksia.

Johtokunta kokoontuu ennen jokaista hallintoneuvoston kokousta ja niin usein kuin se katsoo tarpeelliseksi.
  Johtokunta kokoontuu vähintään
  viidesti
  vuodessa ▐ istuntoon.

4.   Johtokunnan jäsenten apuna voi olla neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.
  Äänioikeudettomat jäsenet eivät, toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu johtokunnassa yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin.

31 artikla

Riippumattomuus

Johtokunnan jäsenet toimivat riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan johtokunnan jäseniin.

32 artikla

Tehtävät

1.   Johtokunta huolehtii siitä, että pankkiviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Johtokunta antaa vuosittaista ja monivuotista työohjelmaa koskevat ehdotukset hallintoneuvoston hyväksyttäviksi.

3.   Johtokunta käyttää talousarviovaltaansa 49 ja 50 artiklan mukaisesti.

4.   Johtokunta hyväksyy pankkiviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman sekä tarvittavat Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, soveltamissäännöt 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.   Johtokunta vahvistaa 58 artiklan mukaisesti erityissäännökset, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua pankkiviranomaisen asiakirjoihin.

▐

6 a.
     
  Johtokunta tekee 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vuosikertomusluonnoksen pohjalta ehdotuksen pankkiviranomaisen toimintaa ja puheenjohtajan tehtäviä koskevaksi vuosikertomukseksi hallintoneuvoston hyväksyttäväksi ja toimittaa sen ▐ Euroopan parlamentille ▐.

7.   Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

8.   Johtokunta nimittää ja erottaa valituslautakunnan jäsenet 44 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti.

3   JAKSO

PUHEENJOHTAJA

33 artikla

Nimittäminen ja tehtävät

1.   Pankkiviranomaista edustaa puheenjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

Puheenjohtaja vastaa hallintoneuvoston tehtävien valmistelusta ja johtaa hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksia.

2.   Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajan
  hallintoneuvoston järjestämän ja hallinnoiman
  avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden, finanssilaitosten ja finanssimarkkinoiden tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella.

Komissio esittää Euroopan parlamentille kolmen ehdokkaan luettelon. Järjestettyään näiden ehdokkaiden kuulemiset Euroopan parlamentti valitsee heistä yhden. Hallintoneuvosto nimittää näin valitun ehdokkaan.

Hallintoneuvosto valitsee jäsenistään myös varahenkilön, joka hoitaa puheenjohtajan tehtäviä tämän poissa ollessa.
  Tätä varahenkilöä ei saa valita johtokunnan jäsenistä.

3.   Puheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto arvioi yhdeksän kuukauden kuluessa ennen puheenjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | pankkiviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

pankkiviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa puheenjohtajan toimikautta kerran, jos siihen saadaan Euroopan parlamentin vahvistus.

5.   
  Ainoastaan Euroopan parlamentti voi
  erottaa
  puheenjohtajan
  hallintoneuvoston
  päätöksen perusteella
  .

Puheenjohtaja ei voi estää hallintoneuvostoa keskustelemasta puheenjohtajaan liittyvistä asioista eikä erityisesti tarpeesta erottaa puheenjohtaja, eikä hän saa osallistua tällaista asiaa koskeviin neuvotteluihin.

34 artikla

Riippumattomuus

Puheenjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita yhteisön toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston roolia puheenjohtajan tehtäviin nähden.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan puheenjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti puheenjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

35 artikla

Kertomus

1.   Euroopan parlamentti
  ja neuvosto voivat
  kutsua puheenjohtajan tai hänen varahenkilönsä antamaan ▐ lausuntoja ▐ kunnioittaen kuitenkin täysin puheenjohtajan riippumattomuutta.
  Puheenjohtajan on annettava lausunto Euroopan parlamentille ja
  vastattava
  sen
  jäsenten esittämiin kysymyksiin
  aina pyydettäessä
  .

2.   
  Puheenjohtajan on annettava kertomus pankkiviranomaisen keskeisestä toiminnasta Euroopan parlamentille pyydettäessä ja vähintään 15 päivää ennen 1 kohdassa tarkoitetun lausunnon antamista
  .

2 a.
     
  Kertomukseen on 7a–7f, 8, 9, 10, 11 a ja 18 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi sisällytettävä myös kaikki Euroopan parlamentin tapauskohtaisesti pyytämät asiaankuuluvat tiedot.

4   JAKSO

TOIMITUSJOHTAJA

36 artikla

Nimittäminen

1.   Pankkiviranomaista johtaa toimitusjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

2.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden, finanssilaitosten ja markkinoiden tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella
  Euroopan parlamentin vahvistuksen jälkeen
  .

3.   Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto tekee yhdeksän kuukauden kuluessa ennen toimitusjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä arvioinnin.

Arvioinnissa hallintoneuvosto ottaa erityisesti huomioon

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | pankkiviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

pankkiviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran.

5.   Toimitusjohtaja voidaan erottaa ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä.

37 artikla

Riippumattomuus

1.
     Toimitusjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita hallituksilta, viranomaisilta, organisaatioilta tai pankkiviranomaisen ulkopuolisilta henkilöiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johtokunnan ja hallintoneuvoston rooleja toimitusjohtajan tehtäviin nähden.

1 a.
     
  Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan toimitusjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti toimitusjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

38 artikla

Tehtävät

1.   Toimitusjohtaja vastaa pankkiviranomaisen johtamisesta ja valmistelee johtokunnan työt.

2.   Toimitusjohtaja huolehtii pankkiviranomaisen vuosittaisen työohjelman toteuttamisesta hallintoneuvoston ohjaamana ja johtokunnan valvonnassa.

3.   Toimitusjohtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, varmistaakseen pankkiviranomaisen toiminnan tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

4.   Toimitusjohtaja valmistelee 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman.

5.   Toimitusjohtaja valmistelee joka vuosi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman seuraavaksi vuodeksi.

6.   Toimitusjohtaja laatii pankkiviranomaisen alustavan talousarvioesityksen 49 artiklan mukaisesti ja huolehtii pankkiviranomaisen talousarvion toteuttamisesta 50 artiklan mukaisesti.

7.   Toimitusjohtaja laatii joka vuosi vuosikertomusluonnoksen, jossa on pankkiviranomaisen sääntely- ja valvontatoimintaa koskeva osa sekä talous- ja hallintokysymyksiä koskeva osa.

8.   Toimitusjohtaja käyttää pankkiviranomaisen henkilöstön suhteen 54 artiklassa säädettyä toimivaltaa ja hoitaa henkilöasioita.

IV   LUKU

EUROOPAN FINANSSIVALVOJIEN JÄRJESTELMÄ ▐

2   JAKSO

EUROOPAN
  VALVONTAVIRANOMAINEN (SEKAKOMITEA)

40 artikla

Perustaminen

1.   Perustetaan Euroopan
  valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .

2.   Sekakomitea toimii foorumina, jolla pankkiviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä ja varmistaa eri alojen välisen työn johdonmukaisuuden
  muiden Euroopan valvontaviranomaisten
  kanssa
  erityisesti seuraavilla aloilla:

| — | finanssiryhmittymät, |
| --- | --- |

—

finanssiryhmittymät,

| — | tilinpito ja tilintarkastus, |
| --- | --- |

—

tilinpito ja tilintarkastus,

| — | mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista, |
| --- | --- |

—

mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista,

| — | vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet, |
| --- | --- |

—

vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet,

| — | rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja |
| --- | --- |

—

rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja

| — | tietojen vaihto EJRK:n kanssa sekä EJRK:n ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

tietojen vaihto EJRK:n kanssa sekä EJRK:n ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen.

3.   
  Sekakomitealla on kolmen Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstöstä koottava, sihteeristönä toimiva oma henkilöstö.
  Pankkiviranomainen osoittaa riittävät resurssit ▐ hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenoihin.

40 a artikla

Valvonta

Jos finanssilaitoksen toiminta käsittää useampia aloja, sekakomitea ratkaisee erimielisyydet 42 artiklan mukaisesti.

41 artikla

Kokoonpano

1.   Sekakomitea koostuu
  Euroopan valvontaviranomaisten puheenjohtajista
  ja tarpeen mukaan jonkin 43 artiklan nojalla perustetun alakomitean puheenjohtajasta

2.   Toimitusjohtaja,
  komission edustaja
  ja EJRK kutsutaan ▐ sekakomitean sekä 43 artiklassa mainittujen alakomiteoiden kokouksiin tarkkailijoina.

3.   ▐ Sekakomitean puheenjohtaja nimitetään vuodeksi kerrallaan vuorotteluperiaatteella Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajista.
  Tämän kohdan mukaisesti nimitetty sekakomitean puheenjohtaja nimitetään myös EJRK:n varapuheenjohtajaksi.

4.   ▐ Sekakomitea vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä. Työjärjestyksessä voidaan täsmentää, ketkä muut osallistuvat sekakomitean kokouksiin.

▐ Sekakomitean johtokunta kokoontuu vähintään kerran kahdessa kuukaudessa.

42 artikla

Yhteiset kannat ja yhteiset säädökset

Pankkiviranomainen laatii tarpeen mukaan yhteisiä kantoja II luvussa määritellyn tehtävänkuvansa mukaisesti ja erityisesti, kun kyseessä on direktiivin 2002/87/EY täytäntöönpano, yhdessä Euroopan vakuutus- ja työeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa.

Kun kyseessä ovat tämän asetuksen 7, 9, 10 tai 11 artiklan mukaiset säädökset, jotka liittyvät direktiivin 2002/87/EY ja minkä tahansa muun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, myös Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltaan kuuluvan
  säädöksen
  soveltamiseen, pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen antavat nämä säädökset tarvittaessa yhtä aikaa.

43 artikla

Alakomiteat

1.
     Edellä 42 artiklan soveltamiseksi ▐ sekakomiteaan perustetaan finanssiryhmittymiä käsittelevä alakomitea.

2.
     Alakomitea koostuu 41 artiklan 1 kohdassa mainituista henkilöistä ja yhdestä kunkin jäsenvaltion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen nykyiseen henkilöstöön kuuluvasta korkean tason edustajasta.

3.
     Alakomitea valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan, jonka on oltava myös ▐ sekakomitean jäsen.

4.
     Sekakomitea voi perustaa myös muita alakomiteoita.

3   JAKSO

VALITUSLAUTAKUNTA

44 artikla

Kokoonpano

1.   Valituslautakunta on Euroopan
  kolmen valvontaviranomaisen
  yhteinen elin.

2.   Valituslautakunnassa on kuusi jäsentä ja kuusi varajäsentä,
  joiden on oltava arvostettuja henkilöitä, jotka ovat osoittaneet omaavansa asianmukaisen tietämyksen ja ammatillisen, mukaan lukien valvontatehtäviin liittyvän kokemuksen pankki-, vakuutus-, arvopaperimarkkina- ja muista finanssipalveluista riittävän korkealta tasolta
  , mutta jäseniä ei voida valita pankkiviranomaisen toiminnassa mukana olevien toimivaltaisten viranomaisten tai sen toimintaan osallistuvien muiden kansallisten laitosten tai
  unionin
  toimielinten nykyisen henkilöstön parista.
  Merkittävällä osalla valituslautakunnan jäsenistä on oltava riittävästi lainopillista asiantuntemusta, jotta he voivat antaa lainopillisia asiantuntijaneuvoja pankkiviranomaisen toimivallan käytön lainmukaisuudesta.

Valituslautakunta nimeää puheenjohtajansa.

Valituslautakunta tekee päätöksensä enemmistöllä, jonka muodostavat vähintään neljä sen kuudesta jäsenestä.
  Kun valituksen kohteena oleva päätös kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan, vähintään yhden pankkiviranomaisen valituslautakuntaan nimittämistä kahdesta jäsenestä on kuuluttava tähän neljän jäsenen enemmistöön.

Valituslautakunnan puheenjohtaja kutsuu valituslautakunnan koolle tarpeen mukaan.

3.   Pankkiviranomaisen johtokunta nimittää kaksi valituslautakunnan jäsentä ja kaksi varajäsentä hakijoiden luettelosta, jota komissio on ehdottanut Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella hallintoneuvostoa kuultuaan.

Muut jäsenet nimitetään asetuksen (
  EU
  ) N:o .../
  2010
  [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../
  2010
  [EAMV] mukaisesti.

4.   Valituslautakunnan jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa kerran.

5.   Valituslautakunnan jäsen, jonka pankkiviranomaisen johtokunta on nimittänyt, voidaan vapauttaa tehtävistään toimikautensa aikana ainoastaan, jos hänen on todettu syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, ja johtokunta tekee päätöksen vapauttamisesta hallintoneuvostoa kuultuaan.

6.   
  Euroopan
  pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen varmistavat valituslautakunnalle riittävän käytännön tuen ja sihteeripalvelut
  sekakomitean välityksellä
  .

45 artikla

Riippumattomuus ja puolueettomuus

1.   Valituslautakunnan jäsenet ovat riippumattomia päätöksenteossaan. Heitä eivät sido mitkään ohjeet. He eivät saa hoitaa muita tehtäviä pankkiviranomaisessa tai sen johtokunnassa tai hallintoneuvostossa.

2.   Valituslautakunnan jäsen ei saa osallistua valitusmenettelyyn, jos asia koskee hänen omaa etuaan, jos hän on aikaisemmin edustanut jotakin menettelyn osapuolta tai jos hän on osallistunut sen päätöksen tekemiseen, jota valitus koskee.

3.   Jos valituslautakunnan jäsen jostain 1 ja 2 kohdassa mainitusta tai muusta syystä katsoo, ettei jokin valituslautakunnan jäsen voi osallistua valitusmenettelyyn, hänen on ilmoitettava asiasta valituslautakunnalle.

4.   Valitusmenettelyn osapuoli voi vastustaa valituslautakunnan jäsenen osallistumista asian käsittelyyn jollakin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista perusteista tai jos jäsenellä epäillään olevan ennakkokäsitys asiasta.

Vastustamisen perusteena ei voi olla jäsenen kansallisuus, eikä vastustamista tutkita, jos valitusmenettelyn osapuoli on vastustamisperusteen olemassaolon tietäen jo ryhtynyt muuhun valitusmenettelyä koskevaan toimeen kuin valituslautakunnan kokoonpanon vastustaminen.

5.   Valituslautakunta päättää ilman asianomaista jäsentä, miten 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa on meneteltävä.

Valituslautakuntaan otetaan kyseisen jäsenen tilalle tämän ratkaisun tekoa varten hänen sijaisensa, jollei sijainen katso olevansa samalla tavoin esteellinen. Jos näin on, puheenjohtaja nimeää sijaisen muista varajäsenistä.

6.   Valituslautakunnan jäsenet sitoutuvat toimimaan riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti.

Tätä varten he tekevät sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoituksen, jossa he joko ilmoittavat, että heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti heikentäviä etunäkökohtia ei ole, tai mainitsevat sellaiset välittömät tai välilliset etunäkökohdat, joiden voitaisiin katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan.

Nämä ilmoitukset annetaan vuosittain kirjallisesti, ja ne julkaistaan.

V   LUKU

OIKEUSSUOJAKEINOT

46 artikla

Muutoksenhaku

1.   Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, toimivaltaiset viranomaiset mukaan luettuina, voivat hakea muutosta 9, 10 ja 11 artiklassa tarkoitettuun pankkiviranomaisen päätökseen tai mihin tahansa muuhun pankkiviranomaisen 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti tekemään päätökseen, joka on osoitettu heille tai joka koskee heitä suoraan ja erikseen, vaikka se olisi osoitettu muulle henkilölle.

2.   Valitus ja sen perusteet on toimitettava pankkiviranomaiselle kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona päätös on annettu tiedoksi kyseiselle henkilölle, tai jos tällaista tiedoksiantoa ei ole suoritettu, siitä päivästä, jona pankkiviranomainen on julkaissut päätöksen.

Valituslautakunta ratkaisee asian kahden kuukauden kuluessa valituksen tekemisestä.

3.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tehdyllä valituksella ei ole lykkäävää vaikutusta.

Valituslautakunta voi kuitenkin tilanteen arvioituaan päättää lykätä riitautetun päätöksen soveltamista.

4.   Jos valitus voidaan ottaa tutkittavaksi, valituslautakunta tutkii, onko sille perusteita. Se kehottaa valitusmenettelyn osapuolia ▐ esittämään tietyssä määräajassa huomautuksensa tiedoksiannoista, jotka on vastaanotettu valituslautakunnalta tai muilta valitusmenettelyn osapuolilta. Valitusmenettelyn osapuolilla on oikeus esittää huomautuksensa suullisesti.

5.   Valituslautakunta voi
  vahvistaa pankkiviranomaisen toimivaltaisen elimen tekemän päätöksen
  tai siirtää asian pankkiviranomaisen toimivaltaisen elimen hoidettavaksi. Valituslautakunnan tekemä päätös
  sitoo tuota elintä, jonka on muutettava päätöstään kyseisessä asiassa
  .

6.   Valituslautakunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

7.   Valituslautakunnan päätökset on perusteltava, ja pankkiviranomaisen on ne julkaistava.

47 artikla

Asian saattaminen
  unionin yleisen
  tuomioistuimen ja
  unionin
  tuomioistuimen käsiteltäväksi

1.   Valituslautakunnan tai, jos ei ole oikeutta hakea muutosta valituslautakunnalta, pankkiviranomaisen tekemästä päätöksestä voi nostaa kanteen
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan
  mukaisesti.

1 a.
     
  Jäsenvaltiot ja unionin toimielimet samoin kuin mikä tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voivat valittaa pankkiviranomaisen päätöksistä suoraan Euroopan unionin tuomioistuimeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan mukaisesti.

2.   Jos pankkiviranomaisella on velvoite toimia ja se laiminlyö päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan nostaa
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  265 artiklan mukaisesti.

3.   Pankkiviranomaisen on toteutettava toimenpiteet, joita
  unionin yleisen
  tuomioistuimen tai
  unionin
  tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano edellyttää.

VI   LUKU

VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

48 artikla

Pankkiviranomaisen talousarvio

1.   Pankkiviranomaisen
  , joka on neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettu unionin elin,
  tulot muodostuvat erityisesti seuraavista
  tai niiden yhdistelmistä
  :

| a) | finanssilaitosten valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotusmallin mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

finanssilaitosten valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotusmallin mukaisesti
  ;

| b) | Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus pankkiviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus pankkiviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti;

| c) | pankkiviranomaiselle asianomaisissa yhteisön säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

c)

pankkiviranomaiselle asianomaisissa yhteisön säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa suoritettavat maksut.

2.   Pankkiviranomaisen menoihin kuuluvat vähintään henkilöstö-, palkka-, hallinto-, infrastruktuuri-
  , ammattikoulutus-
  ja toimintamenot.

3.   Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

4.   Pankkiviranomaisen kaikista tuloista ja menoista laaditaan kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan pankkiviranomaisen talousarvioon.

49 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Toimitusjohtaja laatii vuosittain 15 päivään helmikuuta mennessä ennakkoarvioluonnoksen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa tämän alustavan talousarvioesityksen ja siihen liitetyn henkilöstötaulukon johtokunnalle
  ja hallintoneuvostolle
  .
  Hallintoneuvosto
  laatii vuosittain toimitusjohtajan laatiman
  ja johtokunnan hyväksymän
  alustavan luonnoksen perusteella ennakkoarvion pankkiviranomaisen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista.
  Hallintoneuvosto
  toimittaa kyseisen ennakkoarvion, joka sisältää alustavan henkilöstötaulukon, komissiolle 31 päivään maaliskuuta mennessä. Ennen ennakkoarvion hyväksymistä
  johtokunnan
  on hyväksyttävä toimitusjohtajan laatima luonnos.

2.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa.

3.   Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättöminä, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan
  mukaisesti.

4.   Budjettivallan käyttäjä vahvistaa pankkiviranomaisen henkilöstötaulukon. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy pankkiviranomaisen avustusta koskevat määrärahat.

5.   
  Hallintoneuvosto
  vahvistaa pankkiviranomaisen talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa.

6.   Johtokunta ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle viipymättä aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, ja erityisesti aikomuksestaan toteuttaa kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Johtokunta ilmoittaa asiasta komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjistä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa pankkiviranomaiselle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos se ei tee tällaista ilmoitusta, pankkiviranomainen voi käynnistää suunnitellun hankkeen.

6 a.
     
  Pankkiviranomaisen ensimmäisenä toimintavuonna, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011, 3. tason komitean jäsenet hyväksyvät talousarvion komissiota kuultuaan ja välittävät sen Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi.

50 artikla

Talousarvion toteutus ja valvonta

1.   Toimitusjohtaja toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä ja toteuttaa pankkiviranomaisen talousarvion.

2.   Pankkiviranomaisen tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivään mennessä. Pankkiviranomaisen tilinpitäjä toimittaa selvityksen talousarvio- ja varainhallinnosta myös hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä.

Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (36), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 128 artiklan mukaisesti.

3.   Saatuaan pankkiviranomaisen alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja vahvistaa pankkiviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen johtokunnalle lausuntoa varten.

4.   Johtokunta antaa lausunnon pankkiviranomaisen lopullisesta tilinpäätöksestä.

5.   Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja johtokunnan lausunnon hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilitarkastustuomioistuimelle 1 päivään heinäkuuta mennessä varainhoitovuoden päättymisen jälkeen.

6.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

7.   Toimitusjohtaja toimittaa 30 päivään syyskuuta mennessä tilintarkastustuomioistuimelle vastineensa sen huomautuksiin. Hän toimittaa jäljennöksen vastineesta myös johtokunnalle ja komissiolle.

8.   Toimitusjohtaja toimittaa varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki tiedot, joita tarvitaan kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi.

9.   Ennen vuoden N + 2 toukokuun 15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta pankkiviranomaiselle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion
  (mukaan lukien pankkiviranomaisen kaikki menot ja tulot)
  toteuttamisesta.

51 artikla

Varainhoitoa koskevat säännöt

Johtokunta vahvistaa pankkiviranomaiseen sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Säännöt saavat poiketa komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (37) ainoastaan, jos se on välttämätöntä pankkiviranomaisen toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja komissio antaa tähän suostumuksen etukäteen.

52 artikla

Petostentorjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi pankkiviranomaiseen sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä.

2.   Pankkiviranomainen liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) (38) sisäisistä tutkimuksista ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia pankkiviranomaisen työntekijöitä.

3.   Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla pankkiviranomaisen varojen edunsaajien luona ja näiden varojen jakamisesta vastaavan henkilöstön luona.

VII   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

53 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Pankkiviranomaiseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

54 artikla

Henkilöstö

1.   Vakuutus- ja työeläkeviranomaisen henkilöstöön, myös sen toimitusjohtajaan
  ja puheenjohtajaan
  , sovelletaan henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja ja
  unionin
  toimielimien näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.

2.   Johtokunta hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan säännösten mukaisesti.

3.   Pankkiviranomainen käyttää henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan.

4.   Johtokunta antaa säännökset, joilla mahdollistetaan kansallisten asiantuntijoiden siirto jäsenvaltioista pankkiviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen.

55 artikla

Pankkiviranomaisen vastuu

1.   Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, pankkiviranomaisen on jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti korvattava itsensä tai henkilöstönsä tehtäviensä yhteydessä aiheuttamat vahingot. Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan tällaisten vahinkojen korvaamiseen liittyvät riita-asiat.

2.   Pankkiviranomaisen työntekijöiden henkilökohtaista taloudellista ja kurinpidollista vastuuta pankkiviranomaista kohtaan säännellään pankkiviranomaisen henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä.

56 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Hallintoneuvoston ja johtokunnan jäsenten, toimitusjohtajan ja pankkiviranomaisen henkilöstön jäsenten, mukaan lukien jäsenvaltioiden pankkiviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen siirtämät virkamiehet,
  sekä kaikkien muiden pankkiviranomaisen tehtäviä suorittavien sopimussuhteisten henkilöiden
  on noudatettava salassapitovelvollisuutta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklan
  ja muussa asiaankuuluvassa
  unionin
  lainsäädännössä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti puheenjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan pankkiviranomaisen henkilöstön jäseniin.

2.   Luottamuksellisia tietoja, jotka 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt saavat tehtäviään suorittaessaan, ei saa luovuttaa kenellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta rikosoikeuden soveltamisalaan kuuluvien tapausten käsittelyyn.

Edellä olevan 1 kohdan ja tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen velvoite ei myöskään saa estää pankkiviranomaista ja kansallisia valvontaviranomaisia käyttämästä näitä tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa eikä varsinkaan päätösten tekemistä koskevissa lainmukaisissa toimissa.

3.   Edellä 1 ja 2 kohta eivät saa estää pankkiviranomaista vaihtamasta tietoja kansallisten valvontaviranomaisten kanssa tämän asetuksen ja finanssilaitoksiin sovellettavan muun yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

Näitä tietoja koskee 1 ja 2 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus. Pankkiviranomainen vahvistaa työjärjestyksessään 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.

4.   Pankkiviranomainen soveltaa komission päätöstä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (39).

57 artikla

Tietosuoja

Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioilla direktiivin 95/46/EY mukaisesti olevia henkilötietojen käsittelyä koskevia velvoitteita eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia henkilötietojen käsittelyä liittyviä velvoitteita, joita pankkiviranomaisella on tehtäviään suorittaessaan.

58 artikla

Asiakirjoihin tutustuminen

1.   Pankkiviranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

2.   Johtokunta hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön järjestelyt 31 päivään toukokuuta 2011 mennessä.

3.   Pankkiviranomaisen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa
  esitetyin edellytyksin tai niistä voidaan sen jälkeen, kun valituslautakunnalta on ensin haettu muutosta, tarvittaessa nostaa kanne
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa
  esitetyin edellytyksin.

59 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Pankkiviranomaiseen sovelletaan neuvoston asetusta N:o 1 (40).

2.   Johtokunta päättää pankkiviranomaisen sisäisistä kielijärjestelyistä.

3.   Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii pankkiviranomaisen toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.

60 artikla

Toimipaikkaa koskeva sopimus

Sijaintijäsenvaltion pankkiviranomaiselle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä pankkiviranomaisen toimitusjohtajaan, johtokunnan jäseniin, henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sijaintijäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan pankkiviranomaisen ja sijaintijäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun johtokunta on sen hyväksynyt.

Sijaintijäsenvaltion on varmistettava pankkiviranomaisen asianmukaiselle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

61 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1.
     Euroopan unioniin kuulumattomat maat voivat osallistua pankkiviranomaisen toimintaan, jos ne ovat tehneet yhteisön kanssa sopimuksen, jonka perusteella ne ovat omaksuneet yhteisön lainsäädännön 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla pankkiviranomaisen vastuualueella ja soveltavat sitä.

1 a.
     
  Pankkiviranomainen voi sallia sellaisten kolmansien maiden osallistumisen toimintaansa, jotka soveltavat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla pankkiviranomaisen vastuualueilla vastaavaksi tunnustettua lainsäädäntöä unionin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 216 artiklan mukaisesti tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa määrätyllä tavalla.

2.
     Mainittujen sopimusten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään kyseisten maiden osalta erityisesti pankkiviranomaisen toimintaan osallistumisen luonne ja laajuus sekä osallistumista koskevat menettelysäännöt, mukaan lukien rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännöt. Niiden edustaja voi toimia tarkkailijana hallintoneuvostossa, mutta niiden on varmistettava, etteivät ne osallistu yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin, paitsi jos asia koskee suoraan niiden etua.

VIII   LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

62 artikla

Valmistelutoimet

| -1. | Tämän asetuksen voimaantulon ja pankkiviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean korvaamista pankkiviranomaisella. |
| --- | --- |

-1.

Tämän asetuksen voimaantulon ja pankkiviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean korvaamista pankkiviranomaisella.

| 1. | Kun pankkiviranomainen on perustettu,
  komissio vastaa pankkiviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta, kunnes pankkiviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.
  Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, kun pankkiviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.

Kun pankkiviranomainen on perustettu,
  komissio vastaa pankkiviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta, kunnes pankkiviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.

Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, kun pankkiviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.

| 2. | Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin pankkiviranomaisen talousarviomäärärahoista suoritettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun pankkiviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty. |
| --- | --- |

2.

Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin pankkiviranomaisen talousarviomäärärahoista suoritettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun pankkiviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty.

| 3. | Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa.

| 3 a. | Pankkiviranomaista pidetään Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää pankkiviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean varoista ja vastuista. Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa. |
| --- | --- |

3 a.

Pankkiviranomaista pidetään Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää pankkiviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean varoista ja vastuista. Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa.

63 artikla

Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset

1.   Poiketen siitä, mitä 54 artiklassa säädetään, kaikki Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean tai sen sihteeristön tekemät ja tämän asetuksen soveltamispäivänä voimassa olevat työsopimukset
  ja lähetettyjä työntekijöitä koskevat sopimukset
  pysyvät voimassa niiden viimeiseen voimassaolopäivään asti. Niitä ei voi jatkaa.

2.   Kaikille 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöstön jäsenille tarjotaan mahdollisuus tehdä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukainen väliaikaisen toimihenkilön työsopimus pankkiviranomaisen henkilöstötaulukossa vahvistettujen eri palkkaluokkien mukaisesti.

Työsopimusten tekemiseen toimivaltainen viranomainen järjestää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen sisäisen valintamenettelyn, joka rajoitetaan koskemaan
  1 kohdassa tarkoitettua
  henkilöstöä, jolla on työsopimus Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean tai sen sihteeristön kanssa ja jonka tarkoituksena on tarkistaa palvelukseen otettavien pätevyys, tehokkuus ja luotettavuus.
  Sisäisessä valintamenettelyssä on otettava huomioon kaikki taidot ja kokemus, joita henkilö on osoittanut tehtäviensä hoidossa ennen työsuhteeseen ottamistaan.

3.   Valituille ehdokkaille tarjotaan suoritettavien tehtävien tyypistä ja tasosta riippuen väliaikaisen toimihenkilön työsopimusta, jonka kesto vastaa vähintään aiemmin tehdyn työsopimuksen jäljellä olevaa kestoa.

4.   Asianomaista kansallista lainsäädäntöä, joka koskee työsopimuksia ja muita asiaan liittyviä välineitä, sovelletaan edelleen henkilöstön jäseniin, joilla on aiemmin tehty työsopimus mutta jotka päättävät olla hakematta väliaikaisen toimihenkilön paikkaa tai joille ei tarjota tällaista paikkaa 2 kohdan mukaisesti.

63 a artikla

Kansalliset säännökset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimet tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

64 artikla

Muutokset

Muutetaan ▐ päätös
  N:o 716/2009/EY
  siten, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea poistetaan kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B jaksossa vahvistetusta tuensaajien luettelosta.

65 artikla

Kumoaminen

Kumotaan Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean perustamisesta tehty komission päätös 2009/78/EY 1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen
  .

66 artikla

Tarkistuslauseke

| -1. | Komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (41) mennessä tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

-1.

Komissio toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (41) mennessä tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt.

| 1. | Komissio julkaisee
  ... (42)



  mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein yleiskertomuksen pankkiviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista. ▐ Kertomuksessa arvioidaan
  muun muassa seuraavaa
  :








  a) | toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu
  lähentyminen; |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio julkaisee
  ... (42)



  mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein yleiskertomuksen pankkiviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista. ▐ Kertomuksessa arvioidaan
  muun muassa seuraavaa
  :

a)

toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu
  lähentyminen;

| b) | valvontakollegioiden toiminta; |
| --- | --- |

b)

valvontakollegioiden toiminta;

| c) | kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen; |
| --- | --- |

c)

kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen;

| d) | pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella pankkiviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssilaitosten valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden laitosten suhteen; |
| --- | --- |

d)

pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella pankkiviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssilaitosten valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden laitosten suhteen;

| e) | 23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen. |
| --- | --- |

e)

23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen.

| 1 a. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös seuraavaa:










  a) | onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa; |
| --- | --- | --- |

1 a.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa arvioidaan myös seuraavaa:

a)

onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa;

| b) | onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta; |
| --- | --- |

b)

onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta;

| c) | onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken; |
| --- | --- |

c)

onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken;

| d) | onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

d)

onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa;

| e) | onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista; |
| --- | --- |

e)

onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista;

| f) | ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

f)

ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta;

| g) | onko syytä säilyttää pankkiviranomaisen kotipaikka Frankfurtissa. |
| --- | --- |

g)

onko syytä säilyttää pankkiviranomaisen kotipaikka Frankfurtissa.

| 2. | Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

67 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011
  lukuun ottamatta 62 artiklaa ja 63 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joita sovelletaan sen voimaantulopäivästä alkaen
  . Pankkiviranomainen perustetaan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivänä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0166/2010).

1

(2)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  , poistot symbolilla ▐.

2

lihavoidulla kursiivilla

(3)  Lausunto annettu 22 päivänä tammikuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL C [...], [...], s. [...].

4

(5)  EUVL C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ....

6

(7)  

  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

12

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

13

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

(14)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 23.

14

(15)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 28.

15

(16)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 18.

16

(17)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

17

(18)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 201.

18

(19)  EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5.

19

(20)  EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.

20

(21)  

  EUVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

21

EUVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

(22)  

  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

22

EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

(23)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

23

(24)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 16.

24

(25)  

  EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.

25

EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.

(26)  

  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

26

EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

(27)  

  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

27

EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

(28)  

  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

28

EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(29)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

29

(30)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

30

(31)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

31

(32)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

32

(33)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

33

(34)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

34

(35)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8.

35

(36)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

36

(37)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

37

(38)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

38

(39)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

39

(40)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385.

