# Jurnalul Oficial C 363/2011

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2011.363.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 363 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5413 decembrie 2011 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2011.363.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 363

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5413 decembrie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2011/C 363/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2011/C 363/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 363/02 | Comunicarea Comisiei privind suspendările și contingentele tarifare autonome | 6 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 363/02

Comunicarea Comisiei privind suspendările și contingentele tarifare autonome

6

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 363/03 | Rata de schimb a monedei euro | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 363/03

Rata de schimb a monedei euro

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 363/04 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping | 19 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 363/05 | Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.32009 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru BMW Leipzig – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  ) | 20 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 363/06 | Notă informativă în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului – Țările care beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe de la 1 ianuarie 2012 | 34 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2011/C 363/04

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

19

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 363/05

Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.32009 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru BMW Leipzig – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  )

1

20

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2011/C 363/06

Notă informativă în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului – Țările care beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe de la 1 ianuarie 2012

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale

2011/C 363/01

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 7 și articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), în special articolul 28 alineatul (2),

ADOPTĂ URMĂTORUL AVIZ:

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 24 mai 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (denumită în continuare „propunerea”). |
| --- | --- |

1.

La 24 mai 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (denumită în continuare „propunerea”).

1.1.   Consultarea AEPD

| 2. | Propunerea a fost trimisă de către Comisie Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) la 27 mai 2011. AEPD înțelege această comunicare ca o cerere de emitere a unor recomandări către instituțiile și organismele comunitare, astfel cum se prevede în articolul 28 alineatul (2) al Regulamentului (CE) nr. 45/2001 din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 45/2001”]. Anterior (3), înainte de adoptarea propunerii, Comisia a oferit Autorității Europene pentru Protecția Datelor posibilitatea de a prezenta observații informale. AEPD este mulțumită de acest proces care a contribuit la îmbunătățirea textului din perspectiva protecției datelor, într-un stadiu incipient al elaborării acestuia. Unele dintre aceste observații au fost luate în considerare în cadrul propunerii. AEPD salută trimiterea la actuala consultare în preambulul propunerii. |
| --- | --- |

2.

Propunerea a fost trimisă de către Comisie Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) la 27 mai 2011. AEPD înțelege această comunicare ca o cerere de emitere a unor recomandări către instituțiile și organismele comunitare, astfel cum se prevede în articolul 28 alineatul (2) al Regulamentului (CE) nr. 45/2001 din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 45/2001”]. Anterior (3), înainte de adoptarea propunerii, Comisia a oferit Autorității Europene pentru Protecția Datelor posibilitatea de a prezenta observații informale. AEPD este mulțumită de acest proces care a contribuit la îmbunătățirea textului din perspectiva protecției datelor, într-un stadiu incipient al elaborării acestuia. Unele dintre aceste observații au fost luate în considerare în cadrul propunerii. AEPD salută trimiterea la actuala consultare în preambulul propunerii.

| 3. | Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze o serie de elemente din cadrul textului care ar putea fi îmbunătățite din perspectiva protecției datelor. |
| --- | --- |

3.

Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze o serie de elemente din cadrul textului care ar putea fi îmbunătățite din perspectiva protecției datelor.

1.2.   Contextul general

| 4. | Propunerea stabilește condițiile și procedurile de intervenție a autorităților vamale, în cazul în care mărfurile suspectate a fi încălcat un drept de proprietate intelectuală sunt sau ar trebui să facă obiectul supravegherii vamale pe teritoriul Uniunii Europene. Propunerea se dorește a contribui la îmbunătățirea cadrului juridic stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 (4), pe care urmează să îl înlocuiască. |
| --- | --- |

4.

Propunerea stabilește condițiile și procedurile de intervenție a autorităților vamale, în cazul în care mărfurile suspectate a fi încălcat un drept de proprietate intelectuală sunt sau ar trebui să facă obiectul supravegherii vamale pe teritoriul Uniunii Europene. Propunerea se dorește a contribui la îmbunătățirea cadrului juridic stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 (4), pe care urmează să îl înlocuiască.

| 5. | În mod special, propunerea stabilește procedura prin care titularii drepturilor pot solicita serviciului vamal al unui stat membru să intervină în statul respectiv („cerere națională”) sau serviciilor vamale din mai multe state membre să intervină în fiecare dintre statele respective („cerere la nivelul Uniunii”). În acest context, a „interveni” înseamnă a suspenda punerea în liberă circulație a mărfurilor sau reținerea acestora de către autoritățile vamale. De asemenea, propunerea stabilește procesul prin care serviciile vamale relevante iau o decizie cu privire la o cerere, măsurile pe care autoritățile (sau birourile) vamale (5) ar trebui să le ia (respectiv, suspendarea punerii în liberă circulație, reținerea sau distrugerea mărfurilor) și drepturile și obligațiile aferente. |
| --- | --- |

5.

În mod special, propunerea stabilește procedura prin care titularii drepturilor pot