40

(41)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

41

Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(42)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

42

Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/391 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/391

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ***I

P7_TA(2010)0273

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisesta (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2011/C 351 E/39

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

PARLAMENTIN TARKISTUKSET (2)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

Euroopan
  valvontaviranomaisen (vakuutukset ja lisäeläkkeet)
  perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (4),

ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (5),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (6),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssialan maailmanlaajuistumisesta sekä
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(1)

Vuosien 2007 ja 2008 finanssikriisi on osoittanut finanssivalvonnassa olevan merkittäviä puutteita, joita on paljastunut sekä yksittäistapauksissa että koko rahoitusjärjestelmässä. Kansalliselle pohjalle luodut valvontamallit ovat jääneet jälkeen
  finanssialan maailmanlaajuistumisesta sekä
  nykypäivän todellisista integroituneista ja yhteenliittyneistä eurooppalaisista finanssimarkkinoista, joilla monet finanssiyritykset harjoittavat toimintaansa yli rajojen. Kriisi on paljastanut puutteita kansallisten valvontaviranomaisten välisessä yhteistyössä, koordinoinnissa ja luottamuksessa sekä siinä, miten yhdenmukaisesti kyseiset viranomaiset soveltavat
  unionin
  oikeutta.

| (1 a) | Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin parantamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11), 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (12) sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (13)). |
| --- | --- |

(1 a)

Euroopan parlamentti on jo kauan ennen finanssikriisiä vaatinut säännöllisin väliajoin parantamaan aidosti tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikille unionin tason toimijoille ja osoittanut samalla merkittäviä puutteita yhä yhdentyneempien finanssimarkkinoiden unionin tason valvonnassa (13 päivänä huhtikuuta 2000 annettu päätöslauselma komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (7), 21 päivänä marraskuuta 2002 annettu päätöslauselma toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (8), 11 päivänä heinäkuuta 2007 annettu päätöslauselma rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (9), 23 päivänä syyskuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (10), 9 päivänä lokakuuta 2008 annettu päätöslauselma suosituksista komissiolle Lamfalussy-prosessin jatkotoimista: tuleva valvontarakenne (11), 22 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (12) sekä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu päätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (13)).

| (2) | Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi vakuutus- ja lisäeläkealaa varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavan kriisin syntyminen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Jacques de Larosièren johtama korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi 25 päivänä helmikuuta 2009 komission pyytämän raportin
  (de Larosièren raportti)
  , jossa todetaan, että valvontakehystä olisi vahvistettava, jotta finanssikriisien riski pienenisi ja jotta tällaiset kriisit eivät olisi yhtä vakavia tulevaisuudessa. Asiantuntijaryhmä suositteli uudistuksia
  unionin
  finanssialan valvontarakenteeseen. Ryhmä katsoi olevan tarpeellista perustaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, johon kuuluisi kolme Euroopan valvontaviranomaista, yksi pankkialaa, yksi arvopaperialaa ja yksi vakuutus- ja lisäeläkealaa varten, sekä Euroopan järjestelmäriskineuvosto.
  Raportin suositukset edustivat alinta muutostasoa, jota asiantuntijat pitivät välttämättömänä, jotta voidaan estää vastaavan kriisin syntyminen tulevaisuudessa.

| (3) | Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” ▐
  , mutta se ei sisällyttänyt tiedonantoon kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  . |
| --- | --- |

(3)

Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa”, että se ehdottaisi lainsäädäntöä, jolla luotaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
  (EJRK)
  . Se käsitteli tarkemmin tällaisen uuden valvontakehyksen mahdollista rakennetta 27 päivänä toukokuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan finanssivalvonta” ▐
  , mutta se ei sisällyttänyt tiedonantoon kaikkia de Larosièren raportissa esitettyjä suosituksia
  .

| (4) | Eurooppa-neuvosto suositti 19 kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajojen yli toimivien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto suositti 19 kesäkuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että perustettaisiin Euroopan finanssivalvojien järjestelmä, joka käsittäisi kolme uutta Euroopan valvontaviranomaista. Järjestelmällä olisi pyrittävä parantamaan kansallisen valvonnan laatua ja yhdenmukaisuutta, vahvistamaan rajojen yli toimivien ryhmittymien valvontaa ja laatimaan eurooppalainen ohjekirja, jota sovellettaisiin sisämarkkinoilla kaikkiin finanssilaitoksiin. Eurooppa-neuvosto tähdensi, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi myös oltava valtuudet valvoa luottoluokituslaitoksia, ja kehotti komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia siitä, miten Euroopan finanssivalvojien järjestelmä voisi toimia vahvana tekijänä kriisitilanteissa. Samalla se painotti, että Euroopan valvontaviranomaisten päätökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen.

| (4 a) | Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumekanismeilla vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan. |
| --- | --- |

(4 a)

Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) raportissa ”A Fair and Substantial Contribution by the Financial Sector”, joka laadittiin 16 päivänä huhtikuuta 2010 Pittsburghin huippukokoukseen kokoontuneen G20-ryhmän pyynnöstä, todetaan, että finanssialan häiriöistä johtuvia kustannuksia olisi hillittävä ja ne olisi katettava rahoitusvakausmaksulla, joka liitettäisiin uskottavaan ja tehokkaaseen kriisinratkaisumekanismiin. Oikein määritellyillä kriisinratkaisumekanismeilla vältettäisiin se, että hallitukset joutuisivat vastaisuudessa pelastamaan laitoksia, jotka ovat liian tärkeitä, liian suuria tai liian riippuvaisia toisistaan päästettäviksi kaatumaan.

| (4 b) | Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todetaan lisäksi, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi käynnistää ”kunnianhimoinen politiikka, jonka avulla voimme tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja jossa selvitetään myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”. |
| --- | --- |

(4 b)

Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020” todetaan lisäksi, että lyhyen aikavälin keskeinen prioriteetti olisi käynnistää ”kunnianhimoinen politiikka, jonka avulla voimme tulevaisuudessa paremmin ehkäistä ja tarvittaessa hallita mahdollista finanssikriisiä ja jossa selvitetään myös mahdollisuutta rahoitusalan asianmukaiseen osallistumiseen ottaen huomioon, että alalla on tämänhetkisessä kriisissä erityinen vastuu”.

| (4 c) | Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”. |
| --- | --- |

(4 c)

Eurooppa-neuvosto totesi 25 päivänä maaliskuuta 2010 selvästi, että ”edistymistä on saatava aikaan erityisesti sellaisissa kysymyksissä kuin [...] systeemisesti merkittävät laitokset [ja] finanssikriisin hallinnan rahoitusvälineet”.

| (4 d) | Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”. |
| --- | --- |

(4 d)

Eurooppa-neuvosto katsoi lopulta 17 päivänä kesäkuuta 2010, että ”jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön rahoituslaitoksilta perittävien maksujen ja verojen järjestelmiä vastuun oikeudenmukaisen jakamisen varmistamiseksi ja kannustimien luomiseksi järjestelmäriskin hallintaa varten” ja että ”tällaisten maksujen ja verojen olisi oltava osa uskottavaa kriisinratkaisukehystä”.

| (5) | Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä. |
| --- | --- |

(5)

Finanssi- ja talouskriisi ovat luoneet todellisia, vakavia riskejä, jotka kohdistuvat
  rahoitusjärjestelmän
  vakauteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  . Rahoitusjärjestelmän vakauden ja luotettavuuden palauttaminen ja ylläpitäminen ovat ehdoton edellytys sille, että luottamus ja yhtenäisyys säilyvät sisämarkkinoilla, jolloin mahdollisuudet täysin yhdentyneiden ja toimivien sisämarkkinoiden luomiseen finanssipalvelujen alalla säilyvät ja paranevat. Syvemmät ja yhdentyneemmät finanssimarkkinat tarjoaisivat myös paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen ja riskien hajauttamiseen ja parantaisivat siten talouksien kykyä kestää häiriöitä.

| (6) | Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi. |
| --- | --- |

(6)

Unioni
  ei voi enää hyödyntää pidemmälle Euroopan valvontaviranomaisten komiteoita ▐. Se ei voi jäädä tilanteeseen, jossa ei ole käytettävissä mekanismia, jolla voitaisiin varmistaa, että kansalliset valvontaviranomaiset tekevät parhaat mahdolliset valvontapäätökset rajojen yli toimivien laitosten osalta; jossa kansallisten valvontaviranomaisten välillä ei ole riittävästi yhteistyötä tai tietojenvaihtoa; jossa kansallisten viranomaisten yhteiset toimet edellyttävät mutkikkaita järjestelyjä, joissa on otettava huomioon monenkirjavat sääntely- ja valvontavaatimukset; jossa kansalliset ratkaisut ovat useimmiten ainoa käypä vaihtoehto, jolla voidaan reagoida Euroopan ongelmiin, ja jossa samasta säädöstekstistä on olemassa erilaisia tulkintoja. Uusi Euroopan
  finanssivalvontajärjestelmä (EFVJ)
  olisi suunniteltava sellaiseksi, että sillä voidaan poistaa nämä puutteet ja että se vastaa tavoitetta luoda
  unioniin
  vakaat finanssipalvelujen sisämarkkinat ja yhdistää kansalliset valvontaviranomaiset vahvaksi
  unionin
  verkostoksi.

| (7) | EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhtenäinen
  verkosto, jossa finanssilaitosten päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle ▐.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssilaitoksia valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssilaitoksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa
  . Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä finanssilaitoksia ja -markkinoita koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava Euroopan
  valvontaviranomainen (pankkiala)
  ja Euroopan
  valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  EJRK:n olisi oltava osa EFVJ:ää. |
| --- | --- |

(7)

EFVJ:n
  olisi oltava kansallisten ja
  unionin
  valvontaviranomaisten muodostama
  yhtenäinen
  verkosto, jossa finanssilaitosten päivittäinen valvonta jäisi kansalliselle tasolle ▐.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava johtava rooli rajojen yli toimivia finanssilaitoksia valvovissa valvontakollegioissa, ja niitä varten olisi määriteltävä selkeitä valvontasääntöjä. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota finanssilaitoksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin siksi, että niiden kaatuminen voisi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän vakauden, jos kansallinen viranomainen ei ole käyttänyt toimivaltaansa
  . Muita tavoitteita olisivat pidemmälle menevä yhdenmukaistaminen sekä finanssilaitoksia ja -markkinoita koskevien sääntöjen yhtenäinen soveltaminen koko
  unionissa
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen lisäksi
  olisi perustettava Euroopan
  valvontaviranomainen (pankkiala)
  ja Euroopan
  valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinat) sekä Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .
  EJRK:n olisi oltava osa EFVJ:ää.

| (8) | Euroopan
  valvontaviranomaisen
  olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (14) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (15) perustettu Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (16) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden kaikki tehtävät ja toimivalta,
  mukaan lukien soveltuvin osin meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT)
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan
  valvontaviranomaisen
  olisi korvattava komission päätöksellä 2009/78/EY (14) perustettu Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea, komission päätöksellä 2009/79/EY (15) perustettu Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea ja komission päätöksellä 2009/77/EY (16) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, ja niiden olisi saatava näiden komiteoiden kaikki tehtävät ja toimivalta,
  mukaan lukien soveltuvin osin meneillään olevan työn ja hankkeiden jatkaminen
  . Kunkin viranomaisen toimiala olisi määritettävä selvästi. Komission olisi myös osallistuttava valvontatoimien verkostoon, jos institutionaaliset syyt ja
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT)
  asetetut velvollisuudet sitä edellyttävät.

| (9) | ▐ Pankkiviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti turvaamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  sekä finanssilaitosten erilainen luonne
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakaus, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien ja sijoittajien suojaaminen
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi myös torjuttava sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia hyödyttäen kokonaistaloutta, muun muassa finanssilaitoksia ja muita sidosryhmiä sekä kuluttajia ja työntekijöitä. Lisäksi sen tehtäviin olisi kuuluttava valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja EU:n toimielinten neuvonta vakuutusten, jälleenvakuutusten ja lisäeläkkeiden tarjoamisen sekä vakuutusedustuksen alalla sekä näihin liittyvät yritysten hyvää hallintotapaa, tilintarkastusta ja tilinpäätösraportointia koskevat kysymykset. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista ja nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista. |
| --- | --- |

(9)

▐ Pankkiviranomaisen ▐ olisi pyrittävä toiminnallaan parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti turvaamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden erilaiset edut
  sekä finanssilaitosten erilainen luonne
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi suojeltava yleisiä arvoja, kuten rahoitusjärjestelmän vakaus, markkinoiden ja rahoitustuotteiden avoimuus sekä tallettajien ja sijoittajien suojaaminen
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi myös torjuttava sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja taattava tasapuoliset toimintaedellytykset sekä lujitettava valvonnan kansainvälistä koordinointia hyödyttäen kokonaistaloutta, muun muassa finanssilaitoksia ja muita sidosryhmiä sekä kuluttajia ja työntekijöitä. Lisäksi sen tehtäviin olisi kuuluttava valvontakäytäntöjen lähentymisen edistäminen ja EU:n toimielinten neuvonta vakuutusten, jälleenvakuutusten ja lisäeläkkeiden tarjoamisen sekä vakuutusedustuksen alalla sekä näihin liittyvät yritysten hyvää hallintotapaa, tilintarkastusta ja tilinpäätösraportointia koskevat kysymykset. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi myös annettava yleinen valvontavastuu nykyisistä ja uusista rahoitustuotteista ja nykyisistä ja uudentyyppisistä liiketoimista.

| (9 a) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan. |
| --- | --- |

(9 a)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi otettava asiaankuuluvasti huomioon toimintansa vaikutukset kilpailuun ja innovointiin sisämarkkinoilla, unionin maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, taloudelliseen osallisuuteen ja unionin uuteen työllisyyttä ja kasvua edistävään strategiaan.

| (9 b) | Jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista. |
| --- | --- |

(9 b)

Jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi täyttää tavoitteensa, sen olisi oltava oikeushenkilö ja sillä olisi oltava hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi annettava valtuudet käsitellä erityisesti järjestelmäriskeihin ja rajatylittäviin riskeihin liittyvien lakien noudattamista.

| (9 c) | Kansainväliset viranomaiset (IMF, rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraava elin (FSB) ja Kansainvälinen järjestelypankki (BIS)) määrittelevät järjestelmäriskin finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka (i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja (ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen, ja toteavat, että kaikentyyppiset finanssialan välittäjät, markkinat ja infrastruktuurit voivat olla jossain määrin järjestelmän kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

(9 c)

Kansainväliset viranomaiset (IMF, rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraava elin (FSB) ja Kansainvälinen järjestelypankki (BIS)) määrittelevät järjestelmäriskin finanssipalvelujen keskeytymisriskiksi, joka (i) johtuu koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja (ii) saattaa vaikuttaa huomattavan kielteisesti reaalitalouteen, ja toteavat, että kaikentyyppiset finanssialan välittäjät, markkinat ja infrastruktuurit voivat olla jossain määrin järjestelmän kannalta tärkeitä.

| (9 d) | Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

(9 d)

Rajatylittäviin riskeihin sisältyvät näiden viranomaisten mukaan kaikki talouden epätasapainosta tai rahoitushäiriöistä koko unionissa tai sen osissa aiheutuvat riskit, jotka voivat vaikuttaa huomattavan kielteisesti kahden tai useamman jäsenvaltion taloudellisten toimijoiden välisiin liiketoimiin, sisämarkkinoiden toimintaan tai unionin tai jonkin jäsenvaltion julkiseen talouteen.

| (10) | Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa C-217/04 (Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto) 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa, että
  ”[...] mikään EY 95 artiklan [nykyinen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä”.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan
  unionin
  tuomioistuin
  katsoi
  asiassa C-217/04 (Yhdistynyt kuningaskunta vastaan Euroopan parlamentti ja neuvosto) 2 päivänä toukokuuta 2006 antamassaan tuomiossa, että
  ”[...] mikään EY 95 artiklan [nykyinen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla] sanamuodossa ei oikeuta päättelemään, että yhteisön lainsäätäjän tämän määräyksen perusteella toteuttamien toimenpiteiden adressaatteina voi olla vain jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäätäjän suorittaman arvioinnin perusteella voi osoittautua välttämättömäksi perustaa yhteisön elin, jonka tehtävänä on myötävaikuttaa yhdenmukaistamisprosessiin tilanteissa, joissa tähän määräykseen perustuvien toimien yhtenäisen täytäntöönpanon ja soveltamisen helpottamiseksi on asianmukaista toteuttaa oheis- ja kehystoimenpiteitä”.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tarkoitus ja tehtävät – toimivaltaisten kansallisten valvontaviranomaisten avustaminen
  unionin
  sääntöjen yhdenmukaisessa tulkinnassa ja soveltamisessa sekä finanssimarkkinoiden yhdentymiseen tarvittavan rahoitusvakauden edistäminen – liittyvät läheisesti finanssipalvelujen sisämarkkinoita koskeviin
  unionin
  säännöstön tavoitteisiin. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen olisi perustettava
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan
  nojalla.

| (11) | Jäsenvaltioiden kansallisten valvontaviranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä (17): sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoitusten poistamisesta jälleenvakuutuksen ja edelleenvakuutuksen osalta 25 päivänä helmikuuta 1964 annettu direktiivi 64/225/ETY (18), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annettu ensimmäinen neuvoston direktiivi 73/239/ETY (19), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen sijoittautumisvapauden rajoitusten poistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 73/240/ETY (20), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/580/ETY (21), yhteisön rinnakkaisvakuutusliikettä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 30 päivänä toukokuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/473/ETY (22), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun ensimmäisen direktiivin (73/239/ETY) muuttamisesta erityisesti matkailijoille annetun avun osalta 10 päivänä joulukuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/641/ETY (23), oikeusturvavakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1987 annettu neuvoston direktiivi 87/344/ETY (24), muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1988 annettu toinen neuvoston direktiivi 88/357/ETY (25), muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (kolmas vahinkovakuutusdirektiivi) 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/49/ETY (26), vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvonnasta 27 päivänä lokakuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/78/EY (27), vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/17/EY (28), henkivakuutuksesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/83/EY (29), vakuutusedustuksesta 9 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/92/EY (30) ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/41/EY (31). |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden kansallisten valvontaviranomaisten tehtävät, joihin kuuluu viranomaisten yhteistyö toistensa ja komission kanssa, vahvistetaan seuraavissa säädöksissä (17): sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoitusten poistamisesta jälleenvakuutuksen ja edelleenvakuutuksen osalta 25 päivänä helmikuuta 1964 annettu direktiivi 64/225/ETY (18), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annettu ensimmäinen neuvoston direktiivi 73/239/ETY (19), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen sijoittautumisvapauden rajoitusten poistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annettu neuvoston direktiivi 73/240/ETY (20), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/580/ETY (21), yhteisön rinnakkaisvakuutusliikettä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 30 päivänä toukokuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/473/ETY (22), muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun ensimmäisen direktiivin (73/239/ETY) muuttamisesta erityisesti matkailijoille annetun avun osalta 10 päivänä joulukuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/641/ETY (23), oikeusturvavakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1987 annettu neuvoston direktiivi 87/344/ETY (24), muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, säännöksistä, joilla helpotetaan palvelujen tarjoamisen vapauden tehokasta käyttämistä, sekä direktiivin 73/239/ETY muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1988 annettu toinen neuvoston direktiivi 88/357/ETY (25), muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (kolmas vahinkovakuutusdirektiivi) 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/49/ETY (26), vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvonnasta 27 päivänä lokakuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/78/EY (27), vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/17/EY (28), henkivakuutuksesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/83/EY (29), vakuutusedustuksesta 9 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/92/EY (30) ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/41/EY (31).

| (12) | Voimassa olevaan
  Euroopan unionin
  lainsäädäntöön, jolla säännellään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä, kuuluvat myös finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (32),
  maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä marraskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1781/2006 (33), sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY (34)

  sekä rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (35), kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY (36)

  sekä maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EC (37) asiaa koskevat osat
  . |
| --- | --- |

(12)

Voimassa olevaan
  Euroopan unionin
  lainsäädäntöön, jolla säännellään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä, kuuluvat myös finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY (32),
  maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä marraskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1781/2006 (33), sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY (34)

  sekä rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (35), kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/65/EY (36)

  sekä maksupalveluista sisämarkkinoilla 13 päivänä marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EC (37) asiaa koskevat osat
  .

| (12 a) | On suotavaa, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista talletussuojaan, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja tallettajien tasavertainen kohtelu koko unionissa. Koska talletusten vakuusjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa itse vakuusjärjestelmään ja sen hoitajaan. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan talletusvakuusrahaston perustamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(12 a)

On suotavaa, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen edistää yhdenmukaisen lähestymistavan soveltamista talletussuojaan, jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset ja tallettajien tasavertainen kohtelu koko unionissa. Koska talletusten vakuusjärjestelmiä valvotaan hallinnollisesti asianomaisissa jäsenvaltioissa eivätkä ne ole finanssialan sääntelyyn perustuvan valvonnan alaisia, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi voitava käyttää tämän asetuksen mukaista toimivaltaansa itse vakuusjärjestelmään ja sen hoitajaan. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen roolia olisi tarkistettava Euroopan talletusvakuusrahaston perustamisen yhteydessä.

| (13) | On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä tallettajien, sijoittajien ja kuluttajien suoja koko
  unionissa
  . Koska vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐ |
| --- | --- |

(13)

On tarpeen ottaa käyttöön tehokas väline yhdenmukaisten teknisten
  sääntelystandardien
  laatimiseksi finanssipalvelujen alalla, jotta varmistetaan muun muassa ohjekirjan avulla tasapuoliset toimintaedellytykset ja riittävä tallettajien, sijoittajien ja kuluttajien suoja koko
  unionissa
  . Koska vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on elin, jolla on pitkälle menevää erityisasiantuntemusta, on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia
  unionin
  oikeudessa määritellyillä aloilla luonnokset teknisiksi
  sääntelystandardeiksi
  , joihin ei liity toimintavalintoja. Komission olisi hyväksyttävä kyseiset
  tekniset sääntely- ja täytäntöönpanostandardit Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
  mukaisesti, jotta standardeilla olisi sitovia oikeusvaikutuksia. ▐

| (14) | Teknisten sääntelystandardien luonnoksia olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee niiden päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin nämä periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta unionin säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä
  . |
| --- | --- |

(14)

Teknisten sääntelystandardien luonnoksia olisi muutettava vain hyvin rajoitetuissa ja poikkeuksellisissa tilanteissa edellyttäen, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on tiiviissä yhteydessä finanssimarkkinoihin ja tuntee niiden päivittäisen toiminnan. Niitä muutettaisiin esimerkiksi silloin, kun ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia, niissä ei noudateta suhteellisuusperiaatetta tai ne ovat ristiriidassa finanssipalvelujen sisämarkkinoiden perusperiaatteiden kanssa sellaisina kuin nämä periaatteet ilmenevät finanssipalveluja koskevasta unionin säännöstöstä. Komission ei pitäisi muuttaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen valmistelemien teknisten standardien sisältöä ilman, että se toimii ennalta koordinoidusti vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kanssa. Sen varmistamiseksi, että standardit hyväksytään sujuvalla ja ripeällä menettelyllä, komissiolle olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa sen olisi tehtävä standardin hyväksymistä koskeva päätöksensä
  .

| (14 a) | Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön oikeudellisesti sitovia unionin säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden. |
| --- | --- |

(14 a)

Komissiolle olisi myös siirrettävä valta panna täytäntöön oikeudellisesti sitovia unionin säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Teknisissä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeissa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, eli niissä asetettujen vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia asianomaisen finanssilaitoksen liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja moninaisuuteen nähden.

| (15) | Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  . |
| --- | --- |

(15)

Aloilla, jotka eivät kuulu teknisten
  sääntelystandardien
  soveltamisalaan, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava toimivalta antaa
  unionin
  lainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita ja suosituksia ▐. Avoimuuden varmistamiseksi ja kansallisten valvontaviranomaisten kannustamiseksi noudattamaan ohjeita ja suosituksia kansalliset viranomaiset olisi velvoitettava ilmoittamaan
  julkisesti
  perusteensa, jos ne eivät noudata kyseisiä ohjeita ja suosituksia
  , jotta varmistettaisiin täysi avoimuus markkinatoimijoihin nähden
  .

| (16) | Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla
  unionin
  lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita. |
| --- | --- |

(16)

Sen varmistaminen, että
  unionin
  oikeutta sovelletaan kaikilta osin asianmukaisesti, on keskeinen edellytys finanssimarkkinoiden eheydelle,
  avoimuudelle,
  tehokkuudelle ja moitteettomalle toiminnalle, rahoitusjärjestelmän vakaudelle sekä
  finanssilaitosten
  tasapuolisille kilpailuolosuhteille
  unionissa
  . Sen vuoksi olisi luotava mekanismi, jota vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi käyttää tapauksissa, joissa
  unionin oikeuden soveltaminen on laiminlyöty tai sitä on
  sovellettu
  virheellisesti, mikä katsotaan unionin oikeuden rikkomiseksi
  . Mekanismia olisi käytettävä aloilla, joilla
  unionin
  lainsäädännössä asetetaan selviä ja ehdottomia velvoitteita.

| (17) | Jotta tapauksiin, joissa
  unionin
  oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen
  unionin
  oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. |
| --- | --- |

(17)

Jotta tapauksiin, joissa
  unionin
  oikeutta ei ole sovellettu asianmukaisesti tai kaikilta osin, voitaisiin reagoida oikeasuhteisesti, niihin olisi sovellettava kolmivaiheista mekanismia. Ensimmäisessä vaiheessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava toimivalta tutkia tapausta, jossa kansallisten viranomaisten väitetään soveltaneen
  unionin
  oikeudessa asetettuja velvoitteita epäasianmukaisella tai riittämättömällä tavalla valvontakäytännöissään, ja antaa sen jälkeen suositus.
  Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei noudata suositusta, komissiolla olisi oltava toimivalta antaa virallinen lausunto, jossa se ottaa huomioon vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen suosituksen ja jossa vaaditaan toimivaltaista viranomaista toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen.

| (18) | Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla. |
| --- | --- |

(18)

Jos kansallinen viranomainen ei noudata suositusta
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asettamassa määräajassa
  ,
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  olisi
  unionin
  oikeuden noudattamisen varmistamiseksi
  viipymättä osoitettava
  kyseiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle päätös, jolla olisi välittömiä oikeusvaikutuksia, joihin voitaisiin vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja kansallisten viranomaisten edessä ja jotka voitaisiin panna täytäntöön
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  nojalla.

| (19) | Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille osoitettua
  virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voitaisiin ratkaista poikkeukselliset tilanteet, joissa asianomainen toimivaltainen viranomainen jättää itsepintaisesti toimet toteuttamatta, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle olisi annettava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan yksittäisille finanssilaitoksille. Tämä toimivalta olisi rajoitettava poikkeuksellisiin tilanteisiin, joissa toimivaltainen viranomainen ei noudata sille osoitettua
  virallista lausuntoa
  ja joissa
  unionin
  oikeus on suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin voimassa olevien tai tulevien EU:n asetusten nojalla.
  Tältä osin Euroopan parlamentti ja neuvosto odottavat, että komission ohjelma vuodeksi 2010 pannaan täytäntöön erityisesti vakavaraisuusdirektiivien uudistusta koskevan ehdotuksen osalta.

| (20) | Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi.
  Koska kysymys on arkaluonteinen,
  komissiolle olisi annettava toimivalta
  todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai neuvoston, EJRK:n, Euroopan parlamentin tai vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä. Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomaiset katsovat, että kriisitilanteen kehittyminen on todennäköistä, niiden olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asianmukaisesti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(20)

Vakavat uhat, jotka kohdistuvat finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai rahoitusjärjestelmän vakauteen
  Euroopan unionissa
  , vaativat
  unionin
  tasolla nopeaa, yhteistä toimintaa. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava mahdollisuus vaatia kansallisia valvontaviranomaisia toteuttamaan erityistoimia kriisitilanteen korjaamiseksi.
  Koska kysymys on arkaluonteinen,
  komissiolle olisi annettava toimivalta
  todeta kriisitilanteen olemassaolo omasta aloitteestaan tai neuvoston, EJRK:n, Euroopan parlamentin tai vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä. Jos Euroopan parlamentti, neuvosto, EJRK tai Euroopan valvontaviranomaiset katsovat, että kriisitilanteen kehittyminen on todennäköistä, niiden olisi otettava yhteyttä komissioon. Tällöin on erittäin tärkeää huolehtia asianmukaisesti luottamuksellisuudesta. Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, sen olisi tiedotettava siitä asiaankuuluvasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (21) | Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästä keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan finanssilaitoksille sellaisilla yhteisön oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa. |
| --- | --- |

(21)

Sen varmistamiseksi, että valvonta on tehokasta ja toimivaa ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannat otetaan tasapainoisesti huomioon, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava mahdollisuus ratkaista kyseisten toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet sitovasti, valvontakollegioissa ilmenevät erimielisyydet mukaan luettuina. Olisi säädettävä sovitteluvaiheesta, jonka aikana toimivaltaiset viranomaiset voivat päästä keskinäiseen sopimukseen.
  Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi esitettävä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitova vaatimus, jonka mukaisesti niiden on toteutettava tietty toimi tai pidättäydyttävä toimista asian ratkaisemiseksi, jotta varmistetaan unionin oikeuden noudattaminen. Jos asianomaiset kansalliset valvontaviranomaiset eivät ryhdy toimiin, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava valtuudet tehdä viimeisenä keinonaan päätöksiä, jotka osoitetaan suoraan finanssilaitoksille sellaisilla yhteisön oikeuden aloilla, jotka ovat niihin suoraan sovellettavissa.

| (21 a) | Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse. |
| --- | --- |

(21 a)

Kriisi on osoittanut, että rajojen yli toimivia finanssilaitoksia ei selvästikään voida valvoa riittävästi pelkästään kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön avulla, koska näiden toimivalta ei ulotu kansallisten rajojen ylitse.

| (21 b) | Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajojen yli toimivien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review). |
| --- | --- |

(21 b)

Lisäksi nykyiset järjestelyt, joissa yhdistetään oikeudet avata sivuliikkeitä, kotivaltion valvonta ja yksinomaan kansalliset talletusvakuutukset, eivät muodosta riittävää perustaa tulevalle eurooppalaisten rajojen yli toimivien vähittäispankkien sääntelylle ja valvonnalle (Turner Review).

| (21 c) | Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota. |
| --- | --- |

(21 c)

Kuten Turner Review -julkaisussa todetaan, toimivammat järjestelyt edellyttävät joko kansallisen toimivallan lisäämistä, mikä merkitsee yhtenäismarkkinoiden avoimuuden vähenemistä, tai pidemmälle menevää Euroopan integraatiota.

| (21 d) | ”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa
  ulkomaiset
  laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia. |
| --- | --- |

(21 d)

”Kansallinen” ratkaisu merkitsee, että isäntämaalla olisi oikeus velvoittaa
  ulkomaiset
  laitokset toimimaan ainoastaan tytäryhtiöiden eikä sivuliikkeiden kautta ja valvoa maassaan toimivien pankkien pääomaa ja likviditeettiä, mikä lisäisi protektionismia.

| (21 e) | ”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista. |
| --- | --- |

(21 e)

”Eurooppalainen” ratkaisu vaatii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen aseman vahvistamista valvontakollegion sisällä ja järjestelmäriskejä aiheuttavien finanssilaitosten valvonnan vahvistamista.

| (22) | Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajojen yli toimivien finanssilaitosten tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli
  valvontakollegioissa ja täydet oikeudet osallistua niihin, jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena. |
| --- | --- |

(22)

Valvontakollegioilla on tärkeä rooli rajojen yli toimivien finanssilaitosten tehokkaassa, toimivassa ja yhdenmukaisessa valvonnassa. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella olisi oltava
  johtava rooli
  valvontakollegioissa ja täydet oikeudet osallistua niihin, jotta voitaisiin sujuvoittaa valvontakollegioiden toimintaa ja tietojenvaihtoprosessia sekä edistää kollegioiden lähentymistä ja yhdenmukaistumista
  unionin
  oikeuden soveltamisessa.
  Kuten de Larosièren raportissa todetaan, on ehkäistävä valvontakäytäntöjen eroista aiheutuva kilpailun vääristyminen ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sillä nämä saattavat horjuttaa rahoitusvakautta – muun muassa kannustamalla finanssialan toiminnan siirtämistä maihin, joissa valvonta on leväperäistä. Valvontajärjestelmän on näyttäydyttävä oikeudenmukaisena ja tasapuolisena.

| (22 a) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden kaatuminen voi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta. |
| --- | --- |

(22 a)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja kansallisten valvontaviranomaisten olisi tehostettava sellaisten finanssilaitosten valvontaa, jotka kuuluvat järjestelmäriskin piiriin, koska niiden kaatuminen voi vaarantaa unionin rahoitusjärjestelmän toiminnan ja vahingoittaa reaalitaloutta.

| (22 b) | Järjestelmäriski olisi tunnistettava ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin määrityksessä. |
| --- | --- |

(22 b)

Järjestelmäriski olisi tunnistettava ottaen huomioon kansainväliset standardit, erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan elimen (FSB), IMF:n, Kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön (IAIS) ja G20-maiden vahvistamat standardit. Keskinäinen riippuvuus, korvattavuus ja ajoitus ovat yleisimmin käytettyjä perusteita järjestelmäriskin määrityksessä.

| (22 c) | Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvien laitosten kriisien käsittelemiseksi). |
| --- | --- |

(22 c)

Olisi luotava puitteet vaikeuksissa olevien laitosten vakauttamiseksi tai lakkauttamiseksi, sillä on selvästi osoitettu, että pankkikriisin panokset ovat korkeita viranomaisille ja koko yhteiskunnalle siksi, että tällainen tilanne saattaa vaarantaa rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden (de Larosièren raportti). Komission olisi tehtävä aiheellisia ehdotuksia finanssikriisien hallinnan uusien puitteiden luomiseksi. Kriisinhallinnan keskeisiä osatekijöitä ovat yhteiset säännöt ja finanssikriisien ratkaisuvälineet (täytäntöönpano ja rahoitus suurten, rajojen yli toimivien ja/tai toisistaan riippuvien laitosten kriisien käsittelemiseksi).

| (22 d) | Jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin vakuutuksenottajien edut sekä vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia, on perustettava Euroopan rahoitussuojarahasto (jäljempänä ”rahasto”). Olisi perustettava Euroopan vakuutustakuujärjestelmä (jäljempänä ”järjestelmä”) rahoittamaan hallittuja toimenpiteitä vaikeuksissa olevien rajojen yli toimivien finanssilaitosten lakkauttamiseksi tai tervehdyttämiseksi silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta, sekä tällaisten toimien kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, mikäli finanssilaitosten maksut kansallisiin vakuutustakuujärjestelmiin eivät ole riittävät. Järjestelmä olisi rahoitettava näiden laitosten suorittamilla maksuilla, järjestelmästä liikkeeseen lasketun joukkolainan avulla tai poikkeuksellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden suorittamilla maksuilla, jotka määräytyisivät ennalta sovittujen perusteiden mukaisesti (muutettu yhteistoimintapöytäkirja). Järjestelmään suoritettujen maksujen olisi korvattava kansallisiin vakuutustakuujärjestelmiin suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

(22 d)

Jotta voidaan varmistaa rajojen yli toimivien finanssilaitosten yhteisvastuullisuus, turvata unionin vakuutuksenottajien edut sekä vähentää systeemisestä finanssikriisistä veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia, on perustettava Euroopan rahoitussuojarahasto (jäljempänä ”rahasto”). Olisi perustettava Euroopan vakuutustakuujärjestelmä (jäljempänä ”järjestelmä”) rahoittamaan hallittuja toimenpiteitä vaikeuksissa olevien rajojen yli toimivien finanssilaitosten lakkauttamiseksi tai tervehdyttämiseksi silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta, sekä tällaisten toimien kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, mikäli finanssilaitosten maksut kansallisiin vakuutustakuujärjestelmiin eivät ole riittävät. Järjestelmä olisi rahoitettava näiden laitosten suorittamilla maksuilla, järjestelmästä liikkeeseen lasketun joukkolainan avulla tai poikkeuksellisesti asianomaisten jäsenvaltioiden suorittamilla maksuilla, jotka määräytyisivät ennalta sovittujen perusteiden mukaisesti (muutettu yhteistoimintapöytäkirja). Järjestelmään suoritettujen maksujen olisi korvattava kansallisiin vakuutustakuujärjestelmiin suoritettavat maksut.

| (22 e) | On perustettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevakausrahasto rahoittamaan hallittuja toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Vakausrahasto olisi rahoitettava vakuutus- ja lisäeläkealan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut. |
| --- | --- |

(22 e)

On perustettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkevakausrahasto rahoittamaan hallittuja toimenpiteitä vaikeuksissa olevien finanssilaitosten pelastamiseksi tai lakkauttamiseksi silloin, kun ne voisivat uhata unionin finanssialan sisämarkkinoiden rahoitusvakautta. Vakausrahasto olisi rahoitettava vakuutus- ja lisäeläkealan suorittamilla asianmukaisilla maksuilla. Rahastoon suoritettavien maksujen olisi korvattava vastaavanlaisiin kansallisiin rahastoihin suoritettavat maksut.

| (23) | Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joilla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi
  tämän
  asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä. |
| --- | --- |

(23)

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen voi olla valvontaviranomaisten verkoston toiminnassa hyödyllinen keino vähentää valvontatehtävien päällekkäisyyttä, edistää yhteistyötä ja sujuvoittaa siten valvontaprosessia sekä keventää finanssilaitoksille koituvia rasitteita
  , erityisesti niiden finanssilaitosten kohdalla, joilla ei ole unionin tason ulottuvuutta
  . Sen vuoksi
  tämän
  asetuksen olisi tarjottava selkeä oikeusperusta tällaiselle delegoinnille. Tehtävien delegointi merkitsee sitä, että tehtävät suorittaa jokin toinen valvontaviranomainen niistä vastaavan viranomaisen sijasta, mutta vastuu valvontapäätöksistä säilyy delegoivalla viranomaisella. Vastuita delegoitaessa kansallisella valvontaviranomaisella, jolle vastuita delegoidaan,
  olisi oltava
  mahdollisuus päättää tietystä valvonta-asiasta omissa nimissään
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tai
  toisen kansallisen valvontaviranomaisen puolesta. Delegoinneissa olisi noudatettava sitä periaatetta, että valvontavaltaa jaetaan valvontaviranomaiselle, jolla on hyvät edellytykset toimia asiassa. Vastuita
  olisi
  asianmukaista jakaa uudelleen esimerkiksi sen vuoksi, että sillä voidaan saavuttaa mittakaavaan tai moninaisuuteen liittyviä etuja, valvoa ryhmittymiä yhdenmukaisesti tai hyödyntää kansallisten valvontaviranomaisten teknistä asiantuntemusta optimaalisesti. Asiaa koskevassa
  unionin
  lainsäädännössä voidaan määritellä tarkemmin periaatteet, joiden mukaan vastuita voidaan sopimuksesta jakaa uudelleen. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi kaikin asianmukaisin keinoin helpotettava
  ja valvottava
  kansallisten valvontaviranomaisten välisiä delegointisopimuksia. Sille olisi ilmoitettava suunnitelluissa delegointisopimuksista etukäteen, jotta se voisi tarpeen mukaan ottaa niihin kantaa. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi huolehdittava siitä, että tällaiset sopimukset julkistetaan keskitetysti, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi mahdollisuus saada niistä helposti selkeää ja ajankohtaista tietoa.
  Sen olisi määriteltävä delegointiin ja delegointisopimuksiin liittyvät hyvät käytännöt ja levitettävä niitä.

| (24) | Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  Euroopan unionissa
  . |
| --- | --- |

(24)

Yhteisen valvontakulttuurin luomiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä valvontakäytäntöjen lähentymistä koko
  Euroopan unionissa
  .

| (25) | Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava. |
| --- | --- |

(25)

Vertaisarvioinnit ovat tehokas ja toimiva keino edistää yhdenmukaisuutta finanssivalvojien verkostossa. Sen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi luotava metodologinen perusta tällaisille arvioinneille ja tehtävä niitä säännöllisesti. Arvioinneissa ei saisi keskittyä pelkästään valvontakäytäntöjen lähentymiseen vaan myös valvontaviranomaisten kykyyn saavuttaa laadukkaita valvontatuloksia sekä toimivaltaisten viranomaisten riippumattomuuteen.
  Vertaisarviointien tulokset olisi julkistettava ja parhaat käytännöt olisi määriteltävä ja myös julkistettava.

| (26) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä. |
| --- | --- |

(26)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi aktiivisesti edistettävä
  unionin
  koordinoituja valvontatoimia erityisesti
  unionin
  finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  varmistamiseksi
  . Sen lisäksi, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle annettaisiin valtuudet toimia kriisitilanteissa, sille olisi annettava yleinen koordinointitehtävä
  EFVJ:ssä
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien olennaisten tietojen sujuvaan kulkuun
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä.

| (27) | Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista. |
| --- | --- |

(27)

Rahoitusvakauden turvaamiseksi olisi tunnistettava jo varhaisessa vaiheessa eri maiden ja eri alojen rajat ylittävät suuntaukset, mahdolliset riskit ja haavoittuvuudet, jotka ovat peräisin mikrotasolta. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi seurattava ja arvioitava tällaisia muutoksia omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedotettava niistä säännöllisesti tai tapauskohtaisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä muille Euroopan valvontaviranomaisille ja
  EJRK:lle
  . Lisäksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi
  käynnistettävä ja
  koordinoitava
  unionin
  laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistettava, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä.
  Pystyäkseen hoitamaan tehtävänsä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi tehtävä taloudellisia analyyseja markkinoista ja markkinoilla mahdollisesti tapahtuvien muutosten vaikutuksista.

| (28) | Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi
  edustettava unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(28)

Finanssipalvelujen maailmanlaajuistumisen ja kansainvälisten standardien kasvavan merkityksen vuoksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi
  edustettava unionia vuoropuhelussa ja yhteistyössä kolmansien maiden
  valvontaviranomaisten kanssa.

| (29) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin
  2006/48/EY
  mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(29)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi toimittava omalla vastuualueellaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission riippumattomana neuvoa-antavana elimenä. Sillä olisi oltava mahdollisuus antaa lausuntonsa direktiivin
  2006/48/EY
  mukaisesta toiminnan vakauden arvioinnista sulautumien ja omistusosuuksien hankinnan yhteydessä.

| (30) | Jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssilaitoksille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja -laitoksia,
  ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  olisi viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu pyyntö
  suoraan
  finanssilaitokselle
  ▐, jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa niitä ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

(30)

Jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voisi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, sillä täytyisi olla oikeus pyytää kaikkia tarvitsemiaan
  vakauden valvontaan liittyviä
  tietoja. Finanssilaitoksille aiheutuvien ilmoitusvelvollisuuksien päällekkäisyyden välttämiseksi tiedot olisi yleensä saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta, jotka ovat lähimpänä finanssimarkkinoita ja -laitoksia,
  ja jo olemassa olevat tilastot olisi otettava huomioon
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  olisi viimeisenä keinonaan
  kuitenkin
  voitava osoittaa asianmukaisesti perusteltu pyyntö
  suoraan
  finanssilaitokselle
  ▐, jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ei toimita tai voi toimittaa niitä ajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset olisi velvoitettava avustamaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sen varmistamisessa, että tällaisiin suoriin pyyntöihin vastataan.
  Tässä yhteydessä yhteiset raportointimuodot ovat olennaisen tärkeitä.

| (30 a) | Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (38) eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (39) soveltamista. |
| --- | --- |

(30 a)

Tietojenkeruuseen liittyvät toimenpiteet eivät saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) oikeudellista kehystä tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (38) eikä Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (39) soveltamista.

| (31) | On olennaisen tärkeää, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja
  EJRK
  tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta
  EJRK:n
  toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja
  EJRK:n
  olisi
  jaettava
  kaikki olennaiset tiedot
  keskenään
  . Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka
  EJRK
  on osoittanut vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi varmistettava
  soveltuvat
  jatkotoimet. |
| --- | --- |

(31)

On olennaisen tärkeää, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja
  EJRK
  tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta
  EJRK:n
  toiminta ja sen varoitusten ja suositusten jälkeiset jatkotoimet olisivat täysitehoisia. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja
  EJRK:n
  olisi
  jaettava
  kaikki olennaiset tiedot
  keskenään
  . Yksittäisiä yrityksiä koskevat tiedot olisi toimitettava ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Saadessaan varoituksia tai suosituksia, jotka
  EJRK
  on osoittanut vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tai kansalliselle valvontaviranomaiselle, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi varmistettava
  soveltuvat
  jatkotoimet.

| (32) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardi-, ohje- ja suositusluonnosten hyväksymistä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkealan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiä ja lisäeläkerahastoja (tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  ammattiliittoja, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkepalvelujen pienkäyttäjiä, pk-yritykset mukaan luettuina. Vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkealan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

(32)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi ▐ kuultava asianomaisia osapuolia
  sääntelystandardeista
  , ohjeista ja suosituksista ja annettava niille kohtuullinen mahdollisuus esittää huomautuksia ehdotetuista toimenpiteistä.
  Ennen sääntelystandardi-, ohje- ja suositusluonnosten hyväksymistä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi tehtävä vaikutustenarviointi.
  Tätä varten olisi tehokkuussyistä perustettava vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkealan osallisryhmä, joka edustaisi tasasuhtaisesti
  unionin
  vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiä ja lisäeläkerahastoja (tarvittaessa myös yhteisösijoittajia ja muita finanssilaitoksia, jotka käyttävät itse finanssipalveluja),
  ammattiliittoja, tiedeyhteisön edustajia
  sekä kuluttajia ja muita vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkepalvelujen pienkäyttäjiä, pk-yritykset mukaan luettuina. Vakuutus-, jälleenvakuutus- ja lisäeläkealan osallisryhmän olisi toimittava aktiivisessa vuorovaikutuksessa finanssipalvelualan muiden käyttäjäryhmien kanssa, jotka komissio on perustanut tai jotka on perustettu
  unionin
  lainsäädännöllä.

| (32 a) | Voittoa tavoittelemattomat järjestöt ovat verrattuna alan edustajiin, joilla on paljon määrärahoja ja hyvät yhteydet muihin, syrjässä finanssipalvelujen tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekomenettelystä. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja osallisryhmässä. |
| --- | --- |

(32 a)

Voittoa tavoittelemattomat järjestöt ovat verrattuna alan edustajiin, joilla on paljon määrärahoja ja hyvät yhteydet muihin, syrjässä finanssipalvelujen tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä koskevasta päätöksentekomenettelystä. Tämä haitta olisi korvattava myöntämällä niiden edustajille riittävästi määrärahoja osallisryhmässä.

| (33) | Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti yksittäisten vaikeuksissa olevien finanssilaitosten vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat finanssilaitoksen vakauteen, eivät saisi vaikuttaa
  merkittävästi
  jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioilla on perusvastuu
  koordinoidun kriisinhallinnan varmistamisesta ja
  rahoitusvakauden säilyttämisestä
  kriisitilanteissa
  ja erityisesti yksittäisten vaikeuksissa olevien finanssilaitosten vakauttamisesta ja niiden ongelmien ratkaisemisesta.
  Niiden toimet olisi koordinoitava tiiviisti talous- ja rahaliiton ja sen periaatteiden kanssa.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kriisitilanteissa tai erimielisyyksien ratkaisemiseksi toteuttamat toimenpiteet, jotka vaikuttavat finanssilaitoksen vakauteen, eivät saisi vaikuttaa
  merkittävästi
  jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen. Olisi luotava mekanismi, jolla jäsenvaltiot voisivat vedota tähän suojalausekkeeseen ja viime kädessä saattaa asian neuvoston päätettäväksi. On asianmukaista antaa neuvostolle rooli tässä asiassa ottaen huomioon jäsenvaltioilla tässä yhteydessä olevat erityisvelvollisuudet.

| (33 a) | Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta. |
| --- | --- |

(33 a)

Komission olisi saatujen kokemusten perusteella annettava kolmen vuoden kuluessa tällaisen mekanismin perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta unionin tasolla selkeitä ja asianmukaisia ohjeita siitä, milloin jäsenvaltiot soveltavat suojalauseketta. Jäsenvaltioiden toteuttamaa suojalausekkeen käyttöä olisi arvioitava näiden ohjeiden pohjalta.

| (33 b) | Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi määriteltävä tämän jälkeen toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

(33 b)

Jos jäsenvaltio päättää vedota suojalausekkeeseen, sen olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentille samanaikaisesti kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle, neuvostolle ja komissiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden erityistä vastuuta kriisitilanteissa. Lisäksi jäsenvaltion olisi esitettävä suojalausekkeeseen vetoamisen perustelut. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi määriteltävä tämän jälkeen toteutettavat toimenpiteet yhteistyössä komission kanssa.

| (34) | Päätöksentekomenettelyissään vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta. |
| --- | --- |

(34)

Päätöksentekomenettelyissään vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi noudatettava menettelyjen asianmukaisuutta ja avoimuutta koskevia yhteisön sääntöjä ja yleisiä periaatteita. Niillä, joille vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätökset osoitetaan, on oltava täysi oikeus tulla kuulluiksi. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen säädökset ovat erottamaton osa
  unionin
  oikeutta.

| (35) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtaja. Komission,
  EJRK:n
  , Euroopan keskuspankin
  ,
  Euroopan valvontaviranomaisen
  (pankkiala) ja Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin,
  olisi
  asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi. |
| --- | --- |

(35)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pääasiallisena päätöksentekoelimenä tulisi olla hallintoneuvosto, johon kuuluisi kunkin jäsenvaltion asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen pääjohtaja ja jonka puheenjohtajana toimisi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtaja. Komission,
  EJRK:n
  , Euroopan keskuspankin
  ,
  Euroopan valvontaviranomaisen
  (pankkiala) ja Euroopan valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  edustajien olisi oltava mukana tarkkailijoina. Hallintoneuvoston jäsenten olisi toimittava riippumattomasti ja ainoastaan
  unionin
  edun mukaisesti. Yleisluonteisiin säädöksiin, jotka liittyvät esimerkiksi
  sääntelystandardien
  , ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin,
  olisi
  asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa
  , kun taas muut päätökset olisi tehtävä jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava suppean lautakunnan käsiteltäviksi.

| (35 a) | Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(35 a)

Hallintoneuvoston olisi tehtävä päätöksensä pääsääntöisesti yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Teknisten standardien, ohjeiden ja suositusten antamiseen tai talousarviota koskeviin asioihin liittyviin säädöksiin on kuitenkin asianmukaista soveltaa määräenemmistöä koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja niihin liitetyssä siirtymämääräyksiä koskevassa pöytäkirjassa (N:o 36). Asiat, jotka koskevat kansallisten valvontaviranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemista, olisi annettava käsiteltäviksi suppealle, objektiiviselle, sellaisista jäsenistä koostuvalle lautakunnalle, jotka eivät ole erimielisyyden osapuolena olevien toimivaltaisten viranomaisten edustajia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. Lautakunnan kokoonpanon olisi oltava riittävän tasapainoinen. Hallintoneuvoston jäsenten olisi hyväksyttävä lautakunnan tekemä päätös yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti. Konsolidoivan valvontaviranomaisen tekemien päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös voitaisiin kuitenkin hylätä äänten määrävähemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

| (36) | Johtokunnan, jonka jäseninä ovat vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

(36)

Johtokunnan, jonka jäseninä ovat vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtaja, kansallisten valvontaviranomaisten edustajat ja komissio, olisi varmistettava, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät. Johtokunnalle olisi annettava tarvittava toimivalta, jotta se voisi muun muassa antaa ehdotukset vuosittaiseksi ja monivuotiseksi työohjelmaksi, käyttää tiettyä talousarviovaltaa, hyväksyä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman, antaa erityissäännöksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin ja hyväksyä vuosikertomuksen.

| (37) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla tulisi olla oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta. |
| --- | --- |

(37)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen edustajana olisi oltava kokopäivätoiminen puheenjohtaja, jonka
  Euroopan parlamentti
  valitsee
  komission järjestämän avoimen kilpailun ja sen laatiman ehdokasluettelon perusteella
  . Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen johtaminen olisi uskottava toimitusjohtajalle, jolla tulisi olla oikeus osallistua hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

| (38) | Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan valvontaviranomaisten
  (sekakomitea) (jäljempänä ”sekakomitea”) välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista. ▐ Sekakomitean olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  tai Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava EJRK:n varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen. |
| --- | --- |

(38)

Jotta varmistettaisiin eri alojen keskinäinen johdonmukaisuus Euroopan valvontaviranomaisten toiminnassa, kyseisten viranomaisten olisi harjoitettava tiivistä koordinointia Euroopan valvontaviranomaisten
  (sekakomitea) (jäljempänä ”sekakomitea”) välityksellä
  ja sovittava tarvittaessa yhteisistä kannoista. ▐ Sekakomitean olisi
  koordinoitava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen toimintoja suhteessa finanssiryhmittymiin
  . Kun on kyse säädöksistä, jotka kuuluvat myös Euroopan
  valvontaviranomaisen (pankkiala)
  tai Euroopan
  valvontaviranomaisen (arvopaperimarkkinat)
  toimivaltaan, asianomaisten Euroopan valvontaviranomaisten olisi tarvittaessa annettava kyseiset säädökset samanaikaisesti.
  Euroopan kolmen valvontaviranomaisen puheenjohtajien olisi vuoroteltava sekakomitean puheenjohtajana 12 kuukauden toimijaksoissa. Sekakomitean puheenjohtajan olisi oltava EJRK:n varapuheenjohtaja. Sekakomitealla olisi oltava pysyvä sihteeristö, johon siirretään väliaikaisesti henkilöstöä Euroopan kolmesta valvontaviranomaisesta, jotta mahdollistetaan epävirallinen tietojen jakaminen ja Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteisen toimintakulttuurin kehittäminen.

| (39) | Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(39)

Olisi varmistettava, että osapuolilla, joita vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tekemät päätökset koskevat, on käytettävissään tarvittavat oikeussuojakeinot. Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on päätöksentekovaltuudet, osapuolille olisi menettelyn tehokkuuden vuoksi myönnettävä oikeus valittaa valituslautakuntaan, jotta osapuolten oikeuksia voitaisiin suojella tehokkaasti. Tehokkuuden ja yhtenäisyyden vuoksi valituslautakunnan olisi oltava Euroopan kolmen valvontaviranomaisen yhteinen elin, joka olisi riippumaton niiden hallinto- ja sääntelyrakenteista. Valituslautakunnan päätöksistä olisi voitava valittaa Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.

| (40) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
  Unionin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (40) 47 kohdan mukaisesti. Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava ▐. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvion olisi kuuluttava vastuuvapausmenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(40)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot olisivat suurimmaksi osaksi peräisin kansallisten valvontaviranomaisten pakollisista maksuosuuksista ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
  Unionin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle myöntämä rahoitus edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (40) 47 kohdan mukaisesti. Unionin
  talousarviomenettelyä olisi noudatettava ▐. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tilintarkastus.
  Kokonaistalousarvion olisi kuuluttava vastuuvapausmenettelyn piiriin.

| (41) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (41). Lisäksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (42). |
| --- | --- |

(41)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (41). Lisäksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (42).

| (42) | Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (43). |
| --- | --- |

(42)

Avointen ja läpinäkyvien työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöön olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja (43).

| (43) | On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  . |
| --- | --- |

(43)

On olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitetun ja verkostossa vaihdetun tiedon luottamuksellisuus
  olisi varmistettava
  tiukkojen ja tehokkaiden salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen avulla
  .

| (44) | Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (44) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (45) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(44)

Yksilön suoja henkilötietojen käsittelyn osalta kuuluu yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (44) sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (45) soveltamisalaan, ja niitä sovelletaan kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn.

| (45) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (46). |
| --- | --- |

(45)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnan avoimuuden varmistamiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (46).

| (46) | Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  jäseniä, olisi voitava osallistua vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen työhön
  unionin
  kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Maiden, jotka eivät ole Euroopan
  unionin
  jäseniä, olisi voitava osallistua vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen työhön
  unionin
  kanssa tehtävien asianmukaisten sopimusten mukaisesti.

| (47) | Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, vakuutuksenottajien ja muiden edunsaajien suoja, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  Euroopan unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla korkeatasoinen, tehokas ja yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta ja sitä koskeva sääntely, vakuutuksenottajien ja muiden edunsaajien suoja, finanssimarkkinoiden eheyden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan turvaaminen, rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpito ja valvonnan kansainvälisen koordinoinnin lujittaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi toteuttaa paremmin
  unionin
  tasolla, joten
  Euroopan unioni
  voi toteuttaa toimenpiteitä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (48) | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen saa kaikki Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean
  (CEIOPS)
  nykyiset tehtävät ja valtuudet, minkä vuoksi Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/79/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä 716/2009/EY (47) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(48)

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen saa kaikki Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean
  (CEIOPS)
  nykyiset tehtävät ja valtuudet, minkä vuoksi Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean perustamisesta 23 päivänä tammikuuta 2009 tehty komission päätös 2009/79/EY olisi kumottava ja rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta 16 päivänä syyskuuta 2009 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä 716/2009/EY (47) olisi muutettava.

| (49) | On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komiteasta tapahtuu sujuvasti, |
| --- | --- |

(49)

On aiheellista asettaa määräaika tämän asetuksen soveltamiselle, jotta varmistetaan, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on asianmukaisesti valmistautunut toiminnan aloittamiseen ja että siirtyminen Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komiteasta tapahtuu sujuvasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

PERUSTAMINEN JA OIKEUDELLINEN ASEMA

1 artikla

Perustaminen ja toimiala

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan
  valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen)
  , jäljempänä ”vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen”.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii
  tässä asetuksessa annetuin valtuuksin sekä
  direktiivin
  2009/138/EY
  , direktiivin 2002/92/EY, direktiivin 2003/41/EY
  ja
  direktiivin 2002/87/EY
  soveltamisalalla ja, siltä osin kuin näitä säädöksiä sovelletaan vakuutusyrityksiin ja jälleenvakuutusyrityksiin, lisäeläkkeitä tarjoaviin laitoksiin ja vakuutusedustajiin sekä niitä valvoviin toimivaltaisiin viranomaisiin, soveltuvin osin
  direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2002/65/EY soveltamisalalla, mukaan luettuina näihin säädöksiin perustuvat direktiivit, asetukset ja päätökset ja mahdolliset muut
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät unionin
  säädökset, joissa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle annetaan tehtäviä.

2 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii myös vakuutusyritysten, jälleenvakuutusyritysten, lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten ja vakuutusedustajien toimialoilla, mukaan luettuina hyvää hallintotapaa, tilintarkastusta ja tilinpäätösraportointia koskevat asiat, edellyttäen että vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tällaiset toimet ovat tarpeellisia 2 kohdassa tarkoitettujen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösten tehokkaan ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

3.   Tämän asetuksen säännökset eivät rajoita komission toimivaltaa eivätkä erityisesti sen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista toimivaltaa varmistaa
  unionin
  oikeuden noudattaminen.

4.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tavoitteena on
  suojella yleistä etua edistämällä rahoitusjärjestelmän lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vakautta sekä vaikuttavuutta unionin talouden ja sen kansalaisten ja yritysten kannalta. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävänä on:

| i) | parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti varmistamalla
  asianmukainen
  , tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta,
  ▐ |
| --- | --- |

i)

parantaa sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti varmistamalla
  asianmukainen
  , tehokas ja yhdenmukainen sääntely ja valvonta,

▐

| iii) | varmistaa finanssimarkkinoiden eheys, avoimuus, tehokkuus ja moitteeton toiminta,
  ▐ |
| --- | --- |

iii)

varmistaa finanssimarkkinoiden eheys, avoimuus, tehokkuus ja moitteeton toiminta,

▐

| v) | vahvistaa valvonnan kansainvälistä koordinointia
  , |
| --- | --- |

v)

vahvistaa valvonnan kansainvälistä koordinointia
  ,

| v a) | estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä, |
| --- | --- |

v a)

estää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja edistää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä,

| v b) | varmistaa, että vakuutus- ja eläkeriskien ja muiden riskien ottoa säännellään ja valvotaan asianmukaisesti, |
| --- | --- |

v b)

varmistaa, että vakuutus- ja eläkeriskien ja muiden riskien ottoa säännellään ja valvotaan asianmukaisesti,

| v c) | edistää asiakkaiden suojaamista
  . |
| --- | --- |

v c)

edistää asiakkaiden suojaamista
  .

Tätä varten vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen auttaa varmistamaan ▐ 2 kohdassa
  tarkoitettujen Euroopan unionin säädösten
  johdonmukaisen, tehokkaan ja tosiasiallisen soveltamisen, edistää valvontakäytäntöjen lähentymistä ja antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle
  sekä laatii taloudellisia analyyseja markkinoista edistääkseen vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tavoitteiden saavuttamista
  .

5.   
  Hoitaessaan sille tällä asetuksella annettuja tehtäviä vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen kiinnittää erityistä huomiota sellaisten finanssilaitosten aiheuttamiin järjestelmäriskeihin, joiden kaatuminen saattaa haitata rahoitusjärjestelmän tai reaalitalouden toimintaa.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii tehtäviään hoitaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja yksinomaan unionin edun mukaisesti.

▐

1 a artikla

Euroopan finanssivalvontajärjestelmä

1.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on osa Euroopan finanssivalvontajärjestelmää (EFVJ). EFVJ:n päätavoitteena on varmistaa, että finanssialaan sovellettavat säännöt pannaan asianmukaisesti täytäntöön, jotta säilytetään rahoitusvakaus ja varmistetaan luottamus rahoitusjärjestelmään yleensä sekä riittävä suoja finanssipalvelujen asiakkaille.

2.
     
  Euroopan finanssivalvontajärjestelmä koostuu seuraavista:

| a) | Euroopan järjestelmäriskikomitea, kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 (EJRK) ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen; |
| --- | --- |

a)

Euroopan järjestelmäriskikomitea, kun kyseessä on asetuksessa (EU) N:o .../2010 (EJRK) ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen;

| b) | vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen; |
| --- | --- |

b)

vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen;

| c) | Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV]; |
| --- | --- |

c)

Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EPV];

| d) | Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV]; |
| --- | --- |

d)

Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), joka perustetaan asetuksella (EU) N:o .../2010 [EAMV];

| e) | Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen (jäljempänä ”sekakomitea”); |
| --- | --- |

e)

Euroopan valvontaviranomainen (sekakomitea), kun kyseessä on 40–43 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen (jäljempänä ”sekakomitea”);

| f) | asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset; |
| --- | --- |

f)

asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPV], asetuksen (EU) N:o .../2010 [EVLEV] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset;

| g) | komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen. |
| --- | --- |

g)

komissio, kun kyseessä on 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittaminen.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä Euroopan järjestelmäriskikomitean sekä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) kanssa sekakomitean välityksellä varmistaen toimien johdonmukaisuuden eri alojen välillä ja laatien yhteisiä kantoja finanssiryhmittymien valvonnan ja muiden eri alojen välisten kysymysten osalta.

4.
     
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti EFVJ:n osapuolet tekevät luottamukseen ja täysimääräiseen keskinäiseen kunnioitukseen perustuvaa yhteistyötä erityisesti varmistaakseen, että niiden toisilleen toimittamat tiedot ovat tarkoituksenmukaisia ja luotettavia.

5.
     
  EFVJ:n osapuolina olevilla valvontaviranomaisilla on velvollisuus valvoa unionissa toimivia finanssilaitoksia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti.

1 b artikla

Vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille

Edellä 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetut viranomaiset vastaavat toiminnastaan Euroopan parlamentille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’finanssilaitoksilla’
  yrityksiä, yhteisöjä ja luonnollisia ja oikeushenkilöitä, joihin sovelletaan jotakin 1 artiklan 2 kohdassa mainittua säädöstä. Direktiivin 2005/60/EY osalta ’finanssilaitoksilla’ tarkoitetaan kuitenkin vain vakuutusyhtiöitä ja vakuutusedustajia siten kuin ne määritellään kyseisessä direktiivissä; |
| --- | --- |

1)

’finanssilaitoksilla’
  yrityksiä, yhteisöjä ja luonnollisia ja oikeushenkilöitä, joihin sovelletaan jotakin 1 artiklan 2 kohdassa mainittua säädöstä. Direktiivin 2005/60/EY osalta ’finanssilaitoksilla’ tarkoitetaan kuitenkin vain vakuutusyhtiöitä ja vakuutusedustajia siten kuin ne määritellään kyseisessä direktiivissä;

| 2) | ’
  toimivaltaisilla viranomaisilla
  ’
  :










  i) | valvontaviranomaisia siten kuin ne määritellään direktiivissä 2009/138/EY ja toimivaltaisia viranomaisia siten kuin ne määritellään direktiivissä 2003/41/EY ja 2002/92/EY; |
| --- | --- | --- |

2)

’
  toimivaltaisilla viranomaisilla
  ’
  :

i)

valvontaviranomaisia siten kuin ne määritellään direktiivissä 2009/138/EY ja toimivaltaisia viranomaisia siten kuin ne määritellään direktiivissä 2003/41/EY ja 2002/92/EY;

| ii) | direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että 1 kohdassa tarkoitetut finanssilaitokset noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

ii)

direktiivien 2002/65/EY ja 2005/60/EY osalta viranomaisia, joilla on toimivalta varmistaa, että 1 kohdassa tarkoitetut finanssilaitokset noudattavat niille kyseisissä direktiiveissä asetettuja vaatimuksia.

3 artikla

Oikeudellinen asema

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on
  Euroopan unionin
  elin, jolla on oikeushenkilön asema.

2.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen oikeuden mukainen oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista edustaa sen puheenjohtaja.

4 artikla

Kokoonpano

Vaku
  utus- ja lisäeläkeviranomainen koostuu seuraavista:

| 1) | hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa; |
| --- | --- |

1)

hallintoneuvosto, jonka tehtävät määritellään 28 artiklassa;

| 2) | johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa; |
| --- | --- |

2)

johtokunta, jonka tehtävät määritellään 32 artiklassa;

| 3) | puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa; |
| --- | --- |

3)

puheenjohtaja, jonka tehtävät määritellään 33 artiklassa;

| 4) | toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa; |
| --- | --- |

4)

toimitusjohtaja, jonka tehtävät määritellään 38 artiklassa;

| 5) | 44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa. |
| --- | --- |

5)

44 artiklassa tarkoitettu valituslautakunta, jonka tehtävät määritellään 46 artiklassa.

5 artikla

Päätoimipaikka

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  päätoimipaikka
  on
  Frankfurtissa.

Sillä voi olla edustus Euroopan unionin tärkeimmissä finanssikeskuksissa.

II   LUKU

VAKUUTUS- JA LISÄELÄKEVIRANOMAISEN TEHTÄVÄT JA TOIMIVALTA

6 artikla

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävät ja toimivalta

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on seuraavat tehtävät:

| a) | auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita
  teknisiä
  sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  Euroopan unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ; |
| --- | --- |

a)

auttaa luomaan yhteisiä, laadukkaita
  teknisiä
  sääntely- ja valvontastandardeja ja -käytäntöjä erityisesti antamalla lausuntoja
  Euroopan unionin
  toimielimille ja kehittämällä ohjeita, suosituksia ja teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  luonnoksia, jotka perustuvat 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuihin säädöksiin
  ;

| b) | myötävaikuttaa
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien Euroopan unionin säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssilaitosten tehokas ja yhdenmukainen valvonta sekä
  valvontakollegioiden
  yhdenmukainen toiminta
  ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

b)

myötävaikuttaa
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien Euroopan unionin säädösten
  yhdenmukaiseen soveltamiseen erityisesti edistämällä yhteistä valvontakulttuuria, varmistamalla 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  yhdenmukainen, tehokas ja tosiasiallinen soveltaminen, estämällä sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö, sovittelemalla ja ratkaisemalla toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä,
  varmistamalla finanssilaitosten tehokas ja yhdenmukainen valvonta sekä
  valvontakollegioiden
  yhdenmukainen toiminta
  ja toteuttamalla toimia
  muun muassa
  kriisitilanteissa;

| c) | edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä; |
| --- | --- |

c)

edistää ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä;

| d) | tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

d)

tehdä tiivistä yhteistyötä EJRK:n kanssa erityisesti toimittamalla tälle tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen, ja varmistamalla asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen EJRK:n antamien varoitusten ja suositusten pohjalta;

| e) | järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

e)

järjestää ja
  suorittaa toimivaltaisten viranomaisten vertaisarviointia
  , mukaan lukien neuvonta,
  valvontatulosten yhtenäisyyden lisäämiseksi;

| f) | seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan; |
| --- | --- |

f)

seurata ja arvioida markkinakehitystä omalla vastuualueellaan;

| f a) | laatia taloudellisia markkina-analyyseja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävien hoitamiseksi; |
| --- | --- |

f a)

laatia taloudellisia markkina-analyyseja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävien hoitamiseksi;

| f b) | edistää vakuutuksenottajien ja edunsaajien suojaa; |
| --- | --- |

f b)

edistää vakuutuksenottajien ja edunsaajien suojaa;

| f c) | edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun vakuutus- ja eläkealan kriisinratkaisuyksikkönsä kautta; |
| --- | --- |

f c)

edistää sellaisten rajojen yli toimivien laitosten kriisinhallintaa, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, johtamalla ja toteuttamalla kaikkia näille laitoksille suunnattuja varhaisvaiheen toimenpiteitä tai kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyysmenettelyjä 12 c artiklassa tarkoitetun vakuutus- ja eläkealan kriisinratkaisuyksikkönsä kautta;

| g) | suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa Euroopan unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä
  ; |
| --- | --- |

g)

suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa Euroopan unionin säädöksissä
  säädettyjä tehtäviä
  ;

| g a) | valvoa finanssilaitoksia, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin; |
| --- | --- |

g a)

valvoa finanssilaitoksia, jotka eivät kuulu toimivaltaisten viranomaisten valvonnan piiriin;

| g b) | julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan sen toimialaan liittyviä tietoja erityisesti rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen omalla vastuualueella sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla; |
| --- | --- |

g b)

julkaista ja säännöllisesti päivittää verkkosivustollaan sen toimialaan liittyviä tietoja erityisesti rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen omalla vastuualueella sen varmistamiseksi, että tiedot ovat helposti yleisön saatavilla;

| g c) | ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean olemassa olevista ja keskeneräisistä tehtävistä. |
| --- | --- |

g c)

ottaa tarvittaessa vastatakseen Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean olemassa olevista ja keskeneräisistä tehtävistä.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on tämän asetuksen mukainen toimivalta ▐ erityisesti ▐

| a) | laatia luonnoksia teknisiksi standardeiksi 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a)

laatia luonnoksia teknisiksi standardeiksi 7 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| a a) | laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a a)

laatia luonnoksia teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi 7 e artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| b) | antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia; |
| --- | --- |

b)

antaa 8 artiklan mukaisia ohjeita ja suosituksia;

| c) | antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

antaa erityistapauksissa suosituksia 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | tehdä
  toimivaltaisille viranomaisille
  osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

d)

tehdä
  toimivaltaisille viranomaisille
  osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| e) | tehdä finanssilaitoksille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

e)

tehdä finanssilaitoksille osoitettuja yksittäisiä päätöksiä 9 artiklan 6 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| f) | antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

f)

antaa lausuntoja Euroopan parlamentille, neuvostolle tai komissiolle 19 artiklan mukaisesti
  ;

| f a) | kerätä tarvittavat tiedot finanssilaitoksista 20 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f a)

kerätä tarvittavat tiedot finanssilaitoksista 20 artiklan mukaisesti;

| f b) | kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta laitosten taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan; |
| --- | --- |

f b)

kehittää yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tuotteen ominaispiirteiden ja jakeluprosessien vaikutusta laitosten taloudelliseen tilanteeseen ja kuluttajansuojaan;

| f c) | luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen omalla vastuualueella ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti; |
| --- | --- |

f c)

luoda tietokanta rekisteröidyistä finanssilaitoksista sen omalla vastuualueella ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä yksilöidyissä tapauksissa keskitetysti;

| f d) | laatia sääntelystandardi, jossa vahvistetaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinoiden toimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin, joita se tarvitsee tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen; |
| --- | --- |

f d)

laatia sääntelystandardi, jossa vahvistetaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitettavat vähimmäistiedot liiketoimista ja markkinoiden toimijoista sekä se, miten tietojenkeruu on koordinoitava ja miten nykyiset kansalliset tietokannat yhdistetään, jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on aina mahdollisuus tutustua liiketoimia ja markkinoita koskeviin asiaankuuluviin ja tarvittaviin tietoihin, joita se tarvitsee tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen;

| f e) | suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa unionin säädöksissä säädettyjä tehtäviä
  . |
| --- | --- |

f e)

suorittaa muita tässä asetuksessa tai 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa unionin säädöksissä säädettyjä tehtäviä
  .

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen käyttää
  unionin
  laajuisesti toimiviin yrityksiin tai
  unionin
  laajuiseen taloudelliseen toimintaan yksinomaista toimivaltaa, joka on annettu sille 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  .

3 a.
     
  Käyttäessään 3 kohdassa tarkoitettua yksinomaista toimivaltaansa
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on asianmukaiset tutkinta- ja täytäntöönpanovaltuudet, jotka määritellään asiaa koskevassa lainsäädännössä, sekä mahdollisuus maksujen perintään.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja hyödyntää niiden asiantuntemusta, palveluja ja valtuuksia suorittaessaan tehtäviään.

6 a artikla

Kuluttajansuojaan ja finanssialan toimintaan liittyvät tehtävät

1.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on vakuutuksenottajien ja edunsaajien suojan edistämiseksi johtava rooli avoimuuden, selkeyden ja oikeudenmukaisuuden edistämisessä finanssipalvelujen tai -tuotteiden markkinoilla koko sisämarkkinoilla myös siten, että se

| i) | kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä, |
| --- | --- |

i)

kerää ja analysoi tietoja kulutuksen muutoksista ja raportoi niistä,

| ii) | tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita, |
| --- | --- |

ii)

tarkastelee ja koordinoi talouslukutaitoa ja talousalan valistusta koskevia aloitteita,

| iii) | kehittää alan koulutusvaatimuksia, |
| --- | --- |

iii)

kehittää alan koulutusvaatimuksia,

| iv) | edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä ja |
| --- | --- |

iv)

edistää yhteisten julkistamissääntöjen kehittämistä ja

| v) | arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja vakuutuskustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta. |
| --- | --- |

v)

arvioi saavutettavuutta, saatavuutta ja vakuutuskustannuksia kotitalouksien ja yritysten, etenkin pk-yritysten, kannalta.

2.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen valvoo uutta ja nykyistä finanssialan toimintaa ja voi antaa ohjeita ja suosituksia markkinoiden turvallisuuden ja vakauden sekä sääntelykäytäntöjen lähentymisen edistämiseksi.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi myös antaa varoituksia tapauksissa, joissa jokin finanssialan toiminta muodostaa vakavan uhan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille tavoitteille.

4.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen perustaa siihen kiinteästi kuuluvan finanssi-innovaatiokomitean, johon kootaan kaikki asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset, jotta voidaan toimia koordinoidusti uuden tai innovatiivisen finanssialan toiminnan sääntelyssä ja valvonnassa sekä antaa neuvoja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

5.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi asettaa väliaikaisen kiellon tai rajoituksen tietyntyyppiselle finanssialan toiminnalle, joka vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden unionissa, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määritellyissä tapauksissa ja niissä vahvistetuin edellytyksin tai tarvittaessa kriisitilanteessa 10 artiklan mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi myös panna tällaisen kiellon tai rajoituksen täytäntöön hyväksymällä teknisiä sääntelystandardeja 7 artiklan mukaisesti.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tarkistaa tätä päätöstä säännöllisin, sopivin väliajoin.

7 artikla

Tekniset
  sääntelystandardit

1.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat siirtää komissiolle vallan hyväksyä teknisiä sääntelystandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen harmonisointi
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  erityisesti määritellyillä aloilla.
  Näiden standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä strategisia päätöksiä tai toimintavalintoja, ja niiden sisältöä rajoitetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävillä säädöksillä, joihin ne perustuvat. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen laatii teknisten sääntelystandardien luonnokset ja antaa ne komission hyväksyttäviksi.

Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei anna luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä vahvistetuissa määräajoissa, komissio voi hyväksyä teknisen sääntelystandardin.

1 a.
     
  Ennen kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimittaa tekniset sääntelystandardit komissiolle, se järjestää niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä, elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten sääntelystandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetuilta osallisryhmiltä lausunnon tai neuvoa.

1 b.
     
  Komissio toimittaa teknisten sääntelystandardien luonnokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi saatuaan ne vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselta.

1 c.
     
  Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa teknisten sääntelystandardien luonnosten vastaanottamisesta, hyväksyykö se kyseiset luonnokset. Tekniset sääntelystandardit hyväksytään asetuksilla tai päätöksillä. Jos komissio ei aio hyväksyä standardia, se ilmoittaa tästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja esittää päätöksensä syyt.

7 a artikla

Sääntelystandardien luonnosten hyväksymättä jättäminen tai muuttaminen

1.
     
  Jos komissio ei aio hyväksyä teknisten sääntelystandardien luonnoksia tai aikoo hyväksyä ne osittain tai muutettuina, se lähettää teknisten sääntelystandardien luonnokset takaisin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja ehdottaa perusteltuja muutoksia.

2.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi kuuden viikon kuluessa muuttaa teknisten sääntelystandardien luonnoksia komission ehdottamien muutosten pohjalta ja antaa ne uudelleen komission hyväksyttäviksi. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle päätöksestään.

3.
     
  Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on eri mieltä komission päätöksestä hylätä sen alkuperäiset ehdotukset tai muuttaa niitä, Euroopan parlamentti tai neuvosto voi kutsua asiasta vastaavan komission jäsenen ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtajan kuukauden kuluessa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai neuvoston ad hoc -kokoukseen esittelemään ja selvittämään näkemyserojaan.

7 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle neljän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta hyväksyä 7 artiklassa tarkoitettuja teknisiä sääntelystandardeja. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kuusi kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto peruuta siirtoa 7 c artiklan mukaisesti.

2.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt teknisen sääntelystandardin, se antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.
     
  Jäljempänä 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtaja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sääntelystandardeista, jotka on hyväksytty ja joita toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet.

7 c artikla

Teknisten sääntelystandardien vastustaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa teknistä sääntelystandardia kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa voidaan pidentää kolmella kuukaudella.

2.
     
  Jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa teknistä sääntelystandardia, tekninen sääntelystandardi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan ennen määräajan umpeutumista. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut teknistä sääntelystandardia, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.
     
  Heti kun komissio on toimittanut luonnoksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat antaa ennakoidun ja ehdollisen lausuman siitä, etteivät ne aio vastustaa teknistä sääntelystandardia. Lausuma tulee voimaan, kun komissio hyväksyy sääntelystandardin luonnosta muuttamatta.

4.
     
  Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa teknistä sääntelystandardia, se ei tule voimaan. Teknistä sääntelystandardia vastustava toimielin esittää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 296 artiklan mukaisesti syyt, miksi se vastustaa teknistä sääntelystandardia.

7 d artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.
     
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan säädösvallan siirto.

3.
     
  Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä teknistä sääntelystandardia koskevaa siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee.

7 e artikla

Tekniset täytäntöönpanostandardit

1.
     
  Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto siirtävät komissiolle vallan hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti, kun oikeudellisesti sitovien unionin säädösten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan yhdenmukaisia edellytyksiä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä erityisesti määritellyillä aloilla, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset; |
| --- | --- |

a)

kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen laatii komissiolle toimitettavia teknisiä täytäntöönpanostandardeja edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti, kyseisten standardien on oltava teknisiä, niihin ei saa sisältyä toimintavalintoja, ja niiden avulla voidaan vain määrittää oikeudellisesti sitovien unionin säädösten soveltamisen edellytykset;

| b) | jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä vahvistetuissa määräajoissa tai komission vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä. |
| --- | --- |

b)

jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei toimita luonnosta komissiolle 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä vahvistetuissa määräajoissa tai komission vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle 19 artiklan mukaisesti osoittamassa pyynnössä mainitussa määräajassa, komissio voi hyväksyä teknisen täytäntöönpanostandardin täytäntöönpanosäädöksellä.

2.
     
  Ennen kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimittaa tekniset täytäntöönpanostandardit komissiolle, se järjestää tarvittaessa niitä koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä, elleivät tällaiset kuulemiset ja analyysit ole suhteettomia verrattuna kyseisten teknisten täytäntöönpanostandardien laajuuteen ja vaikutukseen tai verrattuna asian erityiseen kiireellisyyteen.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pyytää myös 22 artiklassa tarkoitetulta osallisryhmältä lausunnon tai neuvoa.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen antaa teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komission hyväksyttäviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan mukaisesti ja samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.
     
  Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa teknisten täytöntöönstandardien luonnosten vastaanottamisesta, hyväksyykö se kyseiset luonnokset. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella. Se voi hyväksyä standardien luonnokset osittain tai muutettuina, jos Euroopan unionin etu sitä vaatii.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista tapauksista, joissa se hyväksyy teknisiä täytäntöönpanostandardeja muuttamalla vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimittamaa teknisen täytäntöönpanostandardin luonnosta.

5.
     
  Komissio hyväksyy standardit asetuksilla tai päätöksillä, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Ohjeet ja suositukset

1.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa
  toimivaltaisille viranomaisille
  tai finanssilaitoksille osoitettuja ohjeita ja suosituksia yhdenmukaisten, tehokkaiden ja toimivien valvontakäytäntöjen vahvistamiseksi EFVJ:ssä sekä
  Euroopan unionin
  lainsäädännön yhteisen, yhtenäisen ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

1 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen järjestää tarvittaessa ohjeita ja suosituksia koskevia avoimia julkisia kuulemisia ja analysoi niistä mahdollisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pyytää myös tarvittaessa 22 artiklassa tarkoitetuilta osallisryhmiltä lausunnon tai neuvoa. Näiden kuulemisten, analyysien, lausuntojen ja neuvojen on oltava oikeassa suhteessa ohjeiden tai suositusten laajuuteen, luonteeseen ja vaikutukseen.

2.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten ja finanssilaitosten
  on kaikin tavoin pyrittävä noudattamaan kyseisiä ohjeita ja suosituksia.
  Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on kahden kuukauden kuluessa ohjeen tai suosituksen antamisesta vahvistettava, että se aikoo noudattaa kyseistä ohjetta tai suositusta. Jos toimivaltainen viranomainen ei aio noudattaa sitä, sen on ilmoitettava asiasta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja esitettävä perusteet. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen julkaisee nämä perusteet.

Jos
  toimivaltainen viranomainen
  ei noudata kyseisiä ohjeita tai suosituksia
  , vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ilmoittaa tästä julkisesti.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tapauskohtaisesti päättää julkaista toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamat perusteet sille, ettei se noudata ohjetta tai suositusta. Toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan etukäteen tällaisesta julkaisemisesta.

Jos ohjeessa tai suosituksessa niin edellytetään, finanssilaitoksien on ilmoitettava vuosittain selkeästi ja yksityiskohtaisesti, noudattavatko ne kyseistä ohjetta tai suositusta.

2 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, mitkä ohjeet ja suositukset se on antanut, ja kertoo, mitkä toimivaltaiset viranomaiset eivät ole noudattaneet niitä ja miten vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen aikoo varmistaa, että nämä viranomaiset vastedes noudattavat sen ohjeita ja suosituksia.

9 artikla

Unionin oikeuden rikkominen

1.   Jos
  toimivaltainen viranomainen
  ei ole soveltanut 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuja säädöksiä, edellä 7 ja 7 e artiklan mukaisesti annetut tekniset sääntelystandardit ja tekniset täytäntöönpanostandardit mukaan luettuina, tai on soveltanut niitä mahdollisesti Euroopan unionin oikeuden vastaisesti
  ja on erityisesti jättänyt varmistamatta, että finanssilaitos täyttää kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on tämän artiklan 2, 3 ja 6 kohdassa säädetyt valtuudet.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tutkia
  unionin oikeuden väitettyä rikkomista tai soveltamatta jättämistä
  yhden tai useamman
  toimivaltaisen viranomaisen,
  komission
  , Euroopan parlamentin, neuvoston tai osallisryhmien
  pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan ilmoitettuaan asiasta kyseiselle
  toimivaltaiselle
  viranomaiselle.

2 a.
     Tämän
  toimivaltaisen viranomaisen
  on toimitettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle viipymättä kaikki tiedot, joita tämä katsoo tarvitsevansa tutkimukseensa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

3.   
  Vakuutus
  - ja lisäeläkeviranomainen voi viimeistään kahden kuukauden kuluttua tutkimuksensa aloittamisesta osoittaa kyseiselle
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  suosituksen siitä, mihin toimiin on ryhdyttävä
  unionin
  oikeuden noudattamiseksi.

3 a.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on kymmenen työpäivän kuluessa suosituksen vastaanottamisesta ilmoitettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimista, joihin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen
  unionin
  oikeuden noudattamisen.

4.   
  Jos toimivaltainen viranomainen
  ei ole noudattanut
  unionin
  oikeutta yhden kuukauden kuluessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen suosituksen vastaanottamisesta, komissio voi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ilmoitettua asiasta tai omasta aloitteestaan
  antaa virallisen lausunnon
  , jossa
  toimivaltaista viranomaista
  vaaditaan toteuttamaan toimet, joita
  unionin
  oikeuden noudattaminen edellyttää.
  Komission virallisessa lausunnossa on otettava huomioon vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen suositus.

Komissio
  antaa tällaisen virallisen lausunnon
  viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suosituksen antamisesta. Komissio voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella.

▐

Vakuutus
  - ja lisäeläkeviranomainen ja
  toimivaltaiset viranomaiset
  toimittavat komissiolle kaikki tarvittavat tiedot.

5.   
  Toimivaltaisen viranomaisen
  on kymmenen työpäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun
  virallisen lausunnon
  vastaanottamisesta ilmoitettava komissiolle ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimista, joita se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa komission
  virallisen lausunnon noudattamiseksi
  .

6.   
  Jos toimivaltainen viranomainen
  ei noudata ▐ 4 kohdassa tarkoitettua
  virallista lausuntoa
  kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa ja jos on tarpeen tasapuolisten kilpailuolosuhteiden säilyttämiseksi markkinoilla tai palauttamiseksi markkinoille taikka rahoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan ja eheyden varmistamiseksi saada viipymättä muutos siihen, että
  virallista lausuntoa ei noudateta
  , vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin
  1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten nojalla
  , tehdä finanssilaitoksille osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet
  unionin
  oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

Vakuutus
  - ja lisäeläkeviranomaisen päätöksen on oltava komission 4 kohdan nojalla
  antaman virallisen lausunnon
  mukainen.

7.   
  Päätökset
  , jotka tehdään 6 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia
  toimivaltaisten viranomaisten
  samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toteuttaessaan toimia sellaisten kysymysten osalta, joista on annettu 4 kohdan mukainen virallinen lausunto tai tehty 6 kohdan mukainen päätös, toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava tapauksen mukaan kyseistä virallista lausuntoa tai päätöstä.

7 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ilmoittaa 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa, mitkä toimivaltaiset viranomaiset ja finanssilaitokset eivät ole noudattaneet 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä.

10 artikla

Toimet kriisitilanteissa

1.   
  Kun
  on kyse epäsuotuisista muutoksista, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden
  Euroopan unionissa
  , ▐ vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  on aktiivisesti helpotettava ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi, koordinoitava asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten toteuttamia toimia
  .

Jotta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi suorittaa tämän helpottamis- ja koordinointitehtävänsä, sille on ilmoitettava kaikista asiaankuuluvista muutoksista ja se on kutsuttava tarkkailijaksi kaikkiin asiaankuuluvien kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten asiaan liittyviin kokoontumisiin.

1 a.
     
  Komissio voi omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin, neuvoston, EJRK:n tai vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä tehdä vakuutus- ja lisäviranomaiselle osoitetun päätöksen, jossa todetaan kriisitilanteen olemassaolo tämän asetuksen soveltamiseksi. Komissio tarkastelee tätä päätöstä uudelleen kuukausittain ja julistaa kriisitilanteen päättyneeksi heti, kun se on mahdollista.

Jos komissio toteaa kriisitilanteen olemassaolon, se tiedottaa siitä asiaankuuluvasti viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   
  Komission
  tehtyä
  1 a kohdan
  mukaisen päätöksen
  ja poikkeustapauksissa, joissa kansallisten viranomaisten koordinoitu toiminta on tarpeen sellaisten epäsuotuisten muutosten käsittelemiseksi, jotka voivat vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai koko rahoitusjärjestelmän taikka sen osan vakauden Euroopan unionissa
  , vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tehdä yksittäisiä päätöksiä, joissa
  toimivaltaisia viranomaisia
  vaaditaan toteuttamaan tarvittavat toimet 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti
  tällaisten muutosten käsittelemiseksi
  varmistamalla, että finanssilaitokset ja
  toimivaltaiset viranomaiset
  täyttävät kyseisessä lainsäädännössä asetetut vaatimukset.

3.   
  Jos toimivaltainen viranomainen
  ei noudata 2 kohdassa tarkoitettua vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätöstä kyseisessä kohdassa vahvistetun määräajan kuluessa, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi silloin, kun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainsäädännön asiaankuuluvat vaatimukset ovat suoraan sovellettavissa finanssilaitoksiin, tehdä finanssilaitokselle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet kyseisten
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösten
  mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4.   
  Päätökset
  , jotka tehdään 3 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia
  toimivaltaisten viranomaisten
  samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden.

Toimien
  , joita
  toimivaltaiset viranomaiset
  toteuttavat 2 tai 3 kohdan nojalla tehtyjen päätösten soveltamisalaan kuuluvien
  kysymysten
  osalta, on oltava kyseisten päätösten mukaisia.

11 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten
  välisten erimielisyyksien ratkaiseminen

1.   
  Jos toimivaltainen viranomainen
  on eri mieltä toisen
  toimivaltaisen viranomaisen
  toimeen liittyvästä menettelystä, toimen sisällöstä tai toimien puutteesta sellaisilla aloilla, joilla useamman kuin yhden jäsenvaltion
  toimivaltaisten viranomaisten
  on 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaan tehtävä yhteistyötä, koordinoitava toimintaansa tai tehtävä yhteisiä päätöksiä, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  ryhtyy omasta aloitteestaan tai
  yhden tai useamman asianomaisen
  toimivaltaisen viranomaisen
  pyynnöstä
  johtamaan toimia, joiden tarkoituksena on
  auttaa viranomaisia pääsemään sopimukseen
  2–4 kohdassa
  vahvistettua menettelyä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklassa vahvistettuja valtuuksia.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen asettaa määräajan
  toimivaltaisten viranomaisten väliselle
  sovittelulle ottaen huomioon 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa
  säädöksissä
  mahdollisesti asetetut määräajat sekä asian monimutkaisuuden ja kiireellisyyden.
  Tässä vaiheessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii sovittelijana.

3.   
  Jos toimivaltaiset viranomaiset
  eivät sovitteluvaiheen päättyessä ole päässeet keskinäiseen sopimukseen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  tekee 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vaikutuksiltaan kyseisiä viranomaisia sitovan, erimielisyyden ratkaisemista koskevan
  päätöksen, jossa kyseisiä viranomaisia vaaditaan toteuttamaan tietty toimi
  unionin oikeuden mukaisesti.

4.   
  Jos toimivaltainen viranomainen
  ei noudata vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätöstä ja jättää näin ollen varmistamatta, että finanssilaitos noudattaa vaatimuksia, jotka ovat siihen 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  nojalla suoraan sovellettavissa, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  tekee
  finanssilaitokselle osoitetun yksittäisen päätöksen, jossa kyseistä laitosta vaaditaan toteuttamaan toimet
  unionin
  oikeuden mukaisten velvollisuuksiensa noudattamiseksi, mukaan luettuna mahdollisesta käytännöstä luopuminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan
  mukaista komission toimivaltaa.

4 a.
     
  Päätökset, jotka tehdään 4 kohdan nojalla, ovat ensisijaisia toimivaltaisten viranomaisten samasta asiasta mahdollisesti aiemmin tekemiin päätöksiin nähden. Toimien, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 3 tai 4 kohdan nojalla tehtyjen päätösten soveltamisalaan kuuluvien tosiseikkojen osalta, on oltava kyseisten päätösten mukaisia.

4 b.
     
  Puheenjohtaja esittää 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa toimivaltaisten viranomaisten väliset erimielisyydet, aikaansaadut sopimukset ja erimielisyyksien ratkaisemiseksi tehdyn päätöksen.

11 a artikla

Toimivaltaisten viranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaiseminen toimialojen välillä

Sekakomitea ratkaisee 11 ja 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa, asetuksen (EU) N:o .../2010 [EAMV] 2 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EPA] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten välille mahdollisesti syntyvät toimialojen väliset erimielisyydet.

12 artikla

Valvontakollegiot

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen edistää
  ja seuraa direktiivissä 2006/48/EY tarkoitettujen
  valvontakollegioiden
  tehokasta ja yhdenmukaista toimintaa
  ja edesauttaa
  unionin oikeuden
  johdonmukaista soveltamista kollegioissa.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstön on voitava osallistua kaikkiin toimintoihin, myös kahden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen yhteisesti suorittamiin, paikalla tehtäviin tarkastuksiin.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  johtaa valvontakollegioiden kokouksia
  katsoessaan sen aiheelliseksi. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  johtaessa kokouksia
  sitä pidetään asiaa koskevassa lainsäädännössä tarkoitettuna
  ”toimivaltaisena viranomaisena”
  .
  Se vastaa ainakin seuraavista tehtävistä:

| a) | kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla; |
| --- | --- |

a)

kerää ja jakaa kaikki olennaiset tiedot toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa helpottaakseen valvontakollegioiden työtä ja perustaa keskusjärjestelmän ja hallinnoi sitä, jotta tällaiset tiedot olisivat valvontakollegioissa toimivaltaisten viranomaisten saatavilla;

| b) | käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä; |
| --- | --- |

b)

käynnistää ja koordinoi unionin laajuisia stressitestejä, jotta voitaisiin arvioida finanssilaitosten, erityisesti 12 b artiklassa tarkoitettujen laitosten, kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, sekä varmistaa, että tällaisissa testeissä käytetään kansallisella tasolla mahdollisimman yhdenmukaisia menetelmiä;

| c) | suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja |
| --- | --- |

c)

suunnittelee ja johtaa valvontatoimia toiminnan jatkuvuutta koskevissa tilanteissa ja kriisitilanteissa ja myös arvioi riskit, joille finanssilaitokset altistuvat tai saattavat altistua; ja

| d) | valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä. |
| --- | --- |

d)

valvoo toimivaltaisten viranomaisten suorittamia tehtäviä.

3 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa 7, 7 e ja 8 artiklassa tarkoitettuja sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja, ohjeita ja suosituksia valvonnan ja valvontakollegioiden omaksumien parhaiden käytäntöjen yhdenmukaistamiseksi. Viranomaisten on hyväksyttävä kirjallisesti kunkin valvontakollegion toimintaa koskevat järjestelyt varmistaakseen, että niiden kaikkien toiminta on yhdenmukaista.

3 b.
     
  Oikeudellisesti sitovalla sovittelijan roolilla on tarkoitus antaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle mahdollisuus ratkaista toimivaltaisten viranomaisten välisiä erimielisyyksiä 11 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Jos kyseinen valvontakollegio ei pääse yksimielisyyteen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tehdä valvontapäätöksiä, jotka ovat suoraan sovellettavissa kyseiseen laitokseen.

12 a artikla

Yleiset säännökset

1.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen kiinnittää erityistä huomiota ja puuttuu finanssipalvelujen keskeytymisriskeihin, jotka i) johtuvat koko rahoitusjärjestelmän tai sen osien heikentymisestä ja ii) saattavat vaikuttaa huomattavan kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalitalouteen (järjestelmäriski). Kaikenlaiset finanssialan välittäjät, markkinat ja rakenteet saattavat jossain määrin vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen.

2.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen laatii yhteistyössä EJRK:n kanssa yhteiset määrälliset ja laadulliset indikaattorit (ns. riskikojelauta), jonka perusteella myönnetään 12 b artiklassa tarkoitetuille rajojen yli toimiville laitoksille valvontaluokitus. Luokitusta on tarkasteltava uudestaan säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon merkittävät muutokset laitoksen riskiprofiilissa. Valvontaluokitus on ratkaiseva osatekijä tehtäessä päätös valvoa suoraan vaikeuksissa olevaa laitosta tai puuttua sen toimintaan.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ehdottaa tarvittaessa uusia luonnoksia sääntely- ja täytäntöönpanostandardeiksi sekä ohjeita ja suosituksia 12 b artiklassa tarkoitetuille laitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä.

4.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen valvoo rajojen yli toimivia laitoksia, jotka saattavat aiheuttaa 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin. Siinä tapauksessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii toimivaltaisten viranomaisten välityksellä.

5.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen perustaa kriisinratkaisuyksikön, jonka tehtävänä on toteuttaa käytännössä selvästi määriteltyä kriisinhallinnan hallintomallia ja toimintatapaa varhaisvaiheen toimenpiteistä kriisinratkaisuun ja maksukyvyttömyysmenettelyyn ja johtaa näitä menettelyjä.

12 b artikla

Mahdollisesti järjestelmäriskin aiheuttavien rajojen yli toimivien laitosten määritys

1.
     
  Hallintoneuvosto voi EJRK:aa kuultuaan määrittää 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen rajojen yli toimivat laitokset, joita vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on valvottava suoraan tai jotka sen on asetettava 12 c artiklassa tarkoitetun kriisinratkaisuyksikön valvontaan niiden mahdollisesti aiheuttaman järjestelmäriskin vuoksi.

2.
     
  Tällaisten finanssilaitosten määritysperusteiden on oltava yhdenmukaiset markkinoiden vakautta seuraavan elimen (FBS), IMF:n ja Kansainvälisen järjestelypankin määrittelemien perusteiden kanssa.

12 c artikla

Kriisinratkaisuyksikkö

1.
     
  Kriisinratkaisuyksikkö ylläpitää rahoitusvakautta ja minimoi 12 b artiklassa tarkoitettujen vaikeuksissa olevien laitosten vaikutuksen muuhun järjestelmään ja talouteen kokonaisuudessaan sekä rajoittaa veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia ja noudattaa työssään suhteellisuusperiaatetta ja luotonantajien hierarkiaa ja varmistaa yhtäläisen kohtelun yli valtioiden rajojen.

2.
     
  Kriisinratkaisuyksikölle on annettava valtuudet täyttää 1 kohdassa säädetyt tehtävät, jotta se voi elvyttää vaikeuksissa olevia laitoksia tai päättää elinkelvottomien laitosten toiminnan lopettamisesta (ratkaisevaa moraalikadon rajoittamiseksi). Se voi muun muassa edellyttää pääoman, rahoitusomaisuuden ja liiketoimintakokonaisuuden mukauttamista sekä prosessien parantamista, nimittää tai vaihtaa johdon, suositella takuita, lainoja ja maksuvalmiusapua, myyntiä kokonaan tai osittain, kannattavan pankin/kannattamattoman pankin tai omaisuudenhoitoyhtiön luomista, vaihtaa velan osakkeiksi (asianmukaisin aliarvostuksin) tai ottaa laitoksen tilapäisesti julkiseen omistukseen.

3.
     
  Kriisinratkaisuyksikön on koostuttava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen hallintoneuvoston nimittämistä asiantuntijoista, joilla on tietoa ja asiantuntemusta finanssilaitosten rakenneuudistuksista, toiminnan muuttamisesta voitolliseksi ja asettamisesta selvitystilaan.

12 d artikla

Kansallisten vakuutustakuujärjestelmien eurooppalaiset puitteet

1.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen myötävaikuttaa kansallisten vakuutustakuujärjestelmien eurooppalaisten puitteiden kehittämiseen toimimalla sille tässä asetuksessa annetun toimivallan nojalla sen varmistamiseksi, että maksut, jotka kansalliset vakuutustakuujärjestelmät vastaanottavat asiaankuuluvilta finanssilaitoksilta, mukaan lukien finanssilaitokset, jotka ovat unionin alueella mutta joiden päätoimipaikka on unionin ulkopuolella, turvaavat näiden järjestelmien riittävän rahoituksen, ja korkeatasoisen suojan turvaamiseksi kaikille vakuutuksenottajille yhdenmukaisten puitteiden mukaisesti koko unionissa.

2.
     
  Vakuutuskorvausjärjestelmiin sovelletaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen valtuuksia hyväksyä ohjeita ja suosituksia koskevaa 8 artiklaa.

3.
     
  Komissio voi hyväksyä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä määriteltyjä teknisiä sääntely- ja täytäntöönpanostandardeja tämän asetuksen 7–7 d artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

12 e artikla

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkealan vakausrahasto

1.
     
  Perustetaan Euroopan vakuutus- ja lisäeläkealan vakausrahasto (jäljempänä vakausrahasto), jotta voidaan tehostaa rahoitusjärjestelmän kustannusten sisällyttämistä hintoihin, julkisten menojen täydellinen takaisinperintä mukaan luettuna, ja avustaa kriisinratkaisutoimissa, jotka koskevat vaikeuksissa olevia rajojen yli toimivia finanssilaitoksia. Yhdessä ainoassa jäsenvaltiossa toimivat finanssilaitokset voivat valita, liittyvätkö ne rahastoon. Vakausrahaston on hyväksyttävä asianmukaisia toimia, jotta avun saatavuus ei aiheuta moraalikatoa.

2.
     
  Vakausrahasto rahoitetaan kaikkien 12 b artiklassa tarkoitettujen finanssilaitosten maksamilla suorilla maksuilla. Näiden maksujen on oltava oikeassa suhteessa kunkin laitoksen riskitasoon ja sen aiheuttaman järjestelmäriskin suuruuteen sekä kokonaisriskin ajallisiin vaihteluihin, jotka määritetään laitosten ns. riskikojelaudan avulla. Vaadituissa maksuissa on otettava huomioon taloudellinen tilanne laajasti tarkasteltuna ja finanssilaitosten tarve säilyttää pääomaa muita sääntely- ja liiketoimintavaatimuksia varten.

3.
     
  Vakausrahastoa johtaa johtokunta, jonka vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen nimittää viiden vuoden toimikaudeksi. Johtokunnan jäsenet valitaan kansallisten viranomaisten ehdottamasta henkilökunnasta. Vakausrahasto perustaa myös neuvoa-antavan komitean, johon kuuluvat vakausrahastoon osallistuvien finanssilaitosten edustajat, joilla ei ole äänivaltaa. Vakausrahaston johtokunta voi ehdottaa, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ulkoistaa rahoitusomaisuutensa hallinnoinnin hyvämaineisille laitoksille (kuten EIP:lle), ja kyseiset varat on sijoitettava turvallisiin ja likvideihin välineisiin.

4.
     
  Jos finanssilaitosten maksuista kertyneet varat eivät riitä ongelmien ratkaisemiseen, vakausrahasto voi lisätä varojaan laskemalla liikkeeseen joukkolainan tai muiden rahoituskeinojen avulla.

13 artikla

Tehtävien ja vastuiden delegoiminen

1.   
  Toimivaltaiset viranomaiset
  voivat delegoida tehtäviä ja vastuita
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tai
  muille
  toimivaltaisille viranomaisille delegoinnin vastaanottajan suostumuksella ja tässä artiklassa säädetyin edellytyksin
  .
  Jäsenvaltiot voivat vahvistaa vastuiden delegointiin liittyviä erityisjärjestelyitä, joita on noudatettava ennen kuin niiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät tällaisia sopimuksia, ja ne voivat rajoittaa delegoinnin laajuuden siihen, mikä on tarpeen rajojen yli toimivien finanssilaitosten tai -ryhmittymien tehokkaan valvonnan kannalta.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  kannustaa ja
  helpottaa tehtävien ja vastuiden delegoimista
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä yksilöimällä tehtävät ja vastuut, jotka voidaan delegoida tai suorittaa yhdessä, sekä edistämällä parhaita toimintatapoja.

2 a.
     
  Vastuiden delegoinnin on johdettava 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä säädetyn toimivallan uudelleenjakoon. Delegoituihin vastuisiin liittyvä menettely, täytäntöönpano sekä hallinnollinen ja oikeudellinen valvonta määräytyy sen viranomaisen lain mukaan, jolle vastuut on delegoitu.

3.   
  Toimivaltaisten viranomaisten
  on ilmoitettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle delegointisopimuksista, jotka ne aikovat tehdä. Niiden on pantava sopimukset täytäntöön aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä, kun niistä on ilmoitettu vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa suunnitellusta sopimuksesta lausunnon yhden kuukauden kuluessa siitä, kun sopimus on annettu sille tiedoksi.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen julkistaa
  toimivaltaisten viranomaisten
  tekemät delegointisopimukset sopivalla tavalla varmistaakseen, että niistä tiedotetaan asianmukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille.

14 artikla

Yhteinen valvontakulttuuri

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen osallistuu aktiivisesti yhteisen eurooppalaisen valvontakulttuurin ja yhtenäisten valvontakäytäntöjen rakentamiseen sekä yhdenmukaisten menettelyjen ja yhtenäisten lähestymistapojen varmistamiseen koko
  Euroopan unionissa
  ja suorittaa ainakin seuraavat toimet:

| a) | antaa
  toimivaltaisille viranomaisille
  lausuntoja; |
| --- | --- |

a)

antaa
  toimivaltaisille viranomaisille
  lausuntoja;

| b) | edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja
  toimivaltaisten viranomaisten
  keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa
  Euroopan unionin
  lainsäädännössä; |
| --- | --- |

b)

edistää tehokasta kahdenvälistä ja monenvälistä tietojenvaihtoja
  toimivaltaisten viranomaisten
  keskuudessa noudattaen sovellettavia luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka on annettu asiaa koskevassa
  Euroopan unionin
  lainsäädännössä;

| c) | osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina
  , sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpitostandardien kehittämiseen
  ; |
| --- | --- |

c)

osallistuu korkealuokkaisten ja yhdenmukaisten valvontastandardien kehittämiseen, raportointistandardit mukaan luettuina
  , sekä 1 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten tilinpitostandardien kehittämiseen
  ;

| d) | tarkastelee komission hyväksymien teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia; |
| --- | --- |

d)

tarkastelee komission hyväksymien teknisten
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardien
  sekä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen antamien ohjeiden ja suositusten soveltamista ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia;

| e) | laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa
  toimivaltaisia viranomaisia
  hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä. |
| --- | --- |

e)

laatii alakohtaisia ja monialaisia koulutusohjelmia, helpottaa henkilöstövaihtoa ja kannustaa
  toimivaltaisia viranomaisia
  hyödyntämään paremmin väliaikaisia henkilöstösiirtoja ja muita välineitä.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi tarvittaessa kehittää uusia käytännön välineitä ja lähentämiskeinoja, joilla edistetään yhteisten lähestymistapojen ja käytäntöjen noudattamista valvonnassa.

15 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten
  vertaisarviointi

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  järjestää ja
  suorittaa säännöllisesti
  toimivaltaisten viranomaisten
  joidenkin tai kaikkien toimien vertaisarviointeja, jotta valvontatuloksista saataisiin entistä yhtenäisempiä. Tätä varten vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen kehittää menetelmiä, joiden avulla arvioinnin kohteena olevia viranomaisia voidaan arvioida ja verrata toisiinsa puolueettomalla tavalla.
  Vertaisarviointeja suoritettaessa on otettava huomioon kyseistä toimivaltaista viranomaista koskevat olemassa olevat tiedot ja arvioinnit.

2.   Vertaisarvioinnissa on arvioitava ainakin seuraavia seikkoja:

| a) | toimivaltaisen viranomaisen resurssien
  ja hallinnointijärjestelyjen
  ▐ riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7–7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen resurssien
  ja hallinnointijärjestelyjen
  ▐ riittävyys ottaen erityisesti huomioon
  7–7 e artiklassa tarkoitettujen teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien ja
  1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  tehokas soveltaminen ja kyky vastata markkinakehitykseen;

| b) | unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

unionin
  oikeuden soveltamisessa ja valvontakäytännössä saavutettu lähentyminen, joka käsittää myös 7 ja 8 artiklan nojalla annetut tekniset
  sääntely- ja täytäntöönpanostandardit
  , ohjeet ja suositukset, sekä se, missä määrin kyseisellä valvontakäytännöllä saavutetaan
  unionin
  oikeudessa asetetut tavoitteet;

| c) | joidenkin
  toimivaltaisten viranomaisten
  kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden
  toimivaltaisten viranomaisten
  mahdollisesti kannattaisi omaksua
  ; |
| --- | --- |

c)

joidenkin
  toimivaltaisten viranomaisten
  kehittämät hyvät toimintatavat, joita muiden
  toimivaltaisten viranomaisten
  mahdollisesti kannattaisi omaksua
  ;

| d) | unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

d)

unionin oikeutta sovellettaessa hyväksyttyjen säännösten täytäntöönpanon lähentymisessä saavutettu edistys ja lähentymisen tehokkuus, mukaan lukien vastuussa olevien henkilöiden suhteen toteutetut hallinnolliset menettelyt ja seuraamukset silloin, kun säännöksiä ei ole noudatettu.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa vertaisarvioinnin perusteella kyseisille
  toimivaltaisille viranomaisille 8 artiklassa tarkoitettuja ohjeita ja
  suosituksia.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ottaa vertaisarvioinnin tulokset huomioon kehittäessään 7–7 e artiklassa tarkoitettuja luonnoksia teknisiksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardeiksi. Toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä noudattamaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen neuvoja. Jos toimivaltainen viranomainen ei noudata kyseisiä neuvoja, sen on ilmoitettava perusteensa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen asettaa vertaisarviointien perusteella määritettävät parhaat käytännöt julkisesti saataville. Vertaisarviointien kaikki muut tulokset voidaan julkaista vertaisarvioinnin kohteena olevan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella.

16 artikla

Koordinointitehtävä

1.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toimii yleisenä koordinoijana
  toimivaltaisten viranomaisten
  välillä muun muassa silloin, kun epäsuotuisat muutokset voivat vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai rahoitusjärjestelmän vakauden
  Euroopan unionissa
  .

2.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen edistää
  Euroopan unionin
  koordinoitua toimintaa muun muassa

| 1) | helpottamalla
  toimivaltaisten viranomaisten
  välistä tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

1)

helpottamalla
  toimivaltaisten viranomaisten
  välistä tietojenvaihtoa;

| 2) | määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten
  toimivaltaisten viranomaisten
  saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden; |
| --- | --- |

2)

määrittämällä sellaisten tietojen laajuuden, joiden tulisi olla kaikkien asianomaisten
  toimivaltaisten viranomaisten
  saatavilla, ja varmistamalla
  mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa
  kyseisten tietojen luotettavuuden;

| 3) | toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista; |
| --- | --- |

3)

toimimalla
  neuvoa-antavana
  sovittelijana toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista;

| 4) | ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista
  ; |
| --- | --- |

4)

ilmoittamalla viipymättä EJRK:lle mahdollisista kriisitilanteista
  ;

| 4 a) | toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan; |
| --- | --- |

4 a)

toteuttamalla kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinointia tilanteissa, joissa muutokset saattavat vaarantaa finanssimarkkinoiden toiminnan;

| 4 b) | kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

4 b)

kokoamalla keskitetysti tiedot, jotka liittyvät useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavien laitosten sääntelyn edellyttämään raportointiin ja jotka vastaanotetaan toimivaltaisilta viranomaisilta 12 ja 20 artiklan mukaisesti. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen jakaa nämä tiedot muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

17 artikla

Markkinakehityksen arvioiminen

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen seuraa ja arvioi markkinakehitystä omalla vastuualueellaan ja tarvittaessa tiedottaa mikrotason vakavaraisuusvalvonnan keskeisistä kehityssuuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista Euroopan
  valvontaviranomaiselle (Euroopan pankkiviranomainen)
  Euroopan
  valvontaviranomaiselle (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen)
  ja EJRK:lle sekä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen sisällyttää arvioonsa taloudellisen analyysin markkinoista, joilla finanssilaitokset toimivat, ja markkinoiden mahdollisten muutosten vaikutuksista niihin.

1 a.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen käynnistää ja koordinoi yhteistyössä EJRK:n kanssa
  unionin
  laajuisia arviointeja finanssilaitosten kyvystä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä. Tätä varten se kehittää
  toimivaltaisten viranomaisten
  sovellettaviksi

| a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta jonkin laitoksen taloudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan talousskenaarioiden vaikutusta jonkin laitoksen taloudelliseen tilanteeseen;

| b) | yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssilaitosten kestokyvyn arvioinneista
  ; |
| --- | --- |

b)

yhteisiä lähestymistapoja, joita noudattamalla ilmoitetaan tuloksista, joita on saatu näistä finanssilaitosten kestokyvyn arvioinneista
  ;

| b a) | yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta laitoksen taloudelliseen tilanteeseen, vakuutuksenottajiin ja edunsaajiin ja kuluttajille tiedottamiseen. |
| --- | --- |

b a)

yhteisiä menetelmiä, joilla arvioidaan tiettyjen tuotteiden tai jakeluprosessien vaikutusta laitoksen taloudelliseen tilanteeseen, vakuutuksenottajiin ja edunsaajiin ja kuluttajille tiedottamiseen.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen antaa vähintään kerran vuodessa ja tarvittaessa useammin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja EJRK:lle arviointeja omalla vastuualueellaan esiintyvistä suuntauksista, mahdollisista riskeistä ja haavoittuvuuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa
  (EU)
  N:o .../2010 [EJRK] säädettyjä EJRK:n tehtäviä.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen sisällyttää näihin arviointeihin suurimpien riskien ja haavoittuvuuksien luokittelun ja suosittaa tarvittaessa ennalta ehkäiseviä tai korjaavia toimia.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen varmistaa Euroopan
  valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen)
  ja Euroopan
  valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen)
  kanssa
  sekakomitean välityksellä
  tekemällään tiiviillä yhteistyöllä, että eri aloja koskevat muutokset, riskit ja haavoittuvuudet otetaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon.

18 artikla

Kansainväliset suhteet

1.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi kehittää yhteyksiä
  ja
  tehdä hallinnollisia järjestelyjä
  kolmansien maiden valvontaviranomaisten,
  kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden hallintojen kanssa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden toimivaltaa
  .
  Näistä järjestelyistä ei seuraa oikeudellisia velvoitteita Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille, eivätkä ne estä jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä kahden- tai monenvälisiä järjestelyjä kolmansien maiden kanssa.

2.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen osallistuu kolmansien maiden valvontajärjestelmiä koskevien vastaavuuspäätösten valmisteluun 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti.

3.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen esittää 28 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa hallinnolliset järjestelyt ja vastaavat päätökset, joista on sovittu kansainvälisten järjestöjen tai kolmansien maiden hallintojen kanssa, sekä vastaavuuspäätösten valmisteluun osallistumisen.

19 artikla

Muut tehtävät

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle lausuntoja kaikista vastuualueeseensa kuuluvista kysymyksistä.

1 a.
     
  Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei ole esittänyt luonnosta tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä asetetussa määräajassa tai jos määräaikaa ei ole asetettu, komissio voi pyytää tällaista luonnosta ja asettaa sen esittämisen määräajan.

Ottaen huomioon asian kiireellisyyden komissio voi pyytää, että luonnos tekniseksi sääntely- tai täytäntöönpanostandardiksi esitetään ennen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä asetettua määräaikaa. Komissio esittää tällöin asianmukaiset perustelut.

2.   Kun on kyse sulautumiin ja omistusosuuksien hankintaan liittyvistä toiminnan vakauden arvioinneista, jotka kuuluvat
  direktiivin 2009/138/EY
  soveltamisalaan
  ja jotka tuon direktiivin mukaan edellyttävät kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten välistä kuulemista
  , vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi
  , jos yksi näistä toimivaltaisista viranomaisista sitä pyytää,
  antaa ja julkistaa lausunnon toiminnan vakauden arvioinnista.
  Lausunto on annettava viipymättä ja joka tapauksessa ennen direktiivin 2009/138/EY mukaisen arviointiajan päättymistä. Jäljempänä olevaa
  20 artiklaa
  sovelletaan aloihin, joilta vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa lausunnon.

20 artikla

Tietojen kerääminen

1.   Jäsenvaltioiden
  toimivaltaisten viranomaisten
  on vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä toimitettava sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen
  , edellyttäen että pyynnön vastaanottaneella viranomaisella on laillinen pääsy asiaankuuluviin tietoihin ja että pyyntö on tarpeellinen kyseisen tehtävän luonteeseen nähden
  .

1 a.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi myös pyytää, että tietoja toimitetaan säännöllisin väliajoin.
  Näissä pyynnöissä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä yhteisiä raportointimuotoja.

1 b.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella antaa kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta toimivaltainen viranomainen voi hoitaa tehtävänsä alakohtaisessa lainsäädännössä ja 56 artiklassa säädettyä salassapitovelvollisuutta noudattaen.

1 c.
     
  Ennen kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pyytää tämän artiklan mukaisesti tietoja ja jotta voidaan välttää ilmoitusvelvoitteiden päällekkäisyys, sen on ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat asiaankuuluvat jo olemassa olevat tilastot.

2.   Jos tietoja ei ole saatavilla tai jäsenvaltioiden
  toimivaltaiset viranomaiset
  eivät anna niitä ajoissa saataville, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi osoittaa
  asianmukaisesti
  perustellun pyynnön
  asianomaisen jäsenvaltion muille valvontaviranomaisille, valtiovarainministeriölle, jos tällä on käytettävissään vakavaraisuutta koskevia tietoja, keskuspankille tai tilastoviranomaiselle
  .

2 a.
     
  Jos tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei ole ajoissa saatavilla 1 tai 2 kohdan mukaisesti, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi osoittaa asianmukaisesti perustellun pyynnön suoraan asianomaisille finanssilaitoksille. Perustellussa pyynnössä on selitettävä, miksi näitä yksittäisiä finanssilaitoksia koskevat tiedot ovat tarpeellisia.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on ilmoitettava pyynnöistä asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille 2 ja 2 a kohdan mukaisesti.

Toimivaltaisten
  viranomaisten on vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä avustettava sitä tällaisten tietojen keräämisessä.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi käyttää
  tämän artiklan nojalla
  saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tässä asetuksessa sille osoitettujen tehtävien suorittamiseen.

21 artikla

Suhde EJRK:aan

1.   ▐ Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tekee
  tiivistä ja säännöllistä
  yhteistyötä EJRK:n kanssa.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ▐ toimittaa EJRK:lle säännöllisesti ajantasaisia tietoja, joita EJRK tarvitsee tehtäviensä suorittamiseen. EJRK:n tehtäviensä suorittamiseen tarvitsemat tiedot, jotka eivät ole tiivistelmän tai koosteen muodossa, on toimitettava sille perustellusta pyynnöstä viipymättä asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EJRK] [15] artiklan mukaisesti.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ottaa yhteistyössä EJRK:n kanssa käyttöön asianmukaisia sisäisiä menettelyjä erityisesti yksittäisiä finanssilaitoksia koskevien luottamuksellisten tietojen siirtoa varten.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen varmistaa 4 ja 5 kohdan mukaisesti, että asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EJRK] [16] artiklassa tarkoitettujen EJRK:n varoitusten ja suositusten pohjalta toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet.

4.   Saadessaan EJRK:lta itselleen osoitetun varoituksen tai suosituksen vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen kutsuu hallintoneuvoston viipymättä koolle ja arvioi, miten kyseinen varoitus tai suositus vaikuttaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävien suorittamiseen.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen päättää asianmukaisella päätöksentekomenettelyllä, mitä toimia sen on toteutettava sille tällä asetuksella myönnetyillä valtuuksilla varoituksissa tai suosituksissa yksilöityjen kysymysten ratkaisemiseksi.

Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei ryhdy suosituksen perusteella toimiin, sen on perusteltava
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
  EJRK:lle, minkä vuoksi se jättää toimet toteuttamatta.

5.   Saatuaan EJRK:lta toimivaltaiselle
  viranomaiselle
  osoitetun varoituksen tai suosituksen vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen käyttää tarvittaessa sille tällä asetuksella myönnettyjä valtuuksia varmistaakseen, että jatkotoimet toteutetaan ajoissa.

Jos viranomainen, jolle EJRK:n suositus on osoitettu, ei aio noudattaa sitä, sen on perusteltava hallintoneuvostolle, miksi se ei ryhdy toimiin, ja neuvoteltava tästä hallintoneuvoston kanssa.

Toimivaltaisen viranomaisen
  on otettava hallintoneuvoston näkemykset asianmukaisesti huomioon ilmoittaessaan asiasta
  neuvostolle ja
  EJRK:lle asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EJRK] [17] artiklan mukaisesti.

6.   Hoitaessaan tässä asetuksessa säädettyjä tehtäviään vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on otettava EJRK:n varoitukset ja suositukset tarkoin huomioon.

22 artikla

Vakuutus-
  ja jälleenvakuutusalan osallisryhmä
  ja lisäeläkealan osallisryhmä

1.   Perustetaan vakuutus-
  ja jälleenvakuutusalan osallisryhmä
  ja lisäeläkealan osallisryhmä
  (”osallisryhmät”)
  sidosryhmien
  kuulemisen helpottamiseksi
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtävien kannalta keskeisillä aloilla.
  Osallisryhmiä kuullaan toimista, jotka toteutetaan teknisiä sääntelystandardeja ja teknisiä täytäntöönpanostandardeja koskevan 7 artiklan mukaisesti sekä, siltä osin kuin ne eivät koske yksittäisiä finanssilaitoksia, ohjeita ja suosituksia koskevan 8 artiklan mukaisesti. Jos toimiin on ryhdyttävä kiireesti eikä kuuleminen ole mahdollista, osallisryhmille ilmoitetaan asiasta mahdollisimman pian.

Osallisryhmät kokoontuvat vähintään neljä kertaa vuodessa samaan aikaan ja samassa paikassa ja ilmoittavat toisilleen keskusteltavista asioista, joista ei keskustella yhdessä.

Yhden osallisryhmän jäsen voi olla myös toisen osallisryhmän jäsen.

2.   Vakuutus-
  ja jälleenvakuutusalan
  osallisryhmässä on 30 jäsentä, jotka edustavat tasasuhtaisesti
  unionissa toimivia
  vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiä
  ja vakuutusedustajia
  , niiden työntekijöitä sekä kuluttajia
  ,
  vakuutus-
  ja jälleenvakuutuspalvelujen
  käyttäjiä
  ja pk-yritysten edustajia
  .
  Jäsenistä vähintään viiden on oltava tiedeyhteisön johtavia riippumattomia edustajia. Jäsenistä kymmenen on oltava finanssilaitosten edustajia ja heistä kolmen vakuutus- tai jälleenvakuutusosuuskuntien ja keskinäisten vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten edustajia.

2 a.
     
  Lisäeläkealan osallisryhmässä on 30 jäsentä, jotka edustavat tasasuhtaisesti unionissa toimivia lisäeläkelaitoksia, niiden työntekijöiden edustajia sekä kuluttajia, lisäeläkepalvelujen käyttäjiä ja pk-yritysten edustajia. Jäsenistä vähintään viiden on oltava tiedeyhteisön johtavia riippumattomia edustajia. Jäsenistä kymmenen on edustettava finanssilaitoksia.

3.   
  Osallisryhmien
  jäsenet nimittää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen hallintoneuvosto asianomaisten sidosryhmien ehdotusten perusteella. Tehdessään päätöstään hallintoneuvosto varmistaa mahdollisimman pitkälle, että sidosryhmien maantieteellinen
  ja sukupuoleen liittyvä
  jakauma ja edustus ovat koko
  Euroopan unionin
  kannalta asianmukaisia.

Tehdessään päätöstään hallintoneuvosto varmistaa, että kaikki jäsenet, jotka eivät edusta ammattimaisia markkinatoimijoita tai heidän palveluksessaan olevia työntekijöitä, ilmoittavat mahdolliset eturistiriidat.

3 a.
     Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  toimittaa kaikki tarvittavat tiedot ja
  varmistaa riittävien sihteeripalvelujen tarjoamisen
  osallisryhmille
  .
  Voittoa tavoittelemattomia järjestöjä edustavien osallisryhmän jäsenten matkakulut on korvattava asianmukaisesti. Osallisryhmät voivat perustaa teknisiä kysymyksiä käsitteleviä työryhmiä.

4.   
  Osallisryhmien
  jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta, jonka jälkeen järjestetään uusi valintamenettely.

Jäsenenä voi olla kaksi peräkkäistä toimikautta.

5.   
  Osallisryhmät voivat
  antaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle lausuntoja ja neuvoja mistä tahansa asiasta, joka liittyy
  erityisesti 7–7 e, 8, 14, 15 ja 17 artiklassa
  yksilöityihin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtäviin.

6.   
  Osallisryhmät vahvistavat
  työjärjestyksensä
  jäsentensä kahden kolmasosan enemmistön hyväksynnällä
  .

7.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen julkistaa
  osallisryhmien
  lausunnot ja neuvot sekä niiden kuulemisesta saadut tulokset.

23 artikla

Takeet

1.   ▐ Jos jäsenvaltio katsoo, että
  10 artiklan 2 kohdan tai
  11 artiklan nojalla tehty päätös vaikuttaa
  suoraan tai merkittävällä tavalla
  sen finanssipoliittiseen vastuuseen,
  sen on ilmoitettava asiasta
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle
  ,
  komissiolle
  ja Euroopan parlamentille kymmenen työpäivän
  kuluessa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätöksen ilmoittamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle ▐. Ilmoituksessaan jäsenvaltion on perusteltava, minkä vuoksi päätös vaikuttaa sen finanssipoliittiseen vastuuseen, ja
  esitettävä vaikutustenarviointi siitä, missä määrin
  se siihen vaikuttaa.

2.   
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on yhden kuukauden kuluessa jäsenvaltion ilmoituksesta ilmoitettava jäsenvaltiolle, aikooko vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pysyä päätöksessään, muuttaa sitä tai kumota sen.

3.   
  Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen pysyy päätöksessään tai muuttaa sitä, neuvosto päättää siitä, pidetäänkö vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätös voimassa vai kumotaanko se. Päätös vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen päätöksen pitämisestä voimassa tehdään jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä. Päätös vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen päätöksen kumoamisesta tehdään määräenemmistöllä. Kummassakaan tapauksessa ei oteta huomioon niiden jäsenten ääniä, joita asia koskee.

3 a.
     Jos neuvosto ei tee päätöstä kymmenen työpäivän kuluessa,
  kun kyseessä on 10 artikla, ja yhden kuukauden kuluessa, kun kyseessä on 11 artikla,
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätöksen katsotaan olevan voimassa.

3 b.
     
  Jos 10 artiklan nojalla tehty päätös johtaa 12 d tai 12 e artiklan mukaisesti perustetun rahaston käyttämiseen, jäsenvaltiot eivät voi kehottaa neuvostoa pitämään voimassa tai kumoamaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tekemää päätöstä.

24 artikla

Päätöksentekomenettelyt

1.   Ennen kuin vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tekee
  tämän asetuksen
  mukaisia päätöksiä, se ilmoittaa kulloisenkin päätöksen
  nimetylle
  kohteelle aikomuksestaan tehdä päätös ja asettaa määräajan, jonka kuluessa päätöksen kohde voi esittää näkemyksensä asiasta, ottaen tarkasti huomioon asian kiireellisyyden
  , monimutkaisuuden ja mahdolliset seuraukset
  .
  Tämä koskee soveltuvin osin 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätökset on perusteltava.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätösten kohteille on ilmoitettava oikeussuojakeinoista, jotka ovat tämän asetuksen mukaan käytettävissä.

4.   Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on tehnyt 10 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisen päätöksen, sen on tarkasteltava kyseistä päätöstä uudelleen sopivin väliajoin.

5.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen 9, 10 ja 11 artiklan nojalla tekemät päätökset julkistetaan, ja niissä ilmoitetaan kyseisen
  toimivaltaisen viranomaisen
  tai finanssilaitoksen nimi ja päätöksen pääasiallinen sisältö,
  paitsi jos julkistaminen olisi ristiriidassa
  finanssilaitosten
  perusteltujen, liikesalaisuuksien suojelemista koskevien etujen huomioonottamisen kanssa tai jos se voisi vakavasti vaarantaa finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden tai Euroopan unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauden
  .

III   LUKU

ORGANISAATIO

1   Jakso

HALLINTONEUVOSTO

25 artikla

Kokoonpano

1.   Hallintoneuvoston kokoonpano on seuraava:

| a) | puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

a)

puheenjohtaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| b) | kustakin jäsenvaltiosta
  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen finanssilaitosten valvonnasta vastaavan
  kansallisen
  viranomaisen
  pääjohtaja,
  jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ; |
| --- | --- |

b)

kustakin jäsenvaltiosta
  2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen finanssilaitosten valvonnasta vastaavan
  kansallisen
  viranomaisen
  pääjohtaja,
  jonka on osallistuttava kokouksiin henkilökohtaisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa
  ;

| c) | komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

c)

komission edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| d) | EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin; |
| --- | --- |

d)

EJRK:n edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin;

| e) | kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin. |
| --- | --- |

e)

kummankin muun Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, joka ei osallistu äänestyksiin.

1 a.
     
  Hallintoneuvosto kutsuu osallisryhmät kokouksiin säännöllisesti ja vähintään kaksi kertaa vuodessa.

2.   Kunkin
  toimivaltaisen viranomaisen
  vastuulla ▐ on nimetä henkilöstöstään ▐ korkean tason varajäsen, joka voi toimia 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun hallintoneuvoston jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

2 a.
     
  Niissä jäsenvaltioissa, joissa on useampi kuin yksi viranomainen, jonka toimivaltaan kuuluu tämän asetuksen mukainen valvonta, kyseiset viranomaiset päättävät keskenään, miten edustaminen toteutetaan, mukaan lukien 29 artiklan mukaiset äänet.

3.   Hallintoneuvosto voi sallia tarkkailijoiden läsnäolon.

Toimitusjohtaja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.

26 artikla

Sisäiset komiteat ja lautakunnat

1.   Hallintoneuvosto voi perustaa sisäisiä komiteoita tai lautakuntia hallintoneuvostolle annettuja erityistehtäviä varten ja voi delegoida tiettyjä selkeästi määriteltyjä tehtäviä ja päätöksiä sisäisille komiteoille tai lautakunnille, johtokunnalle tai puheenjohtajalle.

2.   Sovellettaessa 11 artiklaa hallintoneuvosto kutsuu koolle
  riippumattoman
  lautakunnan,
  jonka kokoonpano on tasapuolinen ja
  joka koostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja kahdesta jäsenestä, jotka eivät edusta erimielisyyden osapuolina olevia
  toimivaltaisia viranomaisia ja joilla ei ole omaa etua valvottavanaan tai suoraa kytköstä kyseisiin toimivaltaisiin viranomaisiin
  , helpottamaan erimielisyyden
  puolueetonta
  ratkaisemista.

2 a.
     
  Jollei 11 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, lautakunta esittää lopullisen päätöksen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi 29 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2 b.
     
  Hallintoneuvosto vahvistaa 2 kohdassa tarkoitetun lautakunnan työjärjestyksen.

27 artikla

Riippumattomuus

1.
     Hallintoneuvoston puheenjohtaja ja äänivaltaiset jäsenet toimivat heille tässä asetuksessa annettuja tehtäviä suorittaessaan riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  yleisen edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

2.
     
  Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan hallintoneuvoston jäseniin heidän hoitaessaan tehtäviään.

28 artikla

Tehtävät

1.   Hallintoneuvosto ohjaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen työtä ja vastaa II luvussa tarkoitettujen päätösten tekemisestä.

2.   Hallintoneuvosto antaa II luvussa tarkoitetut lausunnot, suositukset ja neuvot sekä tekee kyseisessä luvussa tarkoitetut päätökset.

3.   Hallintoneuvosto nimittää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen puheenjohtajan.

4.   Hallintoneuvosto hyväksyy ennen kunkin vuoden 30 päivää syyskuuta johtokunnan ehdotuksen perusteella vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavan vuoden työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja kyseinen työohjelma julkistetaan.

4 a.
     
  Hallintoneuvosto hyväksyy johtokunnan ehdotuksen perusteella 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun kertomusluonnoksen pohjalta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimintaa ja puheenjohtajan tehtäviä koskevan vuosikertomuksen ja toimittaa sen kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Kertomus julkistetaan.

5.   Hallintoneuvosto hyväksyy vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen monivuotisen työohjelman ja antaa sen tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Monivuotisen työohjelman hyväksyminen ei vaikuta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn, ja työohjelma julkistetaan.

6.   Hallintoneuvosto hyväksyy
  talousarvion
  49 artiklan mukaisesti.

7.   Hallintoneuvostolla on puheenjohtajaan ja toimitusjohtajaan nähden kurinpidollinen toimivalta, ja se voi erottaa puheenjohtajan 33 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja toimitusjohtajan 36 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

29 artikla

Päätöksenteko

1.   ▐ Hallintoneuvoston päätökset tehdään
  sen
  jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä
  jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti
  .

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, hallintoneuvosto tekee päätökset 7 ja 8 artiklassa yksilöityjen säädösten sekä VI luvun mukaisten toimenpiteiden ja päätösten osalta jäsentensä määräenemmistöllä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa.

Kun 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta on kyse konsolidoivan valvontaviranomaisen päätöksestä, lautakunnan ehdottamaa päätöstä pidetään hyväksyttynä, jos se hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä, paitsi jos äänten määrävähemmistöä, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklassa, edustavat jäsenet hylkäävät päätöksen.

Kaikkien muiden 11 artiklan 3 kohdan mukaisten päätösten osalta lautakunnan ehdottama päätös hyväksytään hallintoneuvoston jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä jäsen ja ääni -periaatteen mukaisesti.

2.   Puheenjohtaja kutsuu hallintoneuvoston koolle omasta aloitteestaan tai kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa hallintoneuvoston kokouksia.

3.   Hallintoneuvosto vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

4.   Työjärjestyksessä vahvistetaan yksityiskohtaiset äänestyssäännöt ja tarvittaessa myös päätösvaltaisuutta koskevat säännöt. Äänioikeudettomat jäsenet ja tarkkailijat eivät, puheenjohtajaa ja toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu hallintoneuvostossa yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin, jollei 61 artiklassa tai 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitetuissa säädöksissä
  toisin säädetä.

2   Jakso

JOHTOKUNTA

30 artikla

Kokoonpano

1.   Johtokuntaan kuuluvat puheenjohtaja ▐ ja
  kuusi muuta hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten valitsemaa hallintoneuvoston
  jäsentä.

Jokaisella jäsenellä puheenjohtajaa lukuun ottamatta on varajäsen, joka voi toimia johtokunnan jäsenen sijaisena tämän ollessa estynyt osallistumasta kokoukseen.

Hallintoneuvoston valitsemien jäsenten toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa kerran.
  Johtokunnan kokoonpanon on oltava tasapuolinen ja oikeasuhteinen ja edustettava koko Euroopan unionia. Toimikausien on oltava limittäisiä, ja niihin sovelletaan asianmukaista vuorottelujärjestelmää.

2.   Johtokunta tekee päätöksensä läsnä olevien jäsentensä enemmistöllä. Kullakin jäsenellä on yksi ääni.

Toimitusjohtaja
  ja komission edustaja voivat
  osallistua johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta.

Komission edustajalla on äänioikeus 49 artiklassa tarkoitetuissa asioissa.

Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

3.   Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä ja johtaa johtokunnan kokouksia.

Johtokunta kokoontuu ennen jokaista hallintoneuvoston kokousta ja niin usein kuin se katsoo tarpeelliseksi. Se
  kokoontuu vähintään
  viidesti
  vuodessa ▐ istuntoon.

4.   Johtokunnan jäsenten apuna voi olla neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.
  Äänioikeudettomat jäsenet eivät, toimitusjohtajaa lukuun ottamatta, osallistu johtokunnassa yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin.

31 artikla

Riippumattomuus

Johtokunnan jäsenet toimivat riippumattomasti, puolueettomasti ja
  yksinomaan koko unionin
  edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita
  unionin
  toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä.

Jäsenvaltiot, Euroopan unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan johtokunnan jäseniin.

32 artikla

Tehtävät

1.   Johtokunta huolehtii siitä, että vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toteuttaa toiminta-ajatuksensa ja suorittaa sille osoitetut tehtävät tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Johtokunta antaa vuosittaista ja monivuotista työohjelmaa koskevat ehdotukset hallintoneuvoston hyväksyttäviksi.

3.   Johtokunta käyttää talousarviovaltaansa 49 ja 50 artiklan mukaisesti.

4.   Johtokunta hyväksyy vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöpolitiikkaa koskevan suunnitelman sekä tarvittavat Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, soveltamissäännöt 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.   Johtokunta vahvistaa 58 artiklan mukaisesti erityissäännökset, jotka koskevat vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asiakirjojen julkisuutta.

6.   Johtokunta
  tekee
  38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vuosikertomusluonnoksen pohjalta
  ehdotuksen
  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimintaa
  ja puheenjohtajan tehtäviä koskevaksi vuosikertomukseksi hallintoneuvoston hyväksyttäväksi
  ja toimittaa sen ▐ Euroopan parlamentille ▐.

7.   Johtokunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

8.   Johtokunta nimittää ja erottaa valituslautakunnan jäsenet 44 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti.

3   Jakso

PUHEENJOHTAJA

33 artikla

Nimittäminen ja tehtävät

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista edustaa puheenjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

Puheenjohtaja vastaa hallintoneuvoston tehtävien valmistelusta ja johtaa hallintoneuvoston ja johtokunnan kokouksia.

2.   Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajan
  komission järjestämän ja hallinnoiman
  avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden, finanssilaitosten ja finanssimarkkinoiden tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella.

Komissio esittää Euroopan parlamentille kolmen ehdokkaan luettelon. Järjestettyään näiden ehdokkaiden kuulemiset Euroopan parlamentti valitsee heistä yhden. Hallintoneuvosto nimittää näin valitun ehdokkaan.

Hallintoneuvosto valitsee jäsenistään myös varahenkilön, joka hoitaa puheenjohtajan tehtäviä tämän poissa ollessa.
  Tämä varahenkilö ei saa olla johtokunnan jäsen.

3.   Puheenjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto arvioi yhdeksän kuukauden kuluessa ennen puheenjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa puheenjohtajan toimikautta kerran, jos siihen saadaan Euroopan parlamentin vahvistus.

5.   
  Ainoastaan Euroopan parlamentti voi
  erottaa
  puheenjohtajan
  hallintoneuvoston
  päätöksen perusteella
  .

Puheenjohtaja ei voi estää hallintoneuvostoa keskustelemasta puheenjohtajaan liittyvistä asioista eikä erityisesti tarpeesta erottaa puheenjohtaja, eikä hän saa osallistua tällaista asiaa koskeviin neuvotteluihin.

34 artikla

Riippumattomuus

Puheenjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita yhteisön toimielimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta tai muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston roolia puheenjohtajan tehtäviin nähden.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan puheenjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti puheenjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

35 artikla

Kertomus

1.   Euroopan parlamentti
  ja neuvosto voivat
  kutsua puheenjohtajan tai hänen varahenkilönsä antamaan ▐ lausuntoja ▐ kunnioittaen kuitenkin täysin puheenjohtajan riippumattomuutta.
  Puheenjohtajan on annettava lausunto Euroopan parlamentille ja
  vastattava
  sen
  jäsenten esittämiin kysymyksiin
  aina pyydettäessä
  .

2.   
  Puheenjohtajan on annettava kertomus vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen keskeisestä toiminnasta Euroopan parlamentille pyydettäessä ja vähintään 15 päivää ennen 1 kohdassa tarkoitetun lausunnon antamista
  .

2 a.
     
  Kertomukseen on 7a–7e, 8, 9, 10, 11 a ja 18 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi sisällytettävä myös kaikki Euroopan parlamentin tapauskohtaisesti pyytämät asiaankuuluvat tiedot.

4   Jakso

TOIMITUSJOHTAJA

36 artikla

Nimittäminen

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista johtaa toimitusjohtaja, jonka on oltava kokopäivätoiminen riippumaton ammattihenkilö.

2.   Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan avoimen valintamenettelyn jälkeen ansioiden, pätevyyden, finanssilaitosten ja markkinoiden tuntemuksen sekä finanssivalvontaan ja finanssialan sääntelyyn liittyvän kokemuksen perusteella
  Euroopan parlamentin vahvistuksen jälkeen
  .

3.   Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta, ja sitä voidaan jatkaa kerran.

4.   Hallintoneuvosto tekee yhdeksän kuukauden kuluessa ennen toimitusjohtajan viisivuotisen toimikauden päättymistä arvioinnin.

Arvioinnissa hallintoneuvosto ottaa erityisesti huomioon

| a) | ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen toimikauden aikana saavutetut tulokset ja tavan, jolla ne on saavutettu;

| b) | vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet. |
| --- | --- |

b)

vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavien vuosien tehtävät ja velvoitteet.

Hallintoneuvosto voi arvioinnin huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran.

5.   Toimitusjohtaja voidaan erottaa ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä.

37 artikla

Riippumattomuus

1.
     Toimitusjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa ohjeita hallituksilta, viranomaisilta, organisaatioilta tai vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ulkopuolisilta henkilöiltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta johtokunnan ja hallintoneuvoston rooleja toimitusjohtajan tehtäviin nähden.

2.
     
  Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja muut julkiset ja yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan toimitusjohtajaan hänen hoitaessaan tehtäviään.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti toimitusjohtajan on toimikautensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

38 artikla

Tehtävät

1.   Toimitusjohtaja vastaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen johtamisesta ja valmistelee johtokunnan työt.

2.   Toimitusjohtaja huolehtii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vuosittaisen työohjelman toteuttamisesta hallintoneuvoston ohjaamana ja johtokunnan valvonnassa.

3.   Toimitusjohtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen, varmistaakseen vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnan tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

4.   Toimitusjohtaja valmistelee 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman.

5.   Toimitusjohtaja valmistelee joka vuosi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman seuraavaksi vuodeksi.

6.   Toimitusjohtaja laatii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen alustavan talousarvioesityksen 49 artiklan mukaisesti ja huolehtii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarvion toteuttamisesta 50 artiklan mukaisesti.

7.   Toimitusjohtaja laatii joka vuosi vuosikertomusluonnoksen, jossa on vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sääntely- ja valvontatoimintaa koskeva osa sekä talous- ja hallintokysymyksiä koskeva osa.

8.   Toimitusjohtaja käyttää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstön suhteen 54 artiklassa säädettyä toimivaltaa ja hoitaa henkilöasioita.

IV   LUKU

EUROOPAN FINANSSIVALVOJIEN JÄRJESTELMÄ ▐

2   Jakso

EUROOPAN VALVONTAVIRANOMAISTEN SEKAKOMITEA

40 artikla

Perustaminen

1.   Perustetaan Euroopan
  valvontaviranomainen (sekakomitea)
  .

2.   Sekakomitea toimii foorumina, jolla vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen tekee säännöllistä ja tiivistä yhteistyötä ja varmistaa eri alojen välisen työn johdonmukaisuuden
  muiden Euroopan valvontaviranomaisten
  kanssa
  erityisesti seuraavilla aloilla
  :

| — | finanssiryhmittymät, |
| --- | --- |

—

finanssiryhmittymät,

| — | tilinpito ja tilintarkastus, |
| --- | --- |

—

tilinpito ja tilintarkastus,

| — | mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista, |
| --- | --- |

—

mikrotason vakauden valvontaa koskevat analyysit alojen välisistä kehitysvaiheista, riskeistä ja heikkouksista,

| — | vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet, |
| --- | --- |

—

vähittäismarkkinoille tarkoitetut sijoitustuotteet,

| — | rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja |
| --- | --- |

—

rahanpesun vastaiset toimenpiteet ja

| — | tietojen vaihto Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa sekä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen
  . |
| --- | --- |

—

tietojen vaihto Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa sekä Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan valvontaviranomaisten välisen suhteen kehittäminen
  .

3.   
  Sekakomitealla on kolmen Euroopan valvontaviranomaisen henkilöstöstä koottava, sihteeristönä toimiva oma henkilöstö.
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen osoittaa omalta osaltaan riittävät resurssit
  hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintamenoihin
  .

40 a artikla

Valvonta

Jos finanssilaitoksen toiminta käsittää useampia aloja, sekakomitea ratkaisee erimielisyydet tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti.

41 artikla

Kokoonpano

1.   Sekakomitea koostuu
  Euroopan valvontaviranomaisten
  puheenjohtajista ja tarpeen mukaan jonkin 43 artiklan nojalla perustetun alakomitean puheenjohtajasta.

2.   Toimitusjohtaja,
  komission edustaja
  ja EJRK kutsutaan sekakomitean sekä 43 artiklassa mainittujen alakomiteoiden kokouksiin tarkkailijoina.

3.   ▐ Sekakomitean puheenjohtaja nimitetään vuodeksi kerrallaan vuorotteluperiaatteella Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajista.
  Tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti nimitetty sekakomitean puheenjohtaja nimitetään myös Euroopan järjestelmäriskikomitean varapuheenjohtajaksi.

4.   ▐ Sekakomitea vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä. Työjärjestyksessä voidaan täsmentää, ketkä muut osallistuvat sekakomitean kokouksiin.

▐ Sekakomitean johtokunta kokoontuu vähintään kerran kahdessa kuukaudessa.

42 artikla

Yhteiset kannat ja yhteiset säädökset

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen laatii tarpeen mukaan yhteisiä kantoja II luvussa määritellyn tehtävänkuvansa mukaisesti ja erityisesti, kun kyseessä on direktiivin 2002/87/EY täytäntöönpano, yhdessä Euroopan pankkiviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa.

Kun kyseessä ovat tämän asetuksen 7, 9, 10 tai 11 artiklan mukaiset säädökset, jotka liittyvät direktiivin 2002/87/EY ja minkä tahansa muun 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, myös Euroopan pankkiviranomaisen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen toimivaltaan kuuluvan
  säädöksen
  soveltamiseen, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen, Euroopan pankkiviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen antavat nämä säädökset tarvittaessa yhtä aikaa.

43 artikla

Alakomiteat

1.
     Edellä 42 artiklan soveltamiseksi ▐ sekakomiteaan perustetaan finanssiryhmittymiä käsittelevä alakomitea.

2.
     Alakomitea koostuu 41 artiklan 1 kohdassa mainituista henkilöistä ja yhdestä kunkin jäsenvaltion asianomaisen
  toimivaltaisen viranomaisen
  nykyiseen henkilöstöön kuuluvasta korkean tason edustajasta.

3.
     Alakomitea valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan, jonka on oltava myös ▐ sekakomitean jäsen.

4.
     Sekakomitea voi perustaa myös muita alakomiteoita.

3   Jakso

VALITUSLAUTAKUNTA

44 artikla

Kokoonpano

1.   Valituslautakunta on Euroopan
  kolmen valvontaviranomaisen
  yhteinen elin.

2.   Valituslautakunnassa on kuusi jäsentä ja kuusi varajäsentä,
  joiden on oltava arvostettuja henkilöitä, jotka ovat osoittaneet omaavansa asianmukaisen tietämyksen ja ammatillisen, mukaan lukien valvontatehtäviin liittyvän kokemuksen pankki-, vakuutus-, arvopaperimarkkina- ja muista finanssipalveluista riittävän korkealta tasolta
  , mutta jäseniä ei voida valita vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnassa mukana olevien
  toimivaltaisten viranomaisten
  tai sen toimintaan osallistuvien muiden kansallisten laitosten tai
  Euroopan unionin
  toimielinten nykyisen henkilöstön parista.
  Merkittävällä osalla valituslautakunnan jäsenistä on oltava riittävästi lainopillista asiantuntemusta, jotta he voivat antaa lainopillisia asiantuntijaneuvoja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimivallan käytön lainmukaisuudesta
  .

Valituslautakunta nimeää puheenjohtajansa.

Valituslautakunta tekee päätöksensä enemmistöllä, jonka muodostavat vähintään neljä sen kuudesta jäsenestä.
  Kun valituksen kohteena oleva päätös kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan, vähintään yhden vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen valituslautakuntaan nimittämistä kahdesta jäsenestä on kuuluttava tähän neljän jäsenen enemmistöön.

Valituslautakunnan puheenjohtaja kutsuu valituslautakunnan koolle tarpeen mukaan.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen johtokunta nimittää hallintoneuvostoa kuultuaan kaksi valituslautakunnan jäsentä ja kaksi varajäsentä hakijoiden luettelosta, jota komissio on ehdottanut Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.

Muut jäsenet nimitetään asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EPV] ja asetuksen
  (EU)
  N:o .../2010 [EAMV] mukaisesti.

4.   Valituslautakunnan jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa kerran.

5.   Valituslautakunnan jäsen, jonka vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen johtokunta on nimittänyt, voidaan vapauttaa tehtävistään toimikautensa aikana ainoastaan, jos hänen on todettu syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, ja johtokunta tekee päätöksen vapauttamisesta hallintoneuvostoa kuultuaan.

6.   ▐ Euroopan pankkiviranomainen,
  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen
  ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen varmistavat valituslautakunnalle riittävän käytännön tuen ja sihteeripalvelut
  sekakomitean välityksellä
  .

45 artikla

Riippumattomuus ja puolueettomuus

1.   Valituslautakunnan jäsenet ovat riippumattomia päätöksenteossaan. Heitä eivät sido mitkään ohjeet. He eivät saa hoitaa muita tehtäviä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisessa tai sen johtokunnassa tai hallintoneuvostossa.

2.   Valituslautakunnan jäsen ei saa osallistua valitusmenettelyyn, jos asia koskee hänen omaa etuaan, jos hän on aikaisemmin edustanut jotakin menettelyn osapuolta tai jos hän on osallistunut sen päätöksen tekemiseen, jota valitus koskee.

3.   Jos valituslautakunnan jäsen jostain 1 ja 2 kohdassa mainitusta tai muusta syystä katsoo, ettei jokin valituslautakunnan jäsen voi osallistua valitusmenettelyyn, hänen on ilmoitettava asiasta valituslautakunnalle.

4.   Valitusmenettelyn osapuoli voi vastustaa valituslautakunnan jäsenen osallistumista asian käsittelyyn jollakin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista perusteista tai jos jäsenellä epäillään olevan ennakkokäsitys asiasta.

Vastustamisen perusteena ei voi olla jäsenen kansallisuus, eikä vastustamista tutkita, jos valitusmenettelyn osapuoli on vastustamisperusteen olemassaolon tietäen jo ryhtynyt muuhun valitusmenettelyä koskevaan toimeen kuin valituslautakunnan kokoonpanon vastustaminen.

5.   Valituslautakunta päättää ilman asianomaista jäsentä, miten 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa on meneteltävä.

Valituslautakuntaan otetaan kyseisen jäsenen tilalle tämän ratkaisun tekoa varten hänen sijaisensa, jollei sijainen katso olevansa samalla tavoin esteellinen. Jos näin on, puheenjohtaja nimeää sijaisen muista varajäsenistä.

6.   Valituslautakunnan jäsenet sitoutuvat toimimaan riippumattomasti ja yleisen edun mukaisesti.

Tätä varten he tekevät sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoituksen, jossa he joko ilmoittavat, että heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti heikentäviä etunäkökohtia ei ole, tai mainitsevat sellaiset välittömät tai välilliset etunäkökohdat, joiden voitaisiin katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan.

Nämä ilmoitukset annetaan vuosittain kirjallisesti, ja ne julkaistaan.

V   LUKU

OIKEUSSUOJAKEINOT

46 artikla

Muutoksenhaku

1.   Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt,
  toimivaltaiset viranomaiset
  mukaan luettuina, voivat hakea muutosta 9, 10 ja 11 artiklassa tarkoitettuun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätökseen tai mihin tahansa muuhun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  mukaisesti tekemään päätökseen, joka on osoitettu heille tai joka koskee heitä suoraan ja erikseen, vaikka se olisi osoitettu muulle henkilölle.

2.   Valitus ja sen perusteet on toimitettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona päätös on annettu tiedoksi kyseiselle henkilölle, tai jos tällaista tiedoksiantoa ei ole suoritettu, siitä päivästä, jona vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on julkaissut päätöksen.

Valituslautakunta ratkaisee asian kahden kuukauden kuluessa valituksen tekemisestä.

3.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tehdyllä valituksella ei ole lykkäävää vaikutusta.

Valituslautakunta voi kuitenkin tilanteen arvioituaan päättää lykätä riitautetun päätöksen soveltamista.

4.   Jos valitus voidaan ottaa tutkittavaksi, valituslautakunta tutkii, onko sille perusteita. Se kehottaa valitusmenettelyn osapuolia ▐ esittämään tietyssä määräajassa huomautuksensa tiedoksiannoista, jotka on vastaanotettu valituslautakunnalta tai muilta valitusmenettelyn osapuolilta. Valitusmenettelyn osapuolilla on oikeus esittää huomautuksensa suullisesti.

5.   Valituslautakunta voi
  vahvistaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimivaltaisen elimen tekemän päätöksen
  tai siirtää asian vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimivaltaisen elimen hoidettavaksi. Valituslautakunnan tekemä päätös sitoo tuota elintä,
  jonka on muutettava päätöstään kyseisessä asiassa
  .

6.   Valituslautakunta vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä.

7.   Valituslautakunnan päätökset on perusteltava, ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on ne julkaistava.

47 artikla

Asian saattaminen
  unionin yleisen
  tuomioistuimen ja
  unionin
  tuomioistuimen käsiteltäväksi

1.   Valituslautakunnan tai, jos ei ole oikeutta hakea muutosta valituslautakunnalta, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tekemästä päätöksestä voi nostaa kanteen
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan
  mukaisesti.

1 a.
     
  Jäsenvaltiot ja unionin toimielimet samoin kuin mikä tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voivat valittaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen päätöksistä suoraan Euroopan unionin tuomioistuimeen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan mukaisesti.

2.   Jos vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on velvoite toimia ja se laiminlyö päätöksen tekemisen, laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan nostaa
  unionin yleisessä
  tuomioistuimessa tai
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  265 artiklan mukaisesti.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on toteutettava toimenpiteet, joita
  unionin yleisen
  tuomioistuimen tai
  unionin
  tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano edellyttää.

VI   LUKU

VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

48 artikla

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarvio

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
  , joka on neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettu unionin elin,
  tulot muodostuvat erityisesti seuraavista
  tai niiden yhdistelmistä
  :

| a) | finanssilaitosten valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotusmallin mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

finanssilaitosten valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten pakolliset maksuosuudet
  , jotka suoritetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn äänten painotusmallin mukaisesti
  ;

| b) | Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  Euroopan unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (pääluokka ”Komissio”) otettu
  Euroopan unionin
  avustus;
  Euroopan unionin rahoitus vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 47 kohdan mukaisesti;

| c) | vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle asianomaisissa
  Euroopan unionin
  säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa maksettavat maksut. |
| --- | --- |

c)

vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle asianomaisissa
  Euroopan unionin
  säädöksissä täsmennetyissä tapauksissa maksettavat maksut.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen menoihin kuuluvat vähintään henkilöstö-, palkka-, hallinto-, infrastruktuuri-
  , ammattikoulutus-
  ja toimintamenot.

3.   Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

4.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kaikista tuloista ja menoista laaditaan kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarvioon.

49 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Toimitusjohtaja laatii vuosittain 15 päivään helmikuuta mennessä ennakkoarvioesityksen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja toimittaa tämän alustavan talousarvioesityksen ja siihen liitetyn henkilöstötaulukon johtokunnalle
  ja hallintoneuvostolle
  .
  Hallintoneuvosto
  laatii vuosittain toimitusjohtajan laatiman
  ja johtokunnan hyväksymän
  alustavan luonnoksen perusteella ennakkoarvion vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista.
  Hallintoneuvosto
  toimittaa kyseisen ennakkoarvion, joka sisältää alustavan henkilöstötaulukon, komissiolle 31 päivään maaliskuuta mennessä. Ennen ennakkoarvion hyväksymistä
  johtokunnan
  on hyväksyttävä toimitusjohtajan laatima luonnos.

2.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa.

3.   Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättöminä, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan
  mukaisesti.

4.   Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstötaulukon. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen avustusta koskevat määrärahat.

5.   
  Hallintoneuvosto
  vahvistaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa.

6.   Johtokunta ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle viipymättä aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, ja erityisesti aikomuksestaan toteuttaa kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Johtokunta ilmoittaa asiasta komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjistä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos se ei tee tällaista ilmoitusta, vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi käynnistää suunnitellun hankkeen.

6 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ensimmäisenä toimintavuonna, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011, 3. tason komitean jäsenet hyväksyvät talousarvion komissiota kuultuaan ja välittävät sen Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi.

50 artikla

Talousarvion toteutus ja valvonta

1.   Toimitusjohtaja toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä ja toteuttaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarvion.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivään mennessä. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tilinpitäjä toimittaa selvityksen talousarvio- ja varainhallinnosta myös hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä.

Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (48), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 128 artiklan mukaisesti.

3.   Saatuaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja vahvistaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen johtokunnalle lausuntoa varten.

4.   Johtokunta antaa lausunnon vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen lopullisesta tilinpäätöksestä.

5.   Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja johtokunnan lausunnon hallintoneuvoston jäsenille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilitarkastustuomioistuimelle 1 päivään heinäkuuta mennessä varainhoitovuoden päättymisen jälkeen.

6.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

7.   Toimitusjohtaja toimittaa 30 päivään syyskuuta mennessä tilintarkastustuomioistuimelle vastineensa sen huomautuksiin. Hän toimittaa jäljennöksen vastineesta myös johtokunnalle ja komissiolle.

8.   Toimitusjohtaja toimittaa varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki tiedot, joita tarvitaan kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi.

9.   Ennen vuoden N + 2 toukokuun 15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion
  (mukaan lukien vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kaikki menot ja tulot)
  toteuttamisesta.

51 artikla

Varainhoitoa koskevat säännöt

Johtokunta vahvistaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Säännöt saavat poiketa komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (49) ainoastaan, jos se on välttämätöntä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnasta johtuvien erityisvaatimusten vuoksi ja komissio antaa tähän suostumuksen etukäteen.

52 artikla

Petostentorjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (50) ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen työntekijöitä.

3.   Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikalla vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen varojen edunsaajien luona ja näiden varojen jakamisesta vastaavan henkilöstön luona.

VII   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

53 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

54 artikla

Henkilöstö

1.   Vakuutus- ja työeläkeviranomaisen henkilöstöön, myös sen toimitusjohtajaan
  ja puheenjohtajaan
  , sovelletaan henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan
  unionin
  toimielimien näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.

2.   Johtokunta hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan säännösten mukaisesti.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen käyttää henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan.

4.   Johtokunta antaa säännökset, joilla mahdollistetaan kansallisten asiantuntijoiden siirto jäsenvaltioista vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen.

55 artikla

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vastuu

1.   Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen on jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti korvattava itsensä tai henkilöstönsä tehtäviensä yhteydessä aiheuttamat vahingot. Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan tällaisten vahinkojen korvaamiseen liittyvät riita-asiat.

2.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen työntekijöiden henkilökohtaista taloudellista ja kurinpidollista vastuuta vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista kohtaan säännellään vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyksissä.

56 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Hallintoneuvoston ja johtokunnan jäsenten, toimitusjohtajan ja vakuutus- ja työeläkeviranomaisen henkilöstön jäsenten, mukaan lukien jäsenvaltioiden vakuutus- ja työeläkeviranomaisen määräaikaiseen palvelukseen siirtämät virkamiehet,
  sekä kaikkien muiden vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen tehtäviä suorittavien sopimussuhteisten henkilöiden
  on noudatettava salassapitovelvollisuutta
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 339 artiklan
  ja muussa asiaankuuluvassa
  unionin
  lainsäädännössä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin.

Jäljempänä 54 artiklassa tarkoitettujen henkilöstösääntöjen mukaisesti henkilöstön on palvelussuhteensa päätyttyä edelleen osoitettava kunniallisuutta ja arvostelukykyä tiettyjen nimitysten ja etujen vastaanottamisessa.

Jäsenvaltiot, unionin toimielimet tai elimet ja muut julkiset tai yksityiset elimet eivät saa pyrkiä vaikuttamaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstön jäseniin.

2.   Luottamuksellisia tietoja, jotka 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt saavat tehtäviään suorittaessaan, ei saa luovuttaa kenellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle muutoin kuin sellaisena tiivistelmänä tai koosteena, josta yksittäisiä finanssilaitoksia ei voida tunnistaa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta rikosoikeuden soveltamisalaan kuuluvien tapausten käsittelyyn.

Edellä olevan 1 kohdan ja tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen velvoite ei myöskään saa estää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista ja kansallisia valvontaviranomaisia käyttämästä näitä tietoja 1 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettujen säädösten
  täytäntöönpanon valvonnassa eikä varsinkaan päätösten tekemistä koskevissa lainmukaisissa toimissa.

3.   Edellä 1 ja 2 kohta eivät saa estää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista vaihtamasta tietoja kansallisten valvontaviranomaisten kanssa tämän asetuksen ja finanssilaitoksiin sovellettavan muun
  unionin
  lainsäädännön mukaisesti.

Näitä tietoja koskee 1 ja 2 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen vahvistaa työjärjestyksessään 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen salassapitovelvollisuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.

4.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen soveltaa komission päätöstä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (51).

57 artikla

Tietosuoja

Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioilla direktiivin 95/46/EY mukaisesti olevia henkilötietojen käsittelyä koskevia velvoitteita eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia henkilötietojen käsittelyä liittyviä velvoitteita, joita vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on tehtäviään suorittaessaan.

58 artikla

Asiakirjoihin tutustuminen

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

2.   Johtokunta hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön järjestelyt 31 päivään toukokuuta 2011 mennessä.

3.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa
  esitetyin edellytyksin tai niistä voidaan sen jälkeen, kun valituslautakunnalta on ensin haettu muutosta, tarvittaessa nostaa kanne
  unionin
  tuomioistuimessa
  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklassa
  esitetyin edellytyksin.

59 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen sovelletaan neuvoston asetusta N:o 1 (52).

2.   Johtokunta päättää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sisäisistä kielijärjestelyistä.

3.   Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.

60 artikla

Toimipaikkaa koskeva sopimus

Sijaintijäsenvaltion vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimitusjohtajaan, johtokunnan jäseniin, henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sijaintijäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ja sijaintijäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun johtokunta on sen hyväksynyt.

Sijaintijäsenvaltion on varmistettava vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asianmukaiselle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

61 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

1.
     Euroopan unioniin kuulumattomat maat voivat osallistua vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimintaan, jos ne ovat tehneet yhteisön kanssa sopimuksen, jonka perusteella ne ovat omaksuneet
  unionin
  lainsäädännön 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vastuualueella ja soveltavat sitä.

1 a.
     
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi sallia sellaisten kolmansien maiden osallistumisen toimintaansa, jotka soveltavat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen vastuualueilla vastaavaksi tunnustettua lainsäädäntöä unionin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 216 artiklan mukaisesti tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa määrätyllä tavalla.

2.
     Mainittujen sopimusten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään kyseisten maiden osalta erityisesti vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toimintaan osallistumisen luonne ja laajuus sekä osallistumista koskevat menettelysäännöt, mukaan lukien rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännöt. Niiden edustaja voi toimia tarkkailijana hallintoneuvostossa, mutta niiden on varmistettava, etteivät ne osallistu yksittäisiä finanssilaitoksia koskeviin keskusteluihin, paitsi jos asia koskee suoraan niiden etua.

VIII   LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

62 artikla

Valmistelutoimet

| -1. | Tämän asetuksen voimaantulon ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean korvaamista vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella. |
| --- | --- |

-1.

Tämän asetuksen voimaantulon ja vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisen välisenä aikana Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean on toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa valmisteltaessa Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean korvaamista vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella.

| 1. | Kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on perustettu, komissio
  vastaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta siihen asti, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on toiminnallinen valmius ▐.
  Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.

Kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on perustettu, komissio
  vastaa vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen hallinnollisesta perustamisesta ja alkuvaiheen hallinnollisesta toiminnasta siihen asti, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on toiminnallinen valmius ▐.

Tätä varten ja siihen asti, kun hallintoneuvoston 36 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi väliaikaisesti nimittää virkamiehen hoitamaan toimitusjohtajan tehtäviä.
  Tämä jakso saa kestää vain siihen saakka, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.

| 2. | Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty. |
| --- | --- |

2.

Väliaikaisesti tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan johtokunnan hyväksymiin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstötaulukko on hyväksytty.

| 3. | Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 ja 2 kohta eivät rajoita hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa.

| 3 a. | Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista pidetään Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean varoista ja vastuista. Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa. |
| --- | --- |

3 a.

Vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista pidetään Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean oikeudellisena seuraajana. Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean kaikki varat ja vastuut sekä kaikki keskeneräiset toimet voidaan siirtää vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle. Riippumaton tilintarkastaja antaa lausunnon, josta käy ilmi lopullinen tilinpäätös Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean varoista ja vastuista. Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean jäsenet ja komissio tarkastavat ja hyväksyvät lausunnon ennen varojen ja vastuiden siirtoa.

63 artikla

Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset

1.   Poiketen siitä, mitä 54 artiklassa säädetään, kaikki Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean tai sen sihteeristön tekemät ja tämän asetuksen soveltamispäivänä voimassa olevat työsopimukset
  ja lähetettyjä työntekijöitä koskevat sopimukset
  pysyvät voimassa niiden viimeiseen voimassaolopäivään asti. Niitä ei voi jatkaa.

2.   Kaikille 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöstön jäsenille tarjotaan mahdollisuus tehdä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukainen väliaikaisen toimihenkilön työsopimus vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstötaulukossa vahvistettujen eri palkkaluokkien mukaisesti.

Työsopimusten tekemiseen toimivaltainen viranomainen järjestää tämän asetuksen voimaantulon jälkeen sisäisen valintamenettelyn, joka rajoitetaan koskemaan
  1 kohdassa tarkoitettua
  henkilöstöä, jolla on työsopimus Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean tai sen sihteeristön kanssa ja jonka tarkoituksena on tarkistaa palvelukseen otettavien pätevyys, tehokkuus ja luotettavuus.
  Sisäisessä valintamenettelyssä on otettava huomioon kaikki taidot ja kokemus, joita henkilö on osoittanut tehtäviensä hoidossa ennen työsuhteeseen ottamistaan.

3.   Valituille ehdokkaille tarjotaan suoritettavien tehtävien tyypistä ja tasosta riippuen väliaikaisen toimihenkilön työsopimusta, jonka kesto vastaa vähintään aiemmin tehdyn työsopimuksen jäljellä olevaa kestoa.

4.   Asianomaista kansallista lainsäädäntöä, joka koskee työsopimuksia ja muita asiaan liittyviä välineitä, sovelletaan edelleen henkilöstön jäseniin, joilla on aiemmin tehty työsopimus mutta jotka päättävät olla hakematta väliaikaisen toimihenkilön paikkaa tai joille ei tarjota tällaista paikkaa 2 kohdan mukaisesti.

63 a artikla

Kansalliset säännökset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimet tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

64 artikla

Muutokset

Päätöstä N:o 716/2009/EY muutetaan siten, että Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea poistetaan kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B jaksossa vahvistetusta tuensaajien luettelosta.

65 artikla

Kumoaminen

Kumotaan Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean perustamisesta tehty komission päätös 2009/79/EY
  1 päivästä tammikuuta 2011 alkaen
  .

66 artikla

Tarkistuslauseke

| -1. | Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (53) mennessä tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt. |
| --- | --- |

-1.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (53) mennessä tarvittavat ehdotukset, joilla lujitetaan 12 b artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien laitosten valvontaa ja luodaan uudet puitteet finanssikriisin hallinnalle ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt.

| 1. | Komissio
  toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (54) mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein
  tarvittavat ehdotukset, joilla varmistetaan sellaisen uskottavan kriisinratkaisukehyksen perustaminen, johon sisältyy järjestelmiä maksujen keräämiseksi finanssilaitoksilta järjestelmäriskien hillitsemiseksi, ja julkaisee
  yleiskertomuksen vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista.
  Mainitussa kertomuksessa arvioidaan muun muassa seuraavaa:










  a) | toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu lähentyminen; |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio
  toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ... (54) mennessä
  ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein
  tarvittavat ehdotukset, joilla varmistetaan sellaisen uskottavan kriisinratkaisukehyksen perustaminen, johon sisältyy järjestelmiä maksujen keräämiseksi finanssilaitoksilta järjestelmäriskien hillitsemiseksi, ja julkaisee
  yleiskertomuksen vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen toiminnan ja tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen tuloksena saaduista kokemuksista.
  Mainitussa kertomuksessa arvioidaan muun muassa seuraavaa:

a)

toimivaltaisten viranomaisten valvontakäytännöissä saavutettu lähentyminen;

| b) | valvontakollegioiden toiminta; |
| --- | --- |

b)

valvontakollegioiden toiminta;

| c) | kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen; |
| --- | --- |

c)

kriisien ehkäisyyn, hallintaan ja ratkaisuun liittyvissä asioissa sekä eurooppalaisissa rahoitusjärjestelyissä saavutettu lähentyminen;

| d) | pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssilaitosten valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden laitosten suhteen; |
| --- | --- |

d)

pitäisikö erityisesti c alakohdassa mainituissa asioissa saavutetun edistymisen perusteella vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen asemaa vahvistaa järjestelmäriskin mahdollisesti aiheuttavien finanssilaitosten valvonnassa ja pitäisikö sillä olla laajemmat valvontavaltuudet näiden laitosten suhteen;

| e) | 23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen. |
| --- | --- |

e)

23 artiklassa tarkoitetun suojalausekkeen soveltaminen.

| 1 a. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa
  kertomuksessa arvioidaan
  myös seuraavaa:










  a) | onko tarkoituksenmukaista siirtää valvontaviranomaiset samaan kotipaikkaan, jotta ne pystyvät koordinoimaan toimintansa paremmin keskenään; |
| --- | --- | --- |

1 a.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa
  kertomuksessa arvioidaan
  myös seuraavaa:

a)

onko tarkoituksenmukaista siirtää valvontaviranomaiset samaan kotipaikkaan, jotta ne pystyvät koordinoimaan toimintansa paremmin keskenään;

| b) | onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa; |
| --- | --- |

b)

onko tarkoituksenmukaista jatkaa pankkialan, vakuutus- ja lisäeläkealan sekä arvopaperi- ja finanssimarkkinoiden erillistä valvontaa;

| c) | onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta; |
| --- | --- |

c)

onko tarkoituksenmukaista toteuttaa vakavaraisuuden valvontaa ja liiketoiminnan harjoittamisen valvontaa erikseen vai saman valvontaviranomaisen kautta;

| d) | onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken; |
| --- | --- |

d)

onko syytä yksinkertaistaa ja lujittaa EFVJ:n rakennetta, jotta voidaan lisätä johdonmukaisuutta makro- ja mikrotason välillä sekä Euroopan valvontaviranomaisten kesken;

| e) | onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

e)

onko EFVJ:n kehitys sopusoinnussa maailmanlaajuisen kehityksen kanssa;

| f) | onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista; |
| --- | --- |

f)

onko EFVJ:ssä riittävästi monimuotoisuutta ja huippuosaamista;

| g) | ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

g)

ilmentävätkö julkistamisvelvoitteet riittävää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta;

| h) | onko vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kotipaikka tarkoituksenmukainen; |
| --- | --- |

h)

onko vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kotipaikka tarkoituksenmukainen;

| i) | onko perustettava unionin tasolla toimiva vakuutusalan vakausrahasto, joka voisi parhaiten torjua kilpailun vääristymistä ja toimia tehokkaimmin rajojen yli toimivan laitoksen kaatuessa. |
| --- | --- |

i)

onko perustettava unionin tasolla toimiva vakuutusalan vakausrahasto, joka voisi parhaiten torjua kilpailun vääristymistä ja toimia tehokkaimmin rajojen yli toimivan laitoksen kaatuessa.

| 2. | Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Kertomus ja siihen mahdollisesti liittyvät ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

67 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011
  lukuun ottamatta 62 artiklaa ja 63 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joita sovelletaan voimaantulopäivästä alkaen
  .
  Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen perustetaan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivänä
  .

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0170/2010).

1

(2)  Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  , poistot symbolilla ▐.

2

lihavoidulla kursiivilla

(3)  Lausunto 22. tammikuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL C [...], [...], s. [...].

4

(5)  EUVL C 13, 20.1.2010, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ....

6

(7)  

  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

7

EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(8)  

  EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

8

EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(9)  

  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

9

EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(10)  

  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

10

EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(11)  

  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

11

EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(12)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

12

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279

13

Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279

(14)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 23.

14

(15)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 28.

15

(16)  EUVL L 25, 29.1.2009, s. 18.

16

(17)  Direktiivit 64/225/ETY, 73/239/ETY, 73/240/ETY, 76/580/ETY, 78/473/ETY, 84/641/ETY, 87/344/ETY, 88/357/ETY, 92/49/ETY, 98/78/EY, 2001/17/EY, 2002/83/EY ja 2005/68/EY kuuluvat Solvenssi II -uudelleenlaadintaan (muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (uudelleenlaatiminen) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)), toisin sanoen ne kumotaan 1 päivästä marraskuuta 2012 alkaen.

17

(18)  EYVL 56, 4.4.1964, s. 878.

18

(19)  EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3.

19

(20)  EYVL L 228, 16.8.1973, s. 20.

20

s.

(21)  EYVL L 189, 13.7.1976, s. 13.

21

s.

(22)  EYVL L 151, 7.6.1978, s. 25.

22

(23)  EYVL L 339, 27.12.1984, s. 21.

23

s.

(24)  EYVL L 185, 4.7.1987, s. 77.

24

s.

(25)  EYVL L 172, 4.7.1988, s. 1.

25

(26)  EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1.

26

(27)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 1.

27

(28)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 28.

28

(29)  EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1.

29

(30)  EUVL L 9, 15.1.2003, s. 3.

30

(31)  EUVL L 235, 23.9.2003, s. 10.

31

s.

(32)  EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1.

32

(33)  

  EUVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

33

EUVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

(34)  

  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

34

EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

(35)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

35

(36)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 16.

36

(37)  

  EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.

37

EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.

(38)  

  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

38

EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

(39)  

  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

39

EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

(40)  

  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

40

EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(41)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

41

(42)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

42

(43)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

43

(44)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

44

(45)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

45

(46)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

46

(47)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8.

47

(48)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

48

(49)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

49

(50)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

50

(51)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

51

(52)  EYVL L 17, 6.10.1958, s. 385/58.

52

(53)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

53

Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(54)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

54

Kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivästä.

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/446 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/446

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevat pääomavaatimukset sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettely ***I

P7_TA(2010)0274

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

2011/C 351 E/40

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0362),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 47 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0096/2009),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 53 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 12. marraskuuta 2009 antaman lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. tammikuuta 2010 antaman lausunnon (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0205/2010),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 291, 1.12.2009, s. 1.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010P7_TC1-COD(2009)0099

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/.../EU antamiseksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikkaa koskevan valvojan arvion osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2010/76/EU.)

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/447 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/447

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2010Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvät Euroopan keskuspankin erityistehtävät *

P7_TA(2010)0275

Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaan liittyvien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2011/C 351 E/41

(Erityinen lainsäätämismenettely - kuuleminen)

Ehdotusta muutettiin 7. heinäkuuta 2010 seuraavasti (1):

| NEUVOSTON TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 a kappale (uusi) |
| | (1 a) | Euroopan parlamentti on vaatinut jo kauan ennen rahoituskriisiä aidosti yhtäläisiä EU:n tason toimintaedellytyksiä kaikille toimijoille ja huomauttanut samalla vakavista puutteista siinä, miten EU valvoo yhä yhdentyneempiä rahoitusmarkkinoita (päätöslauselmissaan, jotka se on antanut 13. huhtikuuta 2000 komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (2), 25. marraskuuta 2002 toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (3), 11. heinäkuuta 2007 rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (4), 23. syyskuuta 2008 suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (5), 9. lokakuuta 2008 Lamfalussy-prosessin jatkotoimista ja tulevasta valvontarakenteesta sekä asiaan liittyvistä suosituksista komissiolle (6), 22. huhtikuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (SOLVENSSI II) (7) sekä 23. huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (8)). |

NEUVOSTON TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

(1 a)

Euroopan parlamentti on vaatinut jo kauan ennen rahoituskriisiä aidosti yhtäläisiä EU:n tason toimintaedellytyksiä kaikille toimijoille ja huomauttanut samalla vakavista puutteista siinä, miten EU valvoo yhä yhdentyneempiä rahoitusmarkkinoita (päätöslauselmissaan, jotka se on antanut 13. huhtikuuta 2000 komission tiedonannosta rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamisesta: toimintasuunnitelma (2), 25. marraskuuta 2002 toiminnan vakauden valvontaa koskevista säännöistä Euroopan unionissa (3), 11. heinäkuuta 2007 rahoituspalvelupolitiikkaa 2005–2010 koskevasta valkoisesta kirjasta (4), 23. syyskuuta 2008 suosituksista komissiolle riskirahastoista ja yksityisistä pääomasijoitusrahastoista (5), 9. lokakuuta 2008 Lamfalussy-prosessin jatkotoimista ja tulevasta valvontarakenteesta sekä asiaan liittyvistä suosituksista komissiolle (6), 22. huhtikuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (SOLVENSSI II) (7) sekä 23. huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista (8)).

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale

| (8 a) | Toimenpiteet
  tässä asetuksessa
  tarkoitetuksi tietojen keräämiseksi ovat tarpeen
  EJRK:n tehtävien hoitamiseksi
  eivätkä ne saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja
  Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ)
  oikeudellisia puitteita tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 eikä
  Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98
  soveltamista
  . |
| --- | --- |

(8 a)

Toimenpiteet
  tässä asetuksessa
  tarkoitetuksi tietojen keräämiseksi ovat tarpeen
  EJRK:n tehtävien hoitamiseksi
  eivätkä ne saisi rajoittaa Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) ja
  Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ)
  oikeudellisia puitteita tilastojen alalla. Tämä asetus ei näin ollen saisi rajoittaa Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 eikä
  Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98
  soveltamista
  .

| (8 a) | EKP:lle olisi annettava tehtäväksi tilastollisen tuen antaminen EJRK:lle.
  Tässä asetuksessa
  säädettyyn
  EJRK:n tehtävien hoitamiseksi
  tarvittavaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava
  Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ)
  ja EKP:n perussäännön 5 artiklan sekä
  Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (9)

  säännöksiä
  .
  Tämän mukaisesti EKP:n tai EKPJ:n keräämät luottamukselliset tilastotiedot olisi jaettava EJRK:n kanssa. |
| --- | --- |

(8 a)

EKP:lle olisi annettava tehtäväksi tilastollisen tuen antaminen EJRK:lle.
  Tässä asetuksessa
  säädettyyn
  EJRK:n tehtävien hoitamiseksi
  tarvittavaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn olisi sen vuoksi sovellettava
  Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ)
  ja EKP:n perussäännön 5 artiklan sekä
  Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (9)

  säännöksiä
  .
  Tämän mukaisesti EKP:n tai EKPJ:n keräämät luottamukselliset tilastotiedot olisi jaettava EJRK:n kanssa.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  EJRK:n puheenjohtajana toimii EKP:n pääjohtaja. Puheenjohtajan toimikausi on sama kuin hänen toimikautensa EKP:n pääjohtajana.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 b kohta (uusi)

1 b.
     
  EKP:n yleisneuvoston jäsenet valitsevat ensimmäisen varapuheenjohtajan, jonka toimikausi on sama kuin hänen toimikautensa yleisneuvoston jäsenenä, ja ottavat tässä huomioon jäsenvaltioiden sekä euroalueeseen kuuluvien ja sen ulkopuolisten valtioiden tasapuolisen edustuksen. Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittu voidaan valita uudeksi toimikaudeksi.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 c kohta (uusi)

1 c.
     
  Toinen varapuheenjohtaja on asetuksen (EU) N:o .../2010 [Euroopan arvopaperiviranomainen], asetuksen (EU) N:o .../2010 [Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen] ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [Euroopan pankkiviranomainen] 40 artiklan nojalla perustetun Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean (sekakomitea), jäljempänä ’sekakomitea’, puheenjohtaja.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 d kohta (uusi)

1 d.
     
  Ennen virkaanastumistaan puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja ilmoittavat Euroopan parlamentille julkisessa kuulemisessa, miten he aikovat hoitaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä. Euroopan parlamentti kuulee toista varapuheenjohtajaa sekakomitean puheenjohtajana.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 e kohta (uusi)

1 e.
     
  Puheenjohtaja johtaa hallintoneuvoston ja ohjauskomitean kokouksia.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 f kohta (uusi)

1 f.
     
  Puheenjohtajan ollessa estynyt hallintoneuvoston ja ohjauskomitean kokouksia johtavat varapuheenjohtajat arvojärjestyksensä mukaisesti.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 g kohta (uusi)

1 g.
     
  Jos varapuheenjohtajat eivät pysty hoitamaan tehtäviään, uudet varapuheenjohtajat valitaan 1 b ja 1 c kohdan mukaisesti.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 h kohta (uusi)

1 h.
     
  Puheenjohtaja edustaa EJRK:ta ulkoisesti.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 i kohta (uusi)

1 i.
     
  EJRK:n julkaistessa vuosikertomuksensa puheenjohtaja kutsutaan Euroopan parlamentin vuosittaiseen kuulemistilaisuuteen, joka järjestetään erillään Euroopan parlamentin ja EKP:n pääjohtajan välisestä rahapoliittisesta vuoropuhelusta.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – johdantokappale

Euroopan keskuspankki
  huolehtii sihteeristön tehtävistä ja tarjoaa näin EJRK:lle analyyttistä, tilastollista, logistista ja hallinnollista tukea. Asetuksen
  XXXX
  4 artiklan 4 kohdassa
  määritetyt
  sihteeristön tehtävät koostuvat erityisesti seuraavista:

EKP
  huolehtii sihteeristön tehtävistä ja tarjoaa näin EJRK:lle analyyttistä, tilastollista, logistista ja hallinnollista tukea.
  Sihteeristö käyttää hyväksi myös Euroopan valvontaviranomaisten, kansallisten keskuspankkien ja kansallisten valvontaviranomaisten teknisiä lausuntoja. Lisäksi se on vastuussa kaikista henkilöstöasioista.
  Asetuksen
  (EU) N:o .../2010
  4 artiklan 4 kohdassa
  tarkoitetut
  sihteeristön tehtävät koostuvat erityisesti seuraavista:

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – e alakohta

| e) | hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  teknisen
  komitean työn tukeminen. |
| --- | --- |

e)

hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  teknisen
  komitean työn tukeminen.

| e) | hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean työn tukeminen. |
| --- | --- |

e)

hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean työn tukeminen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – e a alakohta (uusi)

| e a) | tietojen toimittaminen Euroopan valvontaviranomaisille pyydettäessä. |
| --- | --- |

e a)

tietojen toimittaminen Euroopan valvontaviranomaisille pyydettäessä.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

1.   EKP:n on varmistettava
  , että sillä on käytössään
  sihteeristön tehtävien hoitamista varten tarvittava henkilöstö ja rahoitus.

1.   EKP:n on varmistettava sihteeristön tehtävien hoitamista varten tarvittava henkilöstö ja rahoitus.
  EKP:n on varmistettava, että henkilöstö on pätevää ja heijastelee yleisesti EJRK:n laaja-alaisuutta ja hallintoneuvoston kokoonpanoa. EKP:n on varmistettava omista varoistaan sihteeristön riittävä rahoitus.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

2.   EKP nimittää sihteeristön päällikön EJRK:n
  hallintoneuvostoa kuultuaan
  .

2.   EKP nimittää sihteeristön päällikön EJRK:n
  hallintoneuvoston ehdotuksesta
  .

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Sihteeristön jäsenet eivät saa luovuttaa salassa pidettäviä tietoja tehtäviensä päättymisen jälkeenkään asetuksen (EU) N:o .../2010 [EJRK] 8 artiklan mukaisesti tämän asetuksen 6 artiklassa säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

2.   Sihteeristön päällikkö tai tämän edustaja osallistuu EJRK:n hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  teknisen
  komitean kokouksiin.

2.   Sihteeristön päällikkö tai tämän edustaja osallistuu EJRK:n hallintoneuvoston, ohjauskomitean ja neuvoa-antavan
  tieteellisen
  komitean kokouksiin.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Sihteeristö voi pyytää Euroopan valvontaviranomaisilta ja asetuksen (EU) N:o .../2010 [EJKR] 15 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kansallisilta valvontaviranomaisilta, kansallisilta keskuspankeilta tai jäsenvaltioiden muilta viranomaisilta tai perustellusta pyynnöstä suoraan finanssilaitoksilta EJRK:n tehtävien kannalta merkityksellisiä, finanssilaitoksia tai -markkinoita koskevia tietoja yksittäin, tiivistelmänä tai koosteena.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin voi sisältyä Euroopan talousaluetta, Euroopan unionia tai euroaluetta koskevia tietoja tai jäsenvaltioita koskevia koostettuja ja yksittäisiä tietoja. Jäsenvaltioiden tietoja voidaan kerätä ainoastaan perustellusta pyynnöstä. Varmistaakseen pyyntönsä oikeasuhteisuuden sihteeristön on ennen tietojen pyytämistä ensin otettava huomioon Euroopan tilastojärjestelmän ja EKPJ:n tuottamat, jakamat ja laatimat jo olemassa olevat tilastot ja sitten kuultava asianomaista Euroopan valvontaviranomaista.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

Neuvosto
  tarkastelee
  tätä asetusta komission kertomuksen perusteella
  kolmen vuoden kuluttua 8 artiklassa vahvistetusta päivämäärästä ja
  määrittää EKP:n
  ja Euroopan valvontaviranomaisten
  lausunnon saatuaan, onko
  tätä asetusta
  tarkistettava.

Euroopan parlamentti ja
  neuvosto
  tarkastelevat
  tätä asetusta komission kertomuksen perusteella
  viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (10)

  ja
  määrittelevät
  EKP:n lausunnon saatuaan, onko
  EJRK:n tavoitteita ja organisaatiota
  tarkistettava.

Kertomuksessa on arvioitava erityisesti

| a) | onko tarpeen yksinkertaistaa ja lujittaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää (EFVJ), jotta voidaan lisätä makro- ja mikrotason valvonnan sekä Euroopan valvontaviranomaisten välistä johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

a)

onko tarpeen yksinkertaistaa ja lujittaa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää (EFVJ), jotta voidaan lisätä makro- ja mikrotason valvonnan sekä Euroopan valvontaviranomaisten välistä johdonmukaisuutta;

| b) | onko tarpeen lisätä Euroopan valvontaviranomaisten sääntelyvaltuuksia; |
| --- | --- |

b)

onko tarpeen lisätä Euroopan valvontaviranomaisten sääntelyvaltuuksia;

| c) | onko EFVJ:n kehittäminen johdonmukaista alan globaalin kehityksen kanssa; |
| --- | --- |

c)

onko EFVJ:n kehittäminen johdonmukaista alan globaalin kehityksen kanssa;

| d) | onko EFVJ riittävän laaja-alainen ja onko sillä riittävä asiantuntemus; |
| --- | --- |

d)

onko EFVJ riittävän laaja-alainen ja onko sillä riittävä asiantuntemus;

| e) | ovatko vastuuvelvollisuus ja avoimuus asianmukaisia julkaisuvelvollisuuksiin nähden. |
| --- | --- |

e)

ovatko vastuuvelvollisuus ja avoimuus asianmukaisia julkaisuvelvollisuuksiin nähden.

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0167/2010).

(2)  

  EYVL C 40, 7.2.2001, s. 453.

(3)  

  EUVL C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

(4)  
  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. xx.

(5)  

  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 26.

(6)  

  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 48.

(7)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0251.

(8)  
  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0279.

(9)  

  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

(10)  
  Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/453 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/453

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010EU:n ja Yhdysvaltojen sopimus rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelystä ja siirtämisestä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten ***

P7_TA(2010)0279

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten tapahtuvaa rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelyä ja siirtämistä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä koskevan sopimuksen tekemisestä (11222/1/2010/REV 1 ja COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

2011/C 351 E/42

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (11222/1/2010/REV 1 ja COR 1),

ottaa huomioon terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa varten tapahtuvaa rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelyä ja siirtämistä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin koskevan Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen, joka on edellä mainitun neuvoston päätösehdotuksen liitteenä,

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman komission suosituksesta neuvostolle komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä sopimuksesta, jolla rahaliikenteen sanomanvälitystietoja luovutetaan Yhdysvaltain valtiovarainministeriölle terrorismin ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi (1),

ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 22. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon (2),

ottaa huomioon 29 artiklalla perustetun tietosuojatyöryhmän ja poliisi- ja oikeuskysymyksiä käsittelevän työryhmän 25. kesäkuuta 2010 antaman lausunnon,

ottaa huomioon, että neuvosto on pyytänyt hyväksyntää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (C7-0158/2010),

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A7-0224/2010),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | pyytää komissiota Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan mukaisesti (riippumattoman viranomaisen on valvottava henkilötietojen suojaa) toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian kolmen ehdokkaan luettelon sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi EU:n riippumattomaksi valvojaksi; korostaa, että tämä menettely on soveltuvin osin sama kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston soveltama menettely, kun ne nimittävät Euroopan tietosuojavaltuutetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) mukaisesti pannakseen täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 286 artiklan; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan mukaisesti (riippumattoman viranomaisen on valvottava henkilötietojen suojaa) toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian kolmen ehdokkaan luettelon sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi EU:n riippumattomaksi valvojaksi; korostaa, että tämä menettely on soveltuvin osin sama kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston soveltama menettely, kun ne nimittävät Euroopan tietosuojavaltuutetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) mukaisesti pannakseen täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 286 artiklan;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Amerikan yhdysvaltojen hallitukselle; kehottaa lisäksi puhemiestä käymään Yhdysvaltojen edustajainhuoneen puhemiehen ja Yhdysvaltojen senaatin puheenjohtajan kanssa parlamenttien välistä vuoropuhelua tulevasta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä tietosuojaa koskevasta puitesopimuksesta. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Amerikan yhdysvaltojen hallitukselle; kehottaa lisäksi puhemiestä käymään Yhdysvaltojen edustajainhuoneen puhemiehen ja Yhdysvaltojen senaatin puheenjohtajan kanssa parlamenttien välistä vuoropuhelua tulevasta Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä tietosuojaa koskevasta puitesopimuksesta.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0143.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

---

| 2.12.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 351/454 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 351/454

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010Euroopan ulkosuhdehallinto *

P7_TA(2010)0280

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

2011/C 351 E/43

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen (08029/2010),

ottaa huomioon korkean edustajan.8. heinäkuuta 2010. Euroopan parlamentin täysistunnossa antaman julkilausuman Euroopan ulkosuhdehallinnon keskushallinnon perusorganisaatiosta,

ottaa huomioon korkean edustajan julkilausuman poliittisesta vastuusta,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0090/2010),

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0228/2010),

| 1. | hyväksyy unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | on vakaasti päättänyt tiivistää perussopimuksen vaatimusten mukaisesti yhteistyötään jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien kanssa unionin ulkoisen toiminnan ja erityisesti YUTP:n ja YTPP:n alalla; |
| --- | --- |

2.

on vakaasti päättänyt tiivistää perussopimuksen vaatimusten mukaisesti yhteistyötään jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien kanssa unionin ulkoisen toiminnan ja erityisesti YUTP:n ja YTPP:n alalla;

| 3. | katsoo, että tämän neuvoston päätöksen lisäksi myös varainhoitoasetuksen muutoksissa olisi tarkennettava komission roolia toimintamäärärahojen käytön edelleenvaltuutuksessa edustustojen päälliköille ja etenkin varmistettava myös varainhoitoasetuksessa, että komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet taatakseen, että edelleenvaltuutus ei vaikuta vastuuvapausmenettelyyn; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että tämän neuvoston päätöksen lisäksi myös varainhoitoasetuksen muutoksissa olisi tarkennettava komission roolia toimintamäärärahojen käytön edelleenvaltuutuksessa edustustojen päälliköille ja etenkin varmistettava myös varainhoitoasetuksessa, että komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet taatakseen, että edelleenvaltuutus ei vaikuta vastuuvapausmenettelyyn;

| 4. | kehottaa komissiota sisällyttämään kattavaan valmisteluasiakirjaansa unionin ulkoisia toimia koskevista menoista, joka on tarkoitus laatia EU:n talousarvioesityksen yhteydessä, yksityiskohtaisia tietoja muun muassa unionin edustustojen henkilöstötaulukoista sekä ulkoisten toimien menoista maittain ja operaatioittain; huomauttaa aikovansa muuttaa varainhoitoasetusta vastaavasti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota sisällyttämään kattavaan valmisteluasiakirjaansa unionin ulkoisia toimia koskevista menoista, joka on tarkoitus laatia EU:n talousarvioesityksen yhteydessä, yksityiskohtaisia tietoja muun muassa unionin edustustojen henkilöstötaulukoista sekä ulkoisten toimien menoista maittain ja operaatioittain; huomauttaa aikovansa muuttaa varainhoitoasetusta vastaavasti;

| 5. | toistaa, että jos syntyy erimielisyyksiä komission ohjeista EU:n edustustojen päälliköille, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 221 artiklan 2 kohdan mukaisesti korkean edustajan alaisuuteen, ja jos korkean edustajan ja asianomaisten ulkoisen avun välineiden ohjelmasuunnittelusta vastaavien komission jäsenten mielipiteet eroavat toisistaan, komission jäsenten kollegio tekee lopullisen päätöksen; |
| --- | --- |

5.

toistaa, että jos syntyy erimielisyyksiä komission ohjeista EU:n edustustojen päälliköille, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 221 artiklan 2 kohdan mukaisesti korkean edustajan alaisuuteen, ja jos korkean edustajan ja asianomaisten ulkoisen avun välineiden ohjelmasuunnittelusta vastaavien komission jäsenten mielipiteet eroavat toisistaan, komission jäsenten kollegio tekee lopullisen päätöksen;

| 6. | kehottaa korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että neuvoston päätöksen 6 artiklan säännökset, joiden mukaan vakinaisten EU-virkamiesten on muodostettava vähintään 60 prosenttia ulkosuhdehallinnon AD-tason koko henkilöstöstä, otetaan huomioon kaikissa ulkosuhdehallinnon hierarkian palkkaluokissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että neuvoston päätöksen 6 artiklan säännökset, joiden mukaan vakinaisten EU-virkamiesten on muodostettava vähintään 60 prosenttia ulkosuhdehallinnon AD-tason koko henkilöstöstä, otetaan huomioon kaikissa ulkosuhdehallinnon hierarkian palkkaluokissa;

| 7. | katsoo, että neuvoston päätöksen 6 artiklan 6 kohdassa esitettyihin erityisiin lisätoimiin maantieteellisen ja sukupuolten välisen tasapainon parantamiseksi olisi sisällyttävä maantieteellisen tasapainon osalta toimia, jotka vastaavat neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 401/2004 (1) säädettyjä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että neuvoston päätöksen 6 artiklan 6 kohdassa esitettyihin erityisiin lisätoimiin maantieteellisen ja sukupuolten välisen tasapainon parantamiseksi olisi sisällyttävä maantieteellisen tasapainon osalta toimia, jotka vastaavat neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 401/2004 (1) säädettyjä toimenpiteitä;

| 8. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

8.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 9. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä muutoksia unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotukseen; |
| --- | --- |

9.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä muutoksia unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotukseen;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja komissiolle. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja komissiolle.

---

(1)  Kyproksen, Tšekin tasavallan, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovakian ja Slovenian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä 23. helmikuuta 2004 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 401/2004 (EUVL L 67, 5.3.2004, s. 1).

---

Torstai 8. heinäkuuta 2010P7_TC1-NLE(2010)0816

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. heinäkuuta 2010, neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 27 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ('korkea edustaja') ehdotuksen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

ottaa huomioon komission hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tämän päätöksen tarkoituksena on Euroopan ulkosuhdehallinnon (”EUH”) organisaation ja toiminnan vahvistaminen. EUH on korkean edustajan alaisuudessa toimiva toiminnallisesti itsenäinen unionin elin, joka perustettiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella, 27 artiklan 3 kohdan nojalla.
  Tätä päätöstä ja erityisesti viittausta ”korkea edustaja” tulkitaan SEU 18 artiklassa korkealle edustajalle määrättyjen eri tehtävien mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Tämän päätöksen tarkoituksena on Euroopan ulkosuhdehallinnon (”EUH”) organisaation ja toiminnan vahvistaminen. EUH on korkean edustajan alaisuudessa toimiva toiminnallisesti itsenäinen unionin elin, joka perustettiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella, 27 artiklan 3 kohdan nojalla.
  Tätä päätöstä ja erityisesti viittausta ”korkea edustaja” tulkitaan SEU 18 artiklassa korkealle edustajalle määrättyjen eri tehtävien mukaisesti.

| (2) | SEU 21 artiklan 3 kohdan toisen kohdan mukaan unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä näiden ja muiden politiikkojensa välillä. Neuvosto ja komissio varmistavat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan avustamana tämän johdonmukaisuuden ja tekevät siinä tarkoituksessa yhteistyötä. |
| --- | --- |

(2)

SEU 21 artiklan 3 kohdan toisen kohdan mukaan unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä näiden ja muiden politiikkojensa välillä. Neuvosto ja komissio varmistavat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan avustamana tämän johdonmukaisuuden ja tekevät siinä tarkoituksessa yhteistyötä.

| (3) | EUH tukee korkeaa edustajaa
  , joka on myös Euroopan komission varapuheenjohtaja ja ulkoasiainneuvoston puheenjohtaja,
  hänen suorittaessaan Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) johtamiseen ja EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseen liittyviä tehtäviään,
  jotka esitetään erityisesti SEU 18 ja 27 artiklassa. EUH
  tukee korkeaa edustajaa hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, sanotun vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön tavanomaisiin tehtäviin. EUH tukee korkeaa edustajaa myös hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan koordinoinnista muilta osin, sanotun vaikuttamatta komission yksiköiden tavanomaisiin tehtäviin. |
| --- | --- |

(3)

EUH tukee korkeaa edustajaa
  , joka on myös Euroopan komission varapuheenjohtaja ja ulkoasiainneuvoston puheenjohtaja,
  hänen suorittaessaan Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) johtamiseen ja EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseen liittyviä tehtäviään,
  jotka esitetään erityisesti SEU 18 ja 27 artiklassa. EUH
  tukee korkeaa edustajaa hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, sanotun vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön tavanomaisiin tehtäviin. EUH tukee korkeaa edustajaa myös hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan koordinoinnista muilta osin, sanotun vaikuttamatta komission yksiköiden tavanomaisiin tehtäviin.

| (4) | Osallistuessaan EU:n ulkoisen yhteistyön ohjelmiin EUH:n tulisi pyrkiä varmistamaan, että nämä ohjelmat vastaavat ulkoisen toiminnan tavoitteita, jotka asetetaan SEU 21 artiklassa ja erityisesti sen 2 kohdan d alakohdassa, ja että ne noudattavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan mukaisia EU:n kehityspolitiikan tavoitteita. Tässä yhteydessä EUH:n tulisi myös edistää kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen tavoitteiden täyttymistä. |
| --- | --- |

(4)

Osallistuessaan EU:n ulkoisen yhteistyön ohjelmiin EUH:n tulisi pyrkiä varmistamaan, että nämä ohjelmat vastaavat ulkoisen toiminnan tavoitteita, jotka asetetaan SEU 21 artiklassa ja erityisesti sen 2 kohdan d alakohdassa, ja että ne noudattavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan mukaisia EU:n kehityspolitiikan tavoitteita. Tässä yhteydessä EUH:n tulisi myös edistää kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen tavoitteiden täyttymistä.

| (5) | Lissabonin sopimuksen mukaan EUH:n on oltava toimintakykyinen mahdollisimman pian Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, jotta sopimuksen määräykset voidaan panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(5)

Lissabonin sopimuksen mukaan EUH:n on oltava toimintakykyinen mahdollisimman pian Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, jotta sopimuksen määräykset voidaan panna täytäntöön.

| (6) | Euroopan parlamentti toteuttaa täysimääräisesti tehtävänsä unionin ulkoisen toiminnan alalla, mukaan lukien poliittinen valvonta, josta se huolehtii SEU 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sekä lainsäädäntöön ja talousarvioon liittyvissä asioissa perussopimusten mukaisesti. Lisäksi korkea edustaja kuulee säännöllisesti Euroopan parlamenttia YUTP:n keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista SEU 36 artiklan mukaisesti ja huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon. EUH avustaa korkeaa edustajaa tältä osin.
  Euroopan parlamentin jäsenten pääsy turvallisuusluokiteltuihin asiakirjoihin ja tietoihin YUTP:n alalla edellyttää erityisjärjestelyjä. Odotettaessa tällaisten järjestelyjen hyväksymistä sovelletaan turvaluokiteltuja asiakirjoja ja tietoja YUTP:n alalla koskevan vuoden 2002 toimielinten välisen sopimuksen voimassa olevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentti toteuttaa täysimääräisesti tehtävänsä unionin ulkoisen toiminnan alalla, mukaan lukien poliittinen valvonta, josta se huolehtii SEU 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sekä lainsäädäntöön ja talousarvioon liittyvissä asioissa perussopimusten mukaisesti. Lisäksi korkea edustaja kuulee säännöllisesti Euroopan parlamenttia YUTP:n keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista SEU 36 artiklan mukaisesti ja huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon. EUH avustaa korkeaa edustajaa tältä osin.
  Euroopan parlamentin jäsenten pääsy turvallisuusluokiteltuihin asiakirjoihin ja tietoihin YUTP:n alalla edellyttää erityisjärjestelyjä. Odotettaessa tällaisten järjestelyjen hyväksymistä sovelletaan turvaluokiteltuja asiakirjoja ja tietoja YUTP:n alalla koskevan vuoden 2002 toimielinten välisen sopimuksen voimassa olevia määräyksiä.

| (7) | Korkean edustajan tai hänen edustajansa olisi täytettävä Euroopan puolustusviraston, Euroopan unionin satelliittikeskuksen, Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian osalta niiden kunkin perustamissäädöksissä säädetyt velvollisuudet. EUH:n olisi annettava näille yksiköille tuki, josta neuvoston pääsihteeristö nykyisin huolehtii. |
| --- | --- |

(7)

Korkean edustajan tai hänen edustajansa olisi täytettävä Euroopan puolustusviraston, Euroopan unionin satelliittikeskuksen, Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian osalta niiden kunkin perustamissäädöksissä säädetyt velvollisuudet. EUH:n olisi annettava näille yksiköille tuki, josta neuvoston pääsihteeristö nykyisin huolehtii.

| (8) | Olisi annettava EUH:n henkilöstöön ja sen palvelukseen ottamiseen liittyvät säännökset, jos ne ovat tarpeen ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan kannalta. Samalla olisi tehtävä tarpeelliset muutokset SEUT 336 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin ('henkilöstösäännöt') sekä yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettaviin palvelussuhteen ehtoihin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta SEUT 298 artiklaan. EUH:ta
  olisi sen henkilöstöä koskevilta osin pidettävä henkilöstösäännöissä tarkoitettuna toimielimenä.
  Korkea edustaja on nimittävä viranomainen sekä niiden virkamiesten osalta, joihin sovelletaan henkilöstösääntöjä, että niiden osalta, joihin sovelletaan muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtoja.
  Ulkosuhdehallinnon virkamiesten ja muun henkilöstön lukumäärä päätetään vuosittain osana talousarviomenettelyä, ja se otetaan huomioon henkilöstötaulukossa. |
| --- | --- |

(8)

Olisi annettava EUH:n henkilöstöön ja sen palvelukseen ottamiseen liittyvät säännökset, jos ne ovat tarpeen ulkosuhdehallinnon organisaation ja toiminnan kannalta. Samalla olisi tehtävä tarpeelliset muutokset SEUT 336 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin ('henkilöstösäännöt') sekä yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettaviin palvelussuhteen ehtoihin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta SEUT 298 artiklaan. EUH:ta
  olisi sen henkilöstöä koskevilta osin pidettävä henkilöstösäännöissä tarkoitettuna toimielimenä.
  Korkea edustaja on nimittävä viranomainen sekä niiden virkamiesten osalta, joihin sovelletaan henkilöstösääntöjä, että niiden osalta, joihin sovelletaan muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtoja.
  Ulkosuhdehallinnon virkamiesten ja muun henkilöstön lukumäärä päätetään vuosittain osana talousarviomenettelyä, ja se otetaan huomioon henkilöstötaulukossa.

| (9) | EUH:n henkilöstön jäsenet suorittavat tehtävänsä ja toimivat ainoastaan unionin edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

EUH:n henkilöstön jäsenet suorittavat tehtävänsä ja toimivat ainoastaan unionin edun mukaisesti.

| (10) | Palvelukseen ottaminen perustuu ansioihin, ja siinä varmistetaan asianmukainen maantieteellinen ja sukupuolten välinen tasapaino. Ulkosuhdehallinnon henkilöstössä tulisi olla tarkoituksenmukainen määrä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia. Vuonna 2013 suoritettavassa tarkastelussa olisi käsiteltävä myös tätä kysymystä, mukaan lukien tarvittaessa ehdotuksia erityisiksi lisätoimenpiteiksi mahdollisen epätasapainon korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Palvelukseen ottaminen perustuu ansioihin, ja siinä varmistetaan asianmukainen maantieteellinen ja sukupuolten välinen tasapaino. Ulkosuhdehallinnon henkilöstössä tulisi olla tarkoituksenmukainen määrä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisia. Vuonna 2013 suoritettavassa tarkastelussa olisi käsiteltävä myös tätä kysymystä, mukaan lukien tarvittaessa ehdotuksia erityisiksi lisätoimenpiteiksi mahdollisen epätasapainon korjaamiseksi.

| (11) | EUH koostuu SEU 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston pääsihteeristön ja komission virkamiehistä sekä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnosta tulevasta henkilöstöstä. Asiaankuuluvat yksiköt ja tehtävät neuvoston pääsihteeristössä ja komissiossa sekä virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on toimi näissä yksiköissä tai jotka toimivat näissä tehtävissä, siirretään sitä varten ulkosuhdehallintoon. EUH ottaa palvelukseen ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 yksinomaan neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta lähtöisin olevia virkamiehiä sekä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnosta tulevaa henkilöstöä. Kyseisen päivämäärän jälkeen kaikkien Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön tulisi voida hakea ulkosuhdehallinnossa avoimena olevia toimia. |
| --- | --- |

(11)

EUH koostuu SEU 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston pääsihteeristön ja komission virkamiehistä sekä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnosta tulevasta henkilöstöstä. Asiaankuuluvat yksiköt ja tehtävät neuvoston pääsihteeristössä ja komissiossa sekä virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on toimi näissä yksiköissä tai jotka toimivat näissä tehtävissä, siirretään sitä varten ulkosuhdehallintoon. EUH ottaa palvelukseen ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 yksinomaan neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta lähtöisin olevia virkamiehiä sekä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnosta tulevaa henkilöstöä. Kyseisen päivämäärän jälkeen kaikkien Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön tulisi voida hakea ulkosuhdehallinnossa avoimena olevia toimia.

| (12) | EUH voi erityistapauksissa käyttää erityisiä lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, jotka ovat korkean edustajan alaisuudessa. Lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, joilla on toimi EUH:ssa, ei lasketa siihen kolmannekseen, jota jäsenvaltioiden henkilöstön tulisi edustaa EUH:n saavutettua täyden toimintakykynsä. Heidän siirtonsa EUH:n perustamisvaiheessa ei ole automaattinen ja se tapahtuu lähtöjäsenvaltion viranomaisten hyväksynnällä. Ulkosuhdehallintoon 6 a artiklan mukaisesti lähetetyn kansallisen asiantuntijan työsopimuksen päättyessä tehtävä muutetaan väliaikaisen toimihenkilön toimeksi, jos tehtävä, jota kansallinen asiantuntija hoitaa, vastaa AD-tason henkilöstön tavallisesti hoitamaa tehtävää, edellyttäen, että henkilöstötaulukossa on saatavilla tarvittava toimi. |
| --- | --- |

(12)

EUH voi erityistapauksissa käyttää erityisiä lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, jotka ovat korkean edustajan alaisuudessa. Lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita, joilla on toimi EUH:ssa, ei lasketa siihen kolmannekseen, jota jäsenvaltioiden henkilöstön tulisi edustaa EUH:n saavutettua täyden toimintakykynsä. Heidän siirtonsa EUH:n perustamisvaiheessa ei ole automaattinen ja se tapahtuu lähtöjäsenvaltion viranomaisten hyväksynnällä. Ulkosuhdehallintoon 6 a artiklan mukaisesti lähetetyn kansallisen asiantuntijan työsopimuksen päättyessä tehtävä muutetaan väliaikaisen toimihenkilön toimeksi, jos tehtävä, jota kansallinen asiantuntija hoitaa, vastaa AD-tason henkilöstön tavallisesti hoitamaa tehtävää, edellyttäen, että henkilöstötaulukossa on saatavilla tarvittava toimi.

| (13) | Komissio ja EUH sopivat erityisistä säännöistä, jotka liittyvät ohjeiden antamiseen komissiolta edustustoille. Niissä olisi erityisesti määrättävä, että kun komissio antaa edustustoille ohjeita, se antaa samanaikaisesti niistä kopion edustuston päällikölle ja EUH:n keskushallinnolle. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ja EUH sopivat erityisistä säännöistä, jotka liittyvät ohjeiden antamiseen komissiolta edustustoille. Niissä olisi erityisesti määrättävä, että kun komissio antaa edustustoille ohjeita, se antaa samanaikaisesti niistä kopion edustuston päällikölle ja EUH:n keskushallinnolle.

| (14) | Varainhoitoasetusta olisi muutettava, jotta EUH sisällytettäisiin sen 1 artiklaan ja sillä olisi unionin talousarviossa erillinen pääluokka. Sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja samoin kuin muiden toimielinten osalta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa on myös EUH:ta koskeva osa, ja EUH vastaa kertomukseen. Ulkosuhdehallintoon
  sovelletaan vastuuvapausmenettelyjä, joista määrätään
  SEUT
  319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145–147 artiklassa.
  Se antaa Euroopan parlamentille kaiken tarpeellisen tuen, jotta Euroopan parlamentti voi käyttää oikeuksiaan vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena. Komissio vastaa toimintatalousarvion täytäntöönpanosta SEUT 317 artiklan mukaisesti. Päätöksissä, joilla on rahoitusvaikutuksia, noudatetaan erityisesti varainhoitoasetuksen IV osastossa säädettyjä vastuita, erityisesti sen 75 artiklaa menotapahtumien osalta sekä 64–68 artiklaa taloushallinnon henkilöstön vastuualueiden osalta. |
| --- | --- |

(14)

Varainhoitoasetusta olisi muutettava, jotta EUH sisällytettäisiin sen 1 artiklaan ja sillä olisi unionin talousarviossa erillinen pääluokka. Sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja samoin kuin muiden toimielinten osalta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa on myös EUH:ta koskeva osa, ja EUH vastaa kertomukseen. Ulkosuhdehallintoon
  sovelletaan vastuuvapausmenettelyjä, joista määrätään
  SEUT
  319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145–147 artiklassa.
  Se antaa Euroopan parlamentille kaiken tarpeellisen tuen, jotta Euroopan parlamentti voi käyttää oikeuksiaan vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena. Komissio vastaa toimintatalousarvion täytäntöönpanosta SEUT 317 artiklan mukaisesti. Päätöksissä, joilla on rahoitusvaikutuksia, noudatetaan erityisesti varainhoitoasetuksen IV osastossa säädettyjä vastuita, erityisesti sen 75 artiklaa menotapahtumien osalta sekä 64–68 artiklaa taloushallinnon henkilöstön vastuualueiden osalta.

| (15) | EUH:n perustamisessa olisi noudatettava kustannustehokkuuden periaatetta ja pyrittävä välttämään budjettivaikutuksia. Tätä varten on käytettävä siirtymäjärjestelyjä ja kehitettävä valmiuksia vähitellen. Tehtävien, toimien ja resurssien tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden rakenteiden kanssa tulisi välttää. Kaikkia mahdollisuuksia toiminnan järkiperäistämiseen olisi hyödynnettävä. Lisäksi jäsenvaltioiden väliaikaisia toimihenkilöitä varten tarvitaan joitakin lisätoimia, jotka on rahoitettava voimassa olevan monivuotisen kehyksen puitteissa. |
| --- | --- |

(15)

EUH:n perustamisessa olisi noudatettava kustannustehokkuuden periaatetta ja pyrittävä välttämään budjettivaikutuksia. Tätä varten on käytettävä siirtymäjärjestelyjä ja kehitettävä valmiuksia vähitellen. Tehtävien, toimien ja resurssien tarpeetonta päällekkäisyyttä muiden rakenteiden kanssa tulisi välttää. Kaikkia mahdollisuuksia toiminnan järkiperäistämiseen olisi hyödynnettävä. Lisäksi jäsenvaltioiden väliaikaisia toimihenkilöitä varten tarvitaan joitakin lisätoimia, jotka on rahoitettava voimassa olevan monivuotisen kehyksen puitteissa.

| (16) | EUH:n ja sen henkilöstön toimintaa varten olisi laadittava turvallisuutta, turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista ja avoimuutta koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(16)

EUH:n ja sen henkilöstön toimintaa varten olisi laadittava turvallisuutta, turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista ja avoimuutta koskevat säännöt.

| (17) | Palautetaan mieliin, että unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa sovelletaan ▐ ulkosuhdehallintoon sekä sen virkamiehiin ja muihin toimihenkilöihin, joihin sovelletaan joko henkilöstösääntöjä tai unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja. |
| --- | --- |

(17)

Palautetaan mieliin, että unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa sovelletaan ▐ ulkosuhdehallintoon sekä sen virkamiehiin ja muihin toimihenkilöihin, joihin sovelletaan joko henkilöstösääntöjä tai unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja.

| (18) | Euroopan unionilla ja Euroopan atomienergiayhteisöllä on edelleen yhteinen toimielinjärjestelmä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa molempien elinten ulkosuhteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja tehdä unionin edustustoille mahdolliseksi edustaa Euroopan atomienergiayhteisöä kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä. |
| --- | --- |

(18)

Euroopan unionilla ja Euroopan atomienergiayhteisöllä on edelleen yhteinen toimielinjärjestelmä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa molempien elinten ulkosuhteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja tehdä unionin edustustoille mahdolliseksi edustaa Euroopan atomienergiayhteisöä kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.

| (19) | Korkean edustajan olisi tarkasteltava vuoden 2013 puoliväliin mennessä EUH:n toimintaa ja organisaatiota, ja tarkasteluun olisi liitettävä tarvittaessa ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi. Tällainen tarkistus olisi hyväksyttävä viimeistään
  vuoden 2014 alussa, |
| --- | --- |

(19)

Korkean edustajan olisi tarkasteltava vuoden 2013 puoliväliin mennessä EUH:n toimintaa ja organisaatiota, ja tarkasteluun olisi liitettävä tarvittaessa ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi. Tällainen tarkistus olisi hyväksyttävä viimeistään
  vuoden 2014 alussa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luonne ja toiminta-ala

1.   Tällä päätöksellä vahvistetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon (”EUH”) organisaatio ja toiminta.

2.   EUH, jonka päätoimipaikka on Brysselissä, on toiminnallisesti itsenäinen, komissiosta ja neuvoston pääsihteeristöstä erillinen Euroopan unionin elin, jolla on tehtäviensä suorittamiseksi ja tavoitteidensa saavuttamiseksi tarvittava oikeuskelpoisuus.

3.   EUH on unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ('korkea edustaja') alaisuudessa.

4.   EUH muodostuu keskushallinnosta ja unionin edustustoista kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.

2 artikla

Tehtävät

1.   EUH tukee korkeaa edustajaa hänen suorittaessaan
  erityisesti SEU 18 ja 27 artiklan mukaisia tehtäviään:

| — | hänen suorittaessaan tehtäviään, jotka liittyvät
  Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) johtamiseen
  , mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP), osallistumiseen ehdotuksillaan tämän politiikan muotoiluun ja sen toteuttamiseen neuvoston valtuuttamana
  ja EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseen ▐; |
| --- | --- |

—

hänen suorittaessaan tehtäviään, jotka liittyvät
  Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) johtamiseen
  , mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP), osallistumiseen ehdotuksillaan tämän politiikan muotoiluun ja sen toteuttamiseen neuvoston valtuuttamana
  ja EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseen ▐;

| — | hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, sanotun vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön normaaleihin tehtäviin; |
| --- | --- |

—

hänen toimiessaan ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana, sanotun vaikuttamatta neuvoston pääsihteeristön normaaleihin tehtäviin;

| — | hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan koordinoinnista muilta osin, sanotun vaikuttamatta komission yksiköiden normaaleihin tehtäviin. |
| --- | --- |

—

hänen toimiessaan komission varapuheenjohtajana, kun on kyse komissiolle ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoitamisesta komissiossa ja unionin ulkoisen toiminnan koordinoinnista muilta osin, sanotun vaikuttamatta komission yksiköiden normaaleihin tehtäviin.

2.   EUH avustaa
  Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, komission puheenjohtajaa ja komissiota näiden omissa tehtävissä ulkosuhteiden alalla.

3 artikla

Yhteistyö

1.   EUH
  tukee jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintoja sekä
  neuvoston pääsihteeristön ja komission
  yksiköitä ja toimii niiden kanssa yhteistyössä
  , jotta johdonmukaisuus unionin ulkoisen toiminnan eri alojen välillä sekä näiden ja muiden unionin politiikkojen välillä varmistetaan.

2.   EUH ja komission yksiköt neuvottelevat keskenään kaikista unionin ulkoiseen toimintaan liittyvistä asioista
  näiden omissa tehtävissä YTPP:hen kuuluvia asioita lukuun ottamatta.
  EUH osallistuu valmistelutyöhön ja menettelyihin sellaisten säädösten osalta, joita komission on määrä laatia tällä alalla. Tämä kohta pannaan täytäntöön SEU V osaston 1 luvun ja ▐ SEUT 205 artiklan mukaisesti.

3.   EUH voi tehdä yksikkökohtaisia järjestelyjä asiaankuuluvien komission, neuvoston pääsihteeristön taikka Euroopan unionin muiden laitosten tai toimielinten välisten elinten kanssa.

4.   EUH tukee unionin muita toimielimiä ja elimiä
  , erityisesti Euroopan parlamenttia,
  asiaankuuluvalla tavalla ja tekee niiden kanssa asiaankuuluvaa yhteistyötä.
  EUH voi myös saada tukea näiltä toimielimiltä ja elimiltä, virastot mukaan luettuina tarpeen mukaan, ja tehdä niiden kanssa yhteistyötä. EUH:n sisäinen tarkastaja toimii yhteistyössä komission sisäisen tarkastajan kanssa tarkastuspolitiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi, erityisesti mitä tulee komission vastuuseen toimintamenoista. Lisäksi ulkosuhdehallinto tekee yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin kanssa asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. Sen on erityisesti annettava pikaisesti kyseisen asetuksen edellyttämä päätös sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä. Mainitun asetuksen mukaisesti jäsenvaltiot kansallisten säännösten mukaisesti sekä toimielimet avustavat viraston henkilöstöä sen tehtävien suorittamisessa
  .

4 artikla

Keskushallinto

1.   EUH:ta johtaa
  toimeenpaneva
  pääsihteeri, joka toimii korkean edustajan alaisuudessa.
  Toimeenpaneva pääsihteeri
  toteuttaa kaikki ulkosuhdehallinnon moitteettoman toiminnan varmistamiseksi tarvittavat, mukaan lukien hallinnolliset ja budjettihallintoa koskevat toimenpiteet.
  Pääsihteeri
  huolehtii siitä, että toimet koordinoidaan tehokkaasti keskushallinnon kaikkien yksiköiden välillä ja unionin edustustojen kanssa ▐.

2.   
  Toimeenpanevaa pääsihteeriä
  avustaa kaksi apulaispääsihteeriä.

3.   EUH:n keskushallinto jaotellaan pääosastoihin.
  Näitä ovat erityisesti seuraavat
  :

| — | Pääosastot, jotka muodostuvat maantieteellisistä maailman kaikki maat ja alueet kattavista sekä monenvälisistä ja aihekohtaisista jaoksista. Nämä yksiköt koordinoivat tarvittaessa toimintansa komission toimivaltaisten yksiköiden ja neuvoston pääsihteeristön kanssa. |
| --- | --- |

—

Pääosastot, jotka muodostuvat maantieteellisistä maailman kaikki maat ja alueet kattavista sekä monenvälisistä ja aihekohtaisista jaoksista. Nämä yksiköt koordinoivat tarvittaessa toimintansa komission toimivaltaisten yksiköiden ja neuvoston pääsihteeristön kanssa.

| — | Pääosasto, joka hoitaa hallintoon, henkilöstöön, talousarvioon, turvallisuuteen sekä viestintä- ja tietojärjestelmiin liittyviä asioita
  ja joka toimii toimeenpanevan
  pääsihteerin
  hallinnoiman EUH:n puitteissa. Korkea edustaja nimittää tavanomaisten palvelukseenottosääntöjen mukaisesti pääjohtajan talousarviota ja hallintoa varten. Pääjohtaja toimii korkean edustajan
  alaisuudessa.
  Hän vastaa korkealle edustajalle EUH:n hallinnosta ja sisäisestä budjettihallinnosta. Hän noudattaa samoja budjettikohtia ja hallinnollisia sääntöjä, joita sovelletaan EU:n talousarvion pääluokan III siinä osassa, joka kuuluu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen V. |
| --- | --- |

—

Pääosasto, joka hoitaa hallintoon, henkilöstöön, talousarvioon, turvallisuuteen sekä viestintä- ja tietojärjestelmiin liittyviä asioita
  ja joka toimii toimeenpanevan
  pääsihteerin
  hallinnoiman EUH:n puitteissa. Korkea edustaja nimittää tavanomaisten palvelukseenottosääntöjen mukaisesti pääjohtajan talousarviota ja hallintoa varten. Pääjohtaja toimii korkean edustajan
  alaisuudessa.
  Hän vastaa korkealle edustajalle EUH:n hallinnosta ja sisäisestä budjettihallinnosta. Hän noudattaa samoja budjettikohtia ja hallinnollisia sääntöjä, joita sovelletaan EU:n talousarvion pääluokan III siinä osassa, joka kuuluu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen V.

| — | Kriisinhallinta- ja suunnittelulinja, siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara, Euroopan unionin sotilasesikunta ja Euroopan unionin tilannekeskus, jotka toimivat suoraan korkean edustajan alaisuudessa ja vastuulla
  , avustavat korkeaa edustajaa unionin YUTP:n hoidossa perussopimuksen määräysten mukaisesti ottaen huomioon muut unionin toimivaltuudet SEU 40 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kriisinhallinta- ja suunnittelulinja, siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara, Euroopan unionin sotilasesikunta ja Euroopan unionin tilannekeskus, jotka toimivat suoraan korkean edustajan alaisuudessa ja vastuulla
  , avustavat korkeaa edustajaa unionin YUTP:n hoidossa perussopimuksen määräysten mukaisesti ottaen huomioon muut unionin toimivaltuudet SEU 40 artiklan mukaisesti.

Näiden rakenteiden erityisominaisuudet sekä niiden toimintaan, palvelukseen ottoon ja henkilöstön asemaan liittyvät ominaispiirteet otetaan huomioon.

Täydellinen koordinointi Euroopan ulkosuhdehallinnon kaikkien rakenteiden välillä varmistetaan.

Keskushallintoon kuuluu myös:

| — | strateginen politiikan suunnitteluyksikkö; |
| --- | --- |

—

strateginen politiikan suunnitteluyksikkö;

| — | oikeudellinen yksikkö, joka on
  toimeenpanevan
  pääsihteerin hallintovallan alainen ja joka toimii tiiviisti yhdessä neuvoston ja komission oikeudellisten yksiköiden kanssa; |
| --- | --- |

—

oikeudellinen yksikkö, joka on
  toimeenpanevan
  pääsihteerin hallintovallan alainen ja joka toimii tiiviisti yhdessä neuvoston ja komission oikeudellisten yksiköiden kanssa;

| — | yksiköitä, jotka hoitavat toimielinten välisiä suhteita, tiedotusta ja julkisuusdiplomatiaa, sisäistä tilintarkastusta ja tarkastusta sekä henkilötietojen suojaa. |
| --- | --- |

—

yksiköitä, jotka hoitavat toimielinten välisiä suhteita, tiedotusta ja julkisuusdiplomatiaa, sisäistä tilintarkastusta ja tarkastusta sekä henkilötietojen suojaa.

4.   Korkea edustaja nimittää ▐ puheenjohtajat niille neuvoston valmisteluelimille, joiden puheenjohtajana toimii hänen edustajansa, mukaan lukien poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puheenjohtajan,
  neuvoston puheenjohtajuuden hoitamista koskevan Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteistä ja neuvoston valmisteluelinten puheenjohtajuudesta 1 päivänä joulukuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen (2009/908/EU) (3) liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

5.   Neuvoston pääsihteeristö ja komission asiaankuuluvat yksiköt tukevat tarvittaessa korkeaa edustajaa ja EUH:ta. EUH
  ,
  neuvoston pääsihteeristö ja asiaankuuluvat komission yksiköt voivat tehdä tätä varten yksikkökohtaisia järjestelyjä.

5 artikla

Unionin edustustot

1.   Korkea edustaja tekee päätöksen edustuston avaamisesta
  tai
  sulkemisesta yhteisymmärryksessä neuvoston ja komission kanssa.

2.   
  Kukin unionin edustusto toimii edustuston päällikön alaisuudessa.

Edustuston päälliköllä on määräysvalta edustuston henkilöstön kaikkien jäsenten suhteen, heidän asemastaan riippumatta, ja edustuston kaikkeen toimintaan nähden. Hän on vastuussa korkealle edustajalle edustuston työskentelyn yleisestä hallinnoimisesta sekä unionin kaikkien toimien koordinoinnista.

Edustustojen henkilöstöön kuuluu EUH:n henkilöstöä sekä komission henkilöstöä, silloin kun se on unionin talousarvion toteuttamisen ja unionin muiden politiikkojen kuin EUH:n tehtäviin kuuluvien politiikkojen kannalta asianmukaista.

3.   Edustuston päällikkö saa ohjeet korkealta edustajalta ja EUH:lta, ja hän vastaa näiden ohjeiden täytäntöönpanosta.

Aloilla, joilla komissio käyttää sille perussopimusten nojalla annettuja toimivaltuuksiaan, komissio voi
  SEUT 221 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  myös antaa ohjeita edustustoille. Edustuston päälliköllä on kokonaisvastuu näiden ohjeiden täytäntöönpanosta.

4.   Edustuston päällikkö käyttää kyseisessä kolmannessa maassa toteutettaviin EU:n hankkeisiin osoitettuja toimintamäärärahoja varainhoitoasetuksen mukaisesti, jos komissio on siirtänyt toimivallan edelleen.

5.   EUH:n pääsihteeri arvioi kunkin edustuston toimintaa määräajoin. Arviointiin sisältyy tilintarkastus ja hallinnon tarkastus. EUH:n pääsihteeri voi pyytää tätä varten asiaankuuluvien komission yksiköiden apua.
  EUH:n sisäisten toimenpiteiden lisäksi OLAF käyttää toimivaltaansa erityisesti toteuttaessaan petostentorjuntatoimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

6.   Korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä kyseisen asemamaan, kansainvälisen järjestön tai kolmannen maan kanssa. Korkea edustaja toteuttaa erityisesti tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asemamaa myöntää unionin edustustolle ja sen henkilöstölle ja omaisuudelle vastaavat erioikeudet ja vapaudet kuin ▐ 18 päivänä huhtikuuta 1961 tehdyssä diplomaattisia suhteita koskevassa Wienin yleissopimuksessa tarkoitetaan.

7.   Unionin edustustoilla on valmiudet avustaa myös muita toimielimiä, erityisesti ▐ Euroopan parlamenttia, niiden ▐ yhteyksissä siihen kansainväliseen järjestöön tai kolmanteen maahan, johon edustusto on akkreditoitu.

8.   Edustuston päälliköllä on valtuudet edustaa EU:ta edustuston
  akkreditointimaassa
  , erityisesti kun on kyse sopimusten tekemisestä tai osallistumisesta oikeudenkäyntiin osapuolena.

9.   Unionin edustustot toimivat läheisessä yhteistyössä
  ja jakavat tietoja
  jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen kanssa. ▐

10.   Unionin
  edustustot tukevat SEU 35 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti
  jäsenvaltioiden pyynnöstä ▐ jäsenvaltioita niiden diplomaattisuhteissa ja niiden konsuliviranomaisten antaessa suojelua unionin kansalaisille kolmansissa maissa
  .

6 artikla

Henkilöstö

1.
     
  Tämän artiklan säännöksiä 2 kohtaa lukuun ottamatta sovelletaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ('henkilöstösäännöt') sekä yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, mukaan lukien näihin sääntöihin SEUT 336 artiklan mukaisesti tehdyt muutokset niiden mukauttamiseksi EUH:n tarpeisiin.

2.
     
  EUH:n kokoonpanossa on
  Euroopan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä, mukaan lukien väliaikaisiksi toimihenkilöiksi nimitettyjä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnon henkilöstön jäseniä (4).

Tähän henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.

3.
     
  Tarvittaessa EUH käyttää erityistapauksissa rajoitettua määrää
  erityisiä lähetettyjä kansallisia asiantuntijoita.

Korkea edustaja hyväksyy neuvoston päätöksessä 2003/479/EY, sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/829/EY (5), vahvistettuja sääntöjä vastaavat säännöt, joiden mukaisesti lähetyt kansalliset asiantuntijat ovat EUH:n käytettävissä antaakseen erityistä asiantuntemustaan.

4.
     EUH:n henkilöstön jäsenten on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan unionin edun mukaisesti. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita hallituksilta, viranomaisilta, organisaatioilta tai ulkosuhdehallinnon ulkopuolisilta henkilöiltä taikka miltään muulta elimeltä tai henkilöltä kuin korkealta edustajalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan
  1
  kohdan kolmannen
  luetelmakohdan
  , 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan 3 kohdan soveltamista.
  Henkilöstösääntöjen 11 artiklan toisen kohdan mukaisesti EUH:n henkilöstö ei saa ottaa vastaan minkäänlaista palkkiota mistään ulkosuhdehallinnon ulkopuolisesta lähteestä.

▐

5.   Valtuudet, jotka henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaan kuuluvat nimittävälle viranomaiselle ja viranomaiselle, jolla on toimivalta tehdä sopimuksia, annetaan korkealle edustajalle, joka voi siirtää kyseisiä valtuuksia EUH:n sisällä.

6.   
  EUH:n palvelukseen otto perustuu ansioihin ja riittävän maantieteellisen ja sukupuolten välisen tasapainon varmistamiseen.
  Ulkosuhdehallinnon henkilöstössä tulee olla
  tarkoituksenmukainen määrä
  kaikkien jäsenvaltioiden
  kansalaisia. Vuonna 2013 suoritettavassa uudelleenarvioinnissa on puututtava myös tähän kysymykseen ja tehtävä tarpeen mukaan ehdotuksia erityisistä lisätoimista mahdollisten vääristymien korjaamiseksi.

7.
     Euroopan unionin
  virkamiehillä ja
  jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista tulevilla
  väliaikaisilla toimihenkilöillä on samat oikeudet ja velvollisuudet
  ja heitä kohdellaan tasavertaisesti, erityisesti siltä osin kuin on kyse kelpoisuudesta tulla valituksi kaikkiin tehtäviin samanlaisin ehdoin. Kansallisista ulkoasiainhallinnoista tulevien väliaikaisten toimihenkilöiden ja Euroopan unionin virkamiesten välillä ei tehdä eroa määrättäessä heitä tehtäviin kaikilla EUH:n toiminnan ja politiikan aloilla.
  Varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti jäsenvaltiot tukevat unionia sellaisten taloudellisten vastuiden täyttämisessä, jotka johtuvat kansallisista ulkoasiainhallinnoista tulevien EUH:n väliaikaisten toimihenkilöiden vastuista varainhoitoasetuksen 66 artiklan mukaisesti.

8.
     Korkea edustaja vahvistaa EUH:n henkilöstön valintamenettelyt.
  Valinnat tehdään ansioihin perustuvalla avoimella menettelyllä, ja niiden tavoitteena on varmistaa, että yksikkö saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä. Samalla varmistetaan riittävä maantieteellinen tasapaino ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten tarkoituksenmukainen edustus EUH:ssa ja pyritään sukupuolten tasapainoon.
  Jäsenvaltioiden, neuvoston pääsihteeristön ja komission edustajat osallistuvat ▐ ulkosuhdehallinnon avoimia toimia koskevaan palvelukseenottomenettelyyn.

9.   Kun EUH on täysin toimintakykyinen,
  1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen
  jäsenvaltioiden henkilöstön tulisi edustaa vähintään yhtä kolmasosaa AD-tasolla.
  Samoin vakituisten EU:n virkamiesten tulisi edustaa vähintään 60 prosenttia EUH:n henkilöstöstä AD-tasolla, mukaan lukien jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnoista tulevat henkilöstön jäsenet, joista on tullut vakituisia EU:n virkamiehiä henkilöstösääntöjen määräysten mukaisesti
  . Korkea edustaja esittää vuosittain
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle selvityksen ulkosuhdehallinnon toimien täyttämisestä.

10.   Korkea edustaja vahvistaa tehtäväkiertoa koskevat säännöt, jotta varmistetaan ulkosuhdehallinnon henkilöstön jäsenten ▐ suuri liikkuvuus. Edellä 4 artiklan 3 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun henkilöstöön sovelletaan erityisiä sääntöjä. Periaatteessa kaikki ulkosuhdehallinnon henkilöstön jäsenet työskentelevät määräajoin unionin edustustoissa. Korkea edustaja laatii asiasta säännöt.

11.   Kunkin jäsenvaltion on kansallisen lainsäädäntönsä sovellettavien määräysten mukaisesti taattava virkamiehilleen, joista on tullut EUH:n väliaikaisia toimihenkilöitä,
  palvelukauden
  päätyttyä välitön paluu entisiin tehtäviin.
  Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 50 b artiklan mukaisesti tämä palvelukausi ei saa ylittää kahdeksaa vuotta, jollei sitä jatketa enintään kahdella vuodella poikkeuksellisissa oloissa ja yksikön edun nimissä.

EUH:ssa työskentelevillä EU:n virkamiehillä on oikeus hakea alkuperäisen toimielimensä tehtäviin sisäisten ehdokkaiden kanssa samoin ehdoin.

12.   EUH:n henkilöstön asianmukaisesta yhteisestä koulutuksesta huolehditaan hyödyntäen erityisesti voimassa olevia kansallisia
  ja EU:n
  käytäntöjä ja rakenteita. Korkea edustaja toteuttaa tätä varten asianmukaiset toimenpiteet vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta.

7 artikla

Siirtymäsäännökset henkilöstön osalta

1.
     
  Liitteessä luetellut neuvoston pääsihteeristön ja komission asiaankuuluvat yksiköt ja tehtävät siirretään EUH:oon. Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt, joilla on toimi liitteessä luetelluissa yksiköissä tai jotka hoitavat liitteessä lueteltuja tehtäviä, siirretään ulkosuhdehallintoon. Tämä koskee soveltuvin osin tällaisissa yksiköissä tai tehtävissä toimivaa sopimussuhteista tai paikalta palkattua henkilöstöä. Kyseisissä yksiköissä tai tehtävissä toimivat kansalliset asiantuntijat siirretään myös ulkosuhdehallintoon alkuperäjäsenvaltioiden viranomaisten suostumuksella.

Siirrot tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.

Henkilöstösääntöjen mukaisesti korkea edustaja määrää kunkin virkamiehen hänen palkkaluokkaansa vastaavaan virkaan kyseisen virkamiehen tehtäväryhmässä hänen siirtyessään ulkosuhdehallinnon palvelukseen.

2.
     
  Menettelyt, jotka koskevat henkilöstön ottamista palvelukseen ulkosuhdehallintoon siirrettäviin toimiin ja jotka ovat meneillään tämän päätöksen voimaantulopäivänä, jäävät voimaan. Ne toteutetaan ja saatetaan päätökseen korkean edustajan alaisuudessa asianomaisia avoimia toimia koskevien ilmoitusten sekä henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

8 artikla

Talousarvio

1.   
  Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät Euroopan unionin talousarvion EUH:ta koskevan pääluokan osalta jaetaan varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti. Korkea edustaja antaa sisäiset säännöt hallinnollisia toimenpiteitä koskevien budjettikohtien hallintoa varten. Toimintamenot jäävät komissiota koskevaan budjettikohtaan.

2.   EUH käyttää toimivaltuuksiaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti sille osoitettujen määrärahojen rajoissa.

3.
     
  Laatiessaan arvioita EUH:n hallintomenoista korkea edustaja kuulee kehitysyhteistyöpolitiikasta vastaavaa komission jäsentä ja naapuruuspolitiikasta vastaavaa komission jäsentä näiden vastuualueiden osalta.

4.
     
  SEUT 314 artiklan 1 kohdan mukaisesti EUH laatii ennakkoarviot seuraavan varainhoitovuoden menoistaan. Komissio kokoaa nämä ennakkoarviot talousarvioesitykseen, joka voi sisältää edellä mainituista poikkeavia arvioita. Komissio voi muuttaa talousarvioesitystä SEUT 314 artiklan 2 kohdan nojalla.

5.   
  Talousarvion avoimuuden varmistamiseksi unionin ulkosuhteiden alalla komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle EU:n talousarvioesityksen kanssa valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kattavasti kaikki unionin ulkosuhteisiin liittyvät menot.

6.   EUH:oon sovelletaan vastuuvapausmenettelyjä, joista määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145–147 artiklassa.
  EUH toimii täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimittaa tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot, mukaan lukien osallistumalla asiaan kuuluvien elinten kokouksiin.

9 artikla

Ulkoisen toiminnan välineet ja ohjelmasuunnittelu

1.   
  Komissio vastaa EU:n ulkoisen yhteistyön ohjelmien hallinnoinnista tämän kuitenkaan rajoittamatta komission ja EUH:n tehtäviä seuraavissa kohdissa esitetyssä ohjelmasuunnittelussa.

2.
     
  Korkea edustaja varmistaa EU:n ulkoisen toiminnan yleisen poliittisen koordinoinnin, jolla toteutetaan EU:n ulkoisen toiminnan yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja tehokkuus erityisesti seuravilla ulkoisen avun välineillä:

| — | kehitysyhteistyön rahoitusväline |
| --- | --- |

—

kehitysyhteistyön rahoitusväline

| — | Euroopan kehitysrahasto |
| --- | --- |

—

Euroopan kehitysrahasto

| — | demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen
  rahoitusväline |
| --- | --- |

—

demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen
  rahoitusväline

| — | eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline |
| --- | --- |

—

eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

| — | teollistuneiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusväline |
| --- | --- |

—

teollistuneiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusväline

| — | ydinturvallisuusalan yhteistyöväline |
| --- | --- |

—

ydinturvallisuusalan yhteistyöväline

| — | vakautusväline 15 päivänä marraskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1717/2006 4 artiklassa tarkoitetun avun osalta. |
| --- | --- |

—

vakautusväline 15 päivänä marraskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1717/2006 4 artiklassa tarkoitetun avun osalta.

3.   
  EUH edistää erityisesti mainittujen välineiden ohjelmasuunnittelua ja hallinnointisykliä välineissä esitettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden pohjalta. Se
  vastaa ▐ seuraavien ohjelmasuunnitteluun sisältyviä strategisia, monivuotisia vaiheita koskevien komission päätösten valmistelusta:

| (i) | maakohtaiset määrärahat kunkin alueen kokonaisrahoituksen määrittämiseksi (rahoituskehyksen alustavan erittelyn mukaisesti). Osa rahoituksesta varataan kullakin alueella alueellisia ohjelmia varten; |
| --- | --- |

(i)

maakohtaiset määrärahat kunkin alueen kokonaisrahoituksen määrittämiseksi (rahoituskehyksen alustavan erittelyn mukaisesti). Osa rahoituksesta varataan kullakin alueella alueellisia ohjelmia varten;

| (ii) | maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat; |
| --- | --- |

(ii)

maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat;

| (iii) | maa- ja alueohjelmat. |
| --- | --- |

(iii)

maa- ja alueohjelmat.

Edellä olevan 3 artiklan mukaisesti korkea edustaja ja ulkosuhdehallinto toimivat yhteistyössä asianomaisten komission jäsenten ja yksiköiden kanssa kyseisten välineiden koko ohjelmasuunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheen ajan sanotun vaikuttamatta 1 artiklan 3 kohtaan. Kaikki päätösehdotukset laaditaan komission menettelyt huomioon ottaen ja toimitetaan komission hyväksyttäviksi.

4.   Euroopan kehitysrahastoa ja kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevat ehdotukset, myös ne, joissa on kyse perusasetusten ja 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen muutoksista, laaditaan
  yhdessä
  ulkosuhdehallinnon asianmukaisissa yksiköissä ja komissiossa kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen
  vastuulla
  ja esitetään sitten yhdessä
  korkean edustajan kanssa komissiolle
  päätöstä varten.

Aihekohtaiset ohjelmat
  lukuun ottamatta demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä, ydinturvallisuusalan yhteistyövälinettä ja 2 kohdan seitsemännessä luetelmakohdassa mainittua vakausvälineen osaa
  laatii asiasta vastaava komission yksikkö kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen ohjauksella. Ne esitetään kollegiolle korkean edustajan ja muiden asianosaisten komission jäsenten suostumuksella.

5.   Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevat ehdotukset, myös ne, joissa on kyse perusasetusten ja 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelma-asiakirjojen muutoksista, laaditaan
  yhdessä
  ulkosuhdehallinnon asianmukaisissa yksiköissä ja komissiossa naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen
  vastuulla
  , ja esitetään sitten yhdessä korkean edustajan kanssa komissiolle päätöstä varten.

6.
     
  Korkea edustaja / EUH vastaa toimista YUTP:n talousarvion vakautusvälineen, lukuun ottamatta 2 artiklan seitsemännessä kohdassa mainittua luetelmaosaa, teollistuneiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen, viestinnän ja julkisuusdiplomatian sekä vaalitarkkailuvaltuuskuntien puitteissa. Komissio vastaa näiden kohtien rahoituksen toteutuksesta korkean edustajan alaisuudessa hänen ominaisuudessaan komission varapuheenjohtajana (6). Tästä toteutuksesta vastaava komission yksikkö toimii EUH:n tiloissa.

10 artikla

Turvallisuus

1.   Korkea edustaja päättää
  neuvoston päätöksessä 2001/264/EY tarkoitettua komiteaa kuultuaan
  Euroopan ulkosuhdehallinnon turvallisuussäännöistä ja toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ulkosuhdehallinto hallitsee tehokkaasti henkilöstöönsä, fyysiseen omaisuuteensa ja tietoihin kohdistuvat riskit ja että se täyttää huolellisuusvelvoitteensa. Sääntöjä sovelletaan kaikkiin ulkosuhdehallinnon henkilöstön jäseniin ja kaikkiin unionin edustustojen henkilöstön jäseniin heidän hallinnollisesta asemastaan tai alkuperästään riippumatta.

2.   
  Odotettaessa 1 kohdassa tarkoitettua päätöstä

| — | turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisen osalta EUH soveltaa neuvoston päätöstä 2001/264/EY; |
| --- | --- |

—

turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisen osalta EUH soveltaa neuvoston päätöstä 2001/264/EY;

| — | muiden turvallisuusnäkökohtien osalta EUH soveltaa komission päätöstä 2001/844/EY. |
| --- | --- |

—

muiden turvallisuusnäkökohtien osalta EUH soveltaa komission päätöstä 2001/844/EY.

3.   EUH:lla on oltava turvallisuusasioista vastaava yksikkö, jota jäsenvaltioiden toimivaltaiset yksiköt avustavat.

4.   Korkea edustaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet ulkosuhdehallinnon turvallisuussääntöjen panemiseksi täytäntöön, erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen suojelemiseksi ja toimenpiteiden toteuttamiseksi silloin kun ulkosuhdehallinnon henkilöstö ei ole noudattanut turvallisuussääntöjä. Tätä varten ulkosuhdehallinto pyytää neuvoja neuvoston pääsihteeristön turvallisuusyksiköltä sekä komission ja jäsenvaltioiden asianmukaisilta yksiköiltä.

11 artikla

Asiakirjojen, arkistojen ja tietosuojan saatavuus

1.   EUH soveltaa neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 vahvistettuja sääntöjä. Korkea edustaja päättää täytäntöönpanosäännöistä ulkosuhdehallinnon osalta.

2.   EUH:n pääsihteeri organisoi ulkosuhdehallinnon arkistot. Neuvoston pääsihteeristöstä ja komissiosta siirrettyjen yksiköiden asiaankuuluvat arkistot siirretään ulkosuhdehallintoon.

3.   EUH suojelee yksilöitä henkilötietojen käsittelyssä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Korkea edustaja päättää täytäntöönpanosäännöistä ulkosuhdehallinnon osalta.

12 artikla

Kiinteä omaisuus

1.   Neuvoston pääsihteeristö ja asiaankuuluvat komission yksiköt toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta
  7 artiklassa
  tarkoitettujen siirtojen yhteydessä voidaan tehdä EUH:n toiminnan edellyttämät muutokset neuvoston ja komission rakennuksissa.

2.   Korkea edustaja ja neuvoston pääsihteeristö sekä tarvittaessa komissio päättävät yhdessä ehdot, joilla kiinteä omaisuus annetaan ulkosuhdehallinnon keskushallinnon ja unionin edustustojen käyttöön.

13 artikla

Loppusäännökset

1.   Korkea edustaja, neuvosto, komissio ja jäsenvaltiot vastaavat tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja toteuttavat kaikki sen edellyttämät toimenpiteet.

2.   Korkea edustaja esittää
  vuoden 2011 loppuun mennessä Euroopan parlamentille,
  neuvostolle
  ja komissiolle
  kertomuksen ulkosuhdehallinnon toiminnasta.
  Se koskee erityisesti 5 artiklan 3 ja 10 kohdan ja 9 artiklan säännösten täytäntöönpanoa.

3.
     
  Korkea edustaja tarkastelee vuoden 2013 puoliväliin mennessä EUH:n toimintaa ja organisaatiota. Tarkastelu koskee muun muassa 6 artiklan 8 ja 11 kohdan säännösten täytäntöönpanoa. Tämän tarkastelun yhteydessä esitetään tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi. Siinä tapauksessa neuvosto tarkistaa SEU 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämän päätöksen kyseisen tarkastelun pohjalta viimeistään vuoden 2014 alussa.

4.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Varainhoitoa ja palvelukseen ottamista koskevat säännökset
  tulevat voimaan
  vasta henkilöstösääntöjen ja varainhoitoasetuksen tarvittavien muutosten sekä lisätalousarvion hyväksymisen jälkeen. Korkea edustaja, neuvoston pääsihteeristö ja komissio sopivat jäsenvaltioiden kanssa neuvotellen järjestelyistä
  kitkattoman siirtymisen varmistamiseksi
  .

5.   Korkea edustaja toimittaa viimeistään kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta komissiolle lisätalousarvioesityksen antamista varten arvion ulkosuhdehallinnon tuloista ja menoista sekä henkilöstötaulukon.

6.   Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä [päiväys].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL ...

1

(2)  EUVL ...

2

(3)  

  EUVL L 322, 9.12.2009, s. 28.

3

EUVL L 322, 9.12.2009, s. 28.

(4)  
  Henkilöstösääntöjen 98 artiklan 1 kohdan toinen alakohta kuuluu seuraavasti: ”Nimittävä viranomainen ottaa 1 päivästä heinäkuuta 2013 huomioon myös muiden toimielinten virkamiesten hakemukset asettamatta mitään ryhmää etusijalle.”

4

Henkilöstösääntöjen 98 artiklan 1 kohdan toinen alakohta kuuluu seuraavasti: ”Nimittävä viranomainen ottaa 1 päivästä heinäkuuta 2013 huomioon myös muiden toimielinten virkamiesten hakemukset asettamatta mitään ryhmää etusijalle.”

(5)  

  EUVL L 327, 13.12.2007, s. 10.

5

EUVL L 327, 13.12.2007, s. 10.

(6)  
  Komissio antaa lausuman siitä, että korkealla edustajalla on asiassa tarvittavat valtuudet täysin varainhoitoasetuksen mukaan.

6

Komissio antaa lausuman siitä, että korkealla edustajalla on asiassa tarvittavat valtuudet täysin varainhoitoasetuksen mukaan.

Torstai 8. heinäkuuta 2010LIITE

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOON SIIRRETTÄVÄT YKSIKÖT JA TEHTÄVÄT (1)

Jäljempänä on luettelo kaikista hallinnollisista yksiköistä, jotka siirretään kokonaisuudessaan Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH). Tämä ei vaikuta mahdollisiin lisätarpeisiin tai resurssien kohdentamiseen, joista päätetään EUH:n perustamiseen liittyvistä kokonaistalousarviosta käytävissä neuvotteluissa, eikä päätöksiin tarvittavan tukitoiminnoista vastaavan henkilöstön palkkaamisesta, tai tästä johtuviin mahdollisiin neuvoston pääsihteeristön ja komission sekä EUH:n välisiin palvelutasosopimuksiin.

1.   NEUVOSTON PÄÄSIHTEERISTÖ

Jäljempänä mainituissa yksiköissä ja tehtävissä työskentelevä henkilöstö siirretään kokonaisuudessaan EUH:n alaisuuteen, lukuun ottamatta muutamia henkilöstöryhmiä, jotka suorittavat 2 artiklan 1 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisia neuvoston pääsihteeristön tavanomaisia tehtäviä, sekä tiettyjä jäljempänä mainittuja erityistehtäviä:

| | |
| --- | --- |

| | — | Kriisinhallinta- ja suunnitteluosasto (CMPD) |
| --- | --- | --- |

—

Kriisinhallinta- ja suunnitteluosasto (CMPD)

| — | Siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (CPCC) |
| --- | --- |

—

Siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (CPCC)

| — | Euroopan unionin sotilasesikunta (EUSE).






  — | Suoraan EUSE:n pääjohtajan alaisuudessa toimivat osastot |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan unionin sotilasesikunta (EUSE).

—

Suoraan EUSE:n pääjohtajan alaisuudessa toimivat osastot

| — | Toiminta-ajatukset ja voimavarat -osasto |
| --- | --- |

—

Toiminta-ajatukset ja voimavarat -osasto

| — | Tiedustelusta vastaava osasto |
| --- | --- |

—

Tiedustelusta vastaava osasto

| — | Operaatio-osasto |
| --- | --- |

—

Operaatio-osasto

| — | Logistiikkaosasto |
| --- | --- |

—

Logistiikkaosasto

| — | Viesti- ja tietojärjestelmät -osasto |
| --- | --- |

—

Viesti- ja tietojärjestelmät -osasto

| — | EU:n tilannekeskus (SitCen) |
| --- | --- |

—

EU:n tilannekeskus (SitCen)

Poikkeus:

| — | Turvallisuusjärjestelyt hyväksyvän viranomaisen tukihenkilöstö SitCenissä |
| --- | --- |

—

Turvallisuusjärjestelyt hyväksyvän viranomaisen tukihenkilöstö SitCenissä

| | — | Suoraan pääjohtajan alaisuudessa toimivat toimintayksiköt |
| --- | --- | --- |

—

Suoraan pääjohtajan alaisuudessa toimivat toimintayksiköt

| — | Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Yhdistyneiden kansakuntien osasto |
| --- | --- |

—

Pohjois- ja Etelä-Amerikan ja Yhdistyneiden kansakuntien osasto

| — | Länsi-Balkanin, Itä-Euroopan ja Keski-Aasian osasto |
| --- | --- |

—

Länsi-Balkanin, Itä-Euroopan ja Keski-Aasian osasto

| — | Joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen osasto |
| --- | --- |

—

Joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen osasto

| — | Parlamentin kanssa käsiteltävien YUTP-asioiden osasto |
| --- | --- |

—

Parlamentin kanssa käsiteltävien YUTP-asioiden osasto

| — | New Yorkin yhteystoimisto |
| --- | --- |

—

New Yorkin yhteystoimisto

| — | Geneven yhteystoimisto |
| --- | --- |

—

Geneven yhteystoimisto

| | |
| --- | --- |

2.   KOMISSIO (EDUSTUSTOT MUKAAN LUKIEN)

Jäljempänä mainituissa yksiköissä ja tehtävissä työskentelevä henkilöstö siirretään kokonaisuudessaan Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisuuteen, lukuun ottamatta hyvin rajoitettua määrää henkilöstöryhmiä, jotka on mainittu jäljempänä poikkeuksina.

| | — | Koko hierarkia
  ja siihen suoraan liittyvä tukihenkilöstö |
| --- | --- | --- |

—

Koko hierarkia
  ja siihen suoraan liittyvä tukihenkilöstö

| — | Linja A (Kriisinhallintatoimet ja YUTP:n koordinointi) |
| --- | --- |

—

Linja A (Kriisinhallintatoimet ja YUTP:n koordinointi)

| — | Linja B (Monenväliset suhteet ja ihmisoikeudet) |
| --- | --- |

—

Linja B (Monenväliset suhteet ja ihmisoikeudet)

| — | Linja C (Pohjois-Amerikka, Itä-Aasia, Australia, Uusi-Seelanti, ETA, Efta, San Marino, Andorra ja Monaco) |
| --- | --- |

—

Linja C (Pohjois-Amerikka, Itä-Aasia, Australia, Uusi-Seelanti, ETA, Efta, San Marino, Andorra ja Monaco)

| — | Linja D ( Euroopan naapuruuspolitiikan koordinointi) |
| --- | --- |

—

Linja D ( Euroopan naapuruuspolitiikan koordinointi)

| — | Linja E (Itä-Eurooppa, Etelä-Kaukasia ja Keski-Aasian tasavallat) |
| --- | --- |

—

Linja E (Itä-Eurooppa, Etelä-Kaukasia ja Keski-Aasian tasavallat)

| — | Linja F (Lähi- ja Keski-itä, Välimeren eteläpuoliset maat) |
| --- | --- |

—

Linja F (Lähi- ja Keski-itä, Välimeren eteläpuoliset maat)

| — | Linja G (Latinalainen Amerikka) |
| --- | --- |

—

Linja G (Latinalainen Amerikka)

| — | Linja H (Aasia (pois luettuina Japani ja Korea)) |
| --- | --- |

—

Linja H (Aasia (pois luettuina Japani ja Korea))

| — | Linja I (Päätoimipaikan resurssit, tiedotus, toimielinten väliset suhteet) |
| --- | --- |

—

Linja I (Päätoimipaikan resurssit, tiedotus, toimielinten väliset suhteet)

| — | Linja K (Ulkomaanedustus) |
| --- | --- |

—

Linja K (Ulkomaanedustus)

| — | Linja L (Strategia, koordinointi ja analyysi) |
| --- | --- |

—

Linja L (Strategia, koordinointi ja analyysi)

| — | Itäisen kumppanuuden työryhmä |
| --- | --- |

—

Itäisen kumppanuuden työryhmä

| — | Yksikkö-0I (Sisäinen tarkastus) |
| --- | --- |

—

Yksikkö-0I (Sisäinen tarkastus)

Poikkeukset:

| — | Rahoitusvälineiden hallinnoinnista vastaava henkilöstö |
| --- | --- |

—

Rahoitusvälineiden hallinnoinnista vastaava henkilöstö

| — | Edustustojen henkilöstön palkkojen ja lisien maksatuksesta vastaava henkilöstö |
| --- | --- |

—

Edustustojen henkilöstön palkkojen ja lisien maksatuksesta vastaava henkilöstö

| | — | Kaikki edustustojen päälliköt ja varapäälliköt
  sekä heihin suoraan liittyvä tukihenkilöstö |
| --- | --- | --- |

—

Kaikki edustustojen päälliköt ja varapäälliköt
  sekä heihin suoraan liittyvä tukihenkilöstö

| — | Kaikki poliittiset jaokset tai solut ja niiden henkilöstö |
| --- | --- |

—

Kaikki poliittiset jaokset tai solut ja niiden henkilöstö

| — | Kaikki tiedotus- ja julkisuusdiplomatiajaokset ja niiden henkilöstö |
| --- | --- |

—

Kaikki tiedotus- ja julkisuusdiplomatiajaokset ja niiden henkilöstö

| — | Kaikki hallinnolliset jaokset |
| --- | --- |

—

Kaikki hallinnolliset jaokset

Poikkeukset

| — | Rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vastaava henkilöstö |
| --- | --- |

—

Rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vastaava henkilöstö

| | — | Linja D (AKT II - Länsi- ja Keski-Afrikka, Karibian alue sekä merentakaiset maat ja alueet) merentakaisten maiden työryhmää lukuun ottamatta |
| --- | --- | --- |

—

Linja D (AKT II - Länsi- ja Keski-Afrikka, Karibian alue sekä merentakaiset maat ja alueet) merentakaisten maiden työryhmää lukuun ottamatta

| — | Linja E (AKT III - Afrikan sarvi, Itä-Afrikka, eteläinen Afrikka, Intian valtameri ja Tyynimeri) |
| --- | --- |

—

Linja E (AKT III - Afrikan sarvi, Itä-Afrikka, eteläinen Afrikka, Intian valtameri ja Tyynimeri)

| — | Yksikkö C1 (AKT 1: Avun suunnittelu ja hallinnointi): Suunnittelusta vastaava henkilöstö |
| --- | --- |

—

Yksikkö C1 (AKT 1: Avun suunnittelu ja hallinnointi): Suunnittelusta vastaava henkilöstö

| — | Yksikkö C2 (Yleisafrikkalaiset kysymykset ja instituutiot, hallinto ja muuttoliike): Yleisafrikkalaisista kysymyksistä vastaava henkilöstö |
| --- | --- |

—

Yksikkö C2 (Yleisafrikkalaiset kysymykset ja instituutiot, hallinto ja muuttoliike): Yleisafrikkalaisista kysymyksistä vastaava henkilöstö

| — | Asianomaista kysymyksistä vastaavat organisaation osat
  ja niihin suoraan liittyvä tukihenkilöstö |
| --- | --- |

—

Asianomaista kysymyksistä vastaavat organisaation osat
  ja niihin suoraan liittyvä tukihenkilöstö

---

(1)  Koko siirrettävän henkilöstön toimintamenot otetaan monivuotisen rahoituskehyksen menoja koskevasta budjettikohdasta 5 (Hallinto).

Torstai 8. heinäkuuta 2010LIITE

KORKEAN EDUSTAJAN
   (1)
  JULISTUS POLIITTISESTA VASTUUSTA

Korkea edustaja kehittää suhteitaan Euroopan parlamenttiin niiden kuulemista, tiedottamista ja raportointia koskevien sitoumusten pohjalta, joita aiempi ulkosuhteista vastannut komission jäsen, entinen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja sekä kiertävä neuvoston puheenjohtajavaltio ovat tehneet viime toimikaudella. Sitoumuksia mukautetaan tarvittaessa, ottaen huomioon parlamentin harjoittaman poliittisen valvonnan asema ja korkean edustajan aseman uudelleen määrittely perussopimusten mukaan sekä SEU 36 artiklan mukaisesti.

Käytännössä:

| 1. | Korkea edustaja kuulee Euroopan parlamenttia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista SEU 36 artiklan mukaisesti. Näkemyksiä vaihdetaan ennen YUTP:n alaan kuuluvien mandaattien ja strategioiden hyväksymistä asianmukaisessa muodossa ja käsiteltävien aiheiden arkaluontoisuuden ja luottamuksellisuuden mukaisesti. Tässä yhteydessä tehostetaan myös yhteisiä neuvottelukokouksia ulkoasiainvaliokunnan ja budjettivaliokunnan puheenjohtajistojen kanssa. Näissä kokouksissa annettavissa tilanneselostuksissa käsitellään erityisesti EU:n talousarviosta rahoitettavia käynnissä ja valmisteilla olevia YUTP-operaatioita. Säännöllisesti pidettävien kokousten lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä yhteisiä neuvottelukokouksia. Euroopan ulkosuhdehallintoa edustavat (kaikissa kokouksissa) poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean pysyvän puheenjohtajan ohella myös politiikasta vastaavat johtavassa asemassa olevat virkamiehet. |
| --- | --- |

1.

Korkea edustaja kuulee Euroopan parlamenttia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista SEU 36 artiklan mukaisesti. Näkemyksiä vaihdetaan ennen YUTP:n alaan kuuluvien mandaattien ja strategioiden hyväksymistä asianmukaisessa muodossa ja käsiteltävien aiheiden arkaluontoisuuden ja luottamuksellisuuden mukaisesti. Tässä yhteydessä tehostetaan myös yhteisiä neuvottelukokouksia ulkoasiainvaliokunnan ja budjettivaliokunnan puheenjohtajistojen kanssa. Näissä kokouksissa annettavissa tilanneselostuksissa käsitellään erityisesti EU:n talousarviosta rahoitettavia käynnissä ja valmisteilla olevia YUTP-operaatioita. Säännöllisesti pidettävien kokousten lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä yhteisiä neuvottelukokouksia. Euroopan ulkosuhdehallintoa edustavat (kaikissa kokouksissa) poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean pysyvän puheenjohtajan ohella myös politiikasta vastaavat johtavassa asemassa olevat virkamiehet.

| 2. | Korkea edustaja ottaa huomioon vielä neuvoteltavana olevan kansainvälisten sopimusten neuvottelemista koskevan Euroopan parlamentin ja komission välisen puitesopimuksen, ja soveltaa sitä soveltuvin osin omaan vastuualaansa kuuluviin sopimuksiin, kun asiassa tarvitaan parlamentin hyväksyntä. Euroopan parlamentille tiedotetaan SEUT 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti kaikista YUTP:n alan sopimuksista välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.

Korkea edustaja ottaa huomioon vielä neuvoteltavana olevan kansainvälisten sopimusten neuvottelemista koskevan Euroopan parlamentin ja komission välisen puitesopimuksen, ja soveltaa sitä soveltuvin osin omaan vastuualaansa kuuluviin sopimuksiin, kun asiassa tarvitaan parlamentin hyväksyntä. Euroopan parlamentille tiedotetaan SEUT 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti kaikista YUTP:n alan sopimuksista välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa.

| 3. | Korkea edustaja jatkaa käytännöksi vakiintunutta perusteellista vuoropuhelua ja ilmoittaa edelleen kaikista asiakirjoista, jotka laaditaan rahoitusvälineiden (Euroopan kehitysrahastoa lukuun ottamatta) strategisen suunnittelun vaiheita varten. Sama pätee kaikkiin kuulemismenettelyyn liittyviin asiakirjoihin, jotka toimitetaan jäsenvaltioille valmisteluvaiheessa. Tämä käytäntö ei rajoita delegoituja säädöksiä koskevan SEUT 290 artiklan soveltamisalasta ja soveltamisesta käytävien neuvottelujen tulosta. |
| --- | --- |

3.

Korkea edustaja jatkaa käytännöksi vakiintunutta perusteellista vuoropuhelua ja ilmoittaa edelleen kaikista asiakirjoista, jotka laaditaan rahoitusvälineiden (Euroopan kehitysrahastoa lukuun ottamatta) strategisen suunnittelun vaiheita varten. Sama pätee kaikkiin kuulemismenettelyyn liittyviin asiakirjoihin, jotka toimitetaan jäsenvaltioille valmisteluvaiheessa. Tämä käytäntö ei rajoita delegoituja säädöksiä koskevan SEUT 290 artiklan soveltamisalasta ja soveltamisesta käytävien neuvottelujen tulosta.

| 4. | Nykyistä järjestelmää YUTP-tehtäviä ja -operaatioita koskevien luottamuksellisten tietojen antamiseksi jatketaan (eli vuonna 2002 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan välityksellä). Korkea edustaja voi myös ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan ja tarvittaessa parlamentin puhemiehen pyynnöstä antaa tiedonsaantitarpeen perusteella muita YUTP:n asiakirjoja muille Euroopan parlamentin jäsenille, joille on tehty turvaluokiteltuja asiakirjoja koskeva asianmukainen turvallisuusselvitys asiassa sovellettavien määräysten mukaisesti. Korkea edustaja arvioi uudelleen (vuonna 2002 tehdyn Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan toimielinten välisen sopimuksen) nykyisiä määräyksiä, jotka koskevat Euroopan parlamentin jäsenten mahdollisuuksia tutustua turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan turvaluokiteltuihin asiakirjoihin ja tietoihin, ja ehdottaa tarvittaessa niiden mukauttamista. Korkea edustaja päättää mahdollista mukauttamista odotettaessa tarpeellisiksi katsomistaan siirtymäkauden toimista, jotta asianmukaisesti nimetyt ja virallisesti ilmoitetut Euroopan parlamentin jäsenet voisivat tehtäväänsä hoitaessaan tutustua helpommin edellä mainittuihin tietoihin. |
| --- | --- |

4.

Nykyistä järjestelmää YUTP-tehtäviä ja -operaatioita koskevien luottamuksellisten tietojen antamiseksi jatketaan (eli vuonna 2002 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan välityksellä). Korkea edustaja voi myös ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan ja tarvittaessa parlamentin puhemiehen pyynnöstä antaa tiedonsaantitarpeen perusteella muita YUTP:n asiakirjoja muille Euroopan parlamentin jäsenille, joille on tehty turvaluokiteltuja asiakirjoja koskeva asianmukainen turvallisuusselvitys asiassa sovellettavien määräysten mukaisesti. Korkea edustaja arvioi uudelleen (vuonna 2002 tehdyn Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan toimielinten välisen sopimuksen) nykyisiä määräyksiä, jotka koskevat Euroopan parlamentin jäsenten mahdollisuuksia tutustua turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan turvaluokiteltuihin asiakirjoihin ja tietoihin, ja ehdottaa tarvittaessa niiden mukauttamista. Korkea edustaja päättää mahdollista mukauttamista odotettaessa tarpeellisiksi katsomistaan siirtymäkauden toimista, jotta asianmukaisesti nimetyt ja virallisesti ilmoitetut Euroopan parlamentin jäsenet voisivat tehtäväänsä hoitaessaan tutustua helpommin edellä mainittuihin tietoihin.

| 5. | Korkea edustaja suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin esittämiin pyyntöihin, että parlamentin strategisesti merkittävinä pitämissä maissa ja organisaatioissa toimivien edustustojen vastanimetyt päälliköt vaihtavat näkemyksiä (joka eroaa kuulemisista) ulkoasiainvaliokunnassa ennen kuin he alkavat hoitaa tehtäviään. Samaa sovelletaan Euroopan unionin erityisedustajiin. Keskustelut käydään korkean edustajan hyväksymässä muodossa, joka vastaa käsiteltävien aiheiden arkaluonteisuutta ja luottamuksellisuutta. |
| --- | --- |

5.

Korkea edustaja suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin esittämiin pyyntöihin, että parlamentin strategisesti merkittävinä pitämissä maissa ja organisaatioissa toimivien edustustojen vastanimetyt päälliköt vaihtavat näkemyksiä (joka eroaa kuulemisista) ulkoasiainvaliokunnassa ennen kuin he alkavat hoitaa tehtäviään. Samaa sovelletaan Euroopan unionin erityisedustajiin. Keskustelut käydään korkean edustajan hyväksymässä muodossa, joka vastaa käsiteltävien aiheiden arkaluonteisuutta ja luottamuksellisuutta.

| 6. | Jos korkea edustaja ei voi osallistua Euroopan parlamentin täysistunnossa käytävään keskusteluun, hän päättää sijaisestaan, joka on EU:n toimielimen jäsen, eli joko komission jäsen, kun on kyse komission yksinomaiseen tai pääasialliseen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, tai ulkoasioiden neuvoston jäsen, kun on kyse yksinomaan tai pääasiassa YUTP:hen kuuluvista asioista. Jälkimmäisessä tapauksessa sijainen tulee joko puheenjohtajavaltion tehtäviä hoitavasta maasta tai puheenjohtajavaltiokolmikosta neuvoston työjärjestyksen 26 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentille ilmoitetaan sijaista koskevasta korkean edustajan päätöksestä. |
| --- | --- |

6.

Jos korkea edustaja ei voi osallistua Euroopan parlamentin täysistunnossa käytävään keskusteluun, hän päättää sijaisestaan, joka on EU:n toimielimen jäsen, eli joko komission jäsen, kun on kyse komission yksinomaiseen tai pääasialliseen toimivaltaan kuuluvasta asiasta, tai ulkoasioiden neuvoston jäsen, kun on kyse yksinomaan tai pääasiassa YUTP:hen kuuluvista asioista. Jälkimmäisessä tapauksessa sijainen tulee joko puheenjohtajavaltion tehtäviä hoitavasta maasta tai puheenjohtajavaltiokolmikosta neuvoston työjärjestyksen 26 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentille ilmoitetaan sijaista koskevasta korkean edustajan päätöksestä.

| 7. | Korkea edustaja edistää edustustojen päälliköiden, Euroopan unionin erityisedustajien, YUTP-operaatioiden johtajien ja ulkosuhdehallinnon johtavassa asemassa olevien virkamiesten saapumista parlamentin asiaankuuluviin valiokuntiin ja alivaliokuntiin antamaan säännöllisiä tilanneselostuksia. |
| --- | --- |

7.

Korkea edustaja edistää edustustojen päälliköiden, Euroopan unionin erityisedustajien, YUTP-operaatioiden johtajien ja ulkosuhdehallinnon johtavassa asemassa olevien virkamiesten saapumista parlamentin asiaankuuluviin valiokuntiin ja alivaliokuntiin antamaan säännöllisiä tilanneselostuksia.

| 8. | Kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden rahoittamat YUTP:n sotilasoperaatiot, tietojen antamista jatketaan vuonna 2002 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan välityksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden rahoittamat YUTP:n sotilasoperaatiot, tietojen antamista jatketaan vuonna 2002 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan välityksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista 4 kohdan mukaisesti.

| 9. | Euroopan parlamenttia kuullaan vaalitarkkailuvaltuuskuntien yksilöimisestä ja suunnittelusta ja niiden seurannasta noudattaen parlamentin oikeutta valvoa asiaankuuluvien rahoitusvälineiden, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen, talousarviota. EU:n päätarkkailijat nimitetään kuullen vaalikoordinointiryhmää hyvissä ajoin ennen vaalitarkkailutehtävän käynnistymistä. |
| --- | --- |

9.

Euroopan parlamenttia kuullaan vaalitarkkailuvaltuuskuntien yksilöimisestä ja suunnittelusta ja niiden seurannasta noudattaen parlamentin oikeutta valvoa asiaankuuluvien rahoitusvälineiden, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen, talousarviota. EU:n päätarkkailijat nimitetään kuullen vaalikoordinointiryhmää hyvissä ajoin ennen vaalitarkkailutehtävän käynnistymistä.

| 10. | Korkea edustaja osallistuu 1 kohdassa tarkoitettuihin asioihin sitoutumisensa perusteella aktiivisesti tuleviin pohdintoihin talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta vuonna 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa olevien, YUTP:n rahoittamista koskevien nykyisten järjestelyjen ajan tasalle saattamiseen. YUTP:n talousarvioon sovelletaan täysimääräisesti Lissabonin sopimuksella käyttöön otettua uutta talousarviomenettelyä. Korkea edustaja pyrkii myös parantamaan YUTP:n talousarvion avoimuutta, mihin sisältyy muun muassa mahdollisuus yksilöidä talousarviossa merkittävät YTPP-operaatiot (kuten nykyiset Afganistanin, Kosovon ja Georgian operaatiot), samalla kun huolehditaan talousarvion joustavuudesta ja tarpeesta varmistaa sellaisten operaatioiden jatkuvuus, joihin on jo sitouduttu. |
| --- | --- |

10.

Korkea edustaja osallistuu 1 kohdassa tarkoitettuihin asioihin sitoutumisensa perusteella aktiivisesti tuleviin pohdintoihin talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta vuonna 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa olevien, YUTP:n rahoittamista koskevien nykyisten järjestelyjen ajan tasalle saattamiseen. YUTP:n talousarvioon sovelletaan täysimääräisesti Lissabonin sopimuksella käyttöön otettua uutta talousarviomenettelyä. Korkea edustaja pyrkii myös parantamaan YUTP:n talousarvion avoimuutta, mihin sisältyy muun muassa mahdollisuus yksilöidä talousarviossa merkittävät YTPP-operaatiot (kuten nykyiset Afganistanin, Kosovon ja Georgian operaatiot), samalla kun huolehditaan talousarvion joustavuudesta ja tarpeesta varmistaa sellaisten operaatioiden jatkuvuus, joihin on jo sitouduttu.

KORKEAN EDUSTAJAN EUROOPAN PARLAMENTIN TÄYSISTUNNOSSA ANTAMA JULKILAUSUMA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINNON KESKUSHALLINNON PERUSORGANISAATIOSTA

Korkea edustaja luo Euroopan ulkosuhdehallintoon tarvittavat yksiköt ja tehtävät, jotta ulkosuhdehallinto voi täyttää tavoitteensa ja jotta voidaan parantaa EU:n mahdollisuuksia toteuttaa ulkoisia toimia johdonmukaisesti ja päällekkäisyydet välttäen. Tarvittaessa korkea edustaja huolehtii siitä, että budjettivallan käyttäjälle esitetään asianmukaisia ehdotuksia.

Yksiköitä ja tehtäviä mukautetaan ajan myötä uusien painopisteiden ja tilanteiden mukaan.

Euroopan ulkosuhdehallinto käsittää aluksi muun muassa seuraavat yksiköt:

| — | yksikkö, joka avustaa korkeaa edustajaa tämän perussopimusten ja poliittisesta vastuusta annetun julistuksen mukaisissa suhteissa Euroopan parlamenttiin sekä suhteissa kansallisiin parlamentteihin. |
| --- | --- |

—

yksikkö, joka avustaa korkeaa edustajaa tämän perussopimusten ja poliittisesta vastuusta annetun julistuksen mukaisissa suhteissa Euroopan parlamenttiin sekä suhteissa kansallisiin parlamentteihin.

| — | yksikkö, joka avustaa korkeaa edustajaa tämän pyrkiessä varmistamaan unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden. Yksikön tehtävänä on muun muassa pohjustaa ja seurata korkean edustajan ja komission muiden jäsenten välillä pidettäviä säännöllisiä kokouksia. Yksikkö huolehtii yksikkökohtaisesti tarvittavasta vuorovaikutuksesta ja tehtävien koordinoinnista komission toimivaltaisten yksiöiden kanssa sisäisten politiikkojen ulkoisia näkökohtia koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

—

yksikkö, joka avustaa korkeaa edustajaa tämän pyrkiessä varmistamaan unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden. Yksikön tehtävänä on muun muassa pohjustaa ja seurata korkean edustajan ja komission muiden jäsenten välillä pidettäviä säännöllisiä kokouksia. Yksikkö huolehtii yksikkökohtaisesti tarvittavasta vuorovaikutuksesta ja tehtävien koordinoinnista komission toimivaltaisten yksiöiden kanssa sisäisten politiikkojen ulkoisia näkökohtia koskevissa asioissa.

| — | Talousarviosta ja hallinnosta vastaava pääjohtaja. Tämä on Euroopan ulkosuhdehallinnossa johtava henkilö, jolla on kokemusta EU:n talousarvio- ja hallintoasioista. |
| --- | --- |

—

Talousarviosta ja hallinnosta vastaava pääjohtaja. Tämä on Euroopan ulkosuhdehallinnossa johtava henkilö, jolla on kokemusta EU:n talousarvio- ja hallintoasioista.

Kriisinhallinta ja rauhanrakentaminen: YTPP-rakenteista tulee osa ulkosuhdehallintoa lokakuussa 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen ja ulkosuhdehallinnosta tehdyn päätöksen mukaisesti. Asianmukainen rakenne on kriisivalmiutta ja rauhanrakentamista käsittelevien asiaankuuluvien yksiköiden sisällyttäminen komissioon.

Korkea edustaja varmistaa, että komissiosta Euroopan ulkosuhdehallintoon siirretyt asiaankuuluvat yksiköt, jotka käsittelevät kriisinhallinnan suunnittelua ja ohjelmointia, konfliktinestoa ja rauhanrakentamista, ja YTPP:n rakenteet toimivat tiiviissä yhteistyössä ja synergiaa luoden sekä suoraan korkean edustajan vastuulla ja alaisuudessa asianmukaisen rakenteen puitteissa. Tämä ei tietenkään vaikuta politiikkojen erityiseen luonteeseen, erityisesti hallitusten väliseen ja yhteisöluonteeseen.

Suoraan korkean edustajan alaisuudessa ja vastuulla varmistetaan täysimääräinen koordinointi ulkosuhdehallinnon kaikkien rakenteiden välillä, erityisesti YTPP:n rakenteiden ja muiden asiaankuuluvien ulkosuhdehallinnon yksiköiden välillä kyseisten rakenteiden erityispiirteet huomioon ottaen.

Korkea edustaja varmistaa, että EU:n erityisedustajien ja ulkosuhdehallinnon asiaankuuluvien yksiköiden välille luodaan tarvittava koordinointi.

Korkea edustaja painottaa erityisesti ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan edistämistä koko maailmassa ja edistää näiden valtavirtaistamista ulkoisissa politiikoissa ulkosuhdehallinnon välityksellä. Päätoimipaikkatasolla on ihmisoikeus- ja demokratiarakenne ja kaikissa asiaankuuluvissa unionin edustustoissa yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on seurata ihmisoikeustilannetta ja edistää EU:n ihmisoikeuspoliittisten tavoitteiden toteutumista.

---

(1)  Tässä lausumassa käytetty termi ”korkea edustaja” kattaa myös Euroopan komission varapuheenjohtajana toimivan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kaikki tehtävät tämän vaikuttamatta hänelle kuuluviin erityistehtäviin sisältyviin erityisvastuisiin.

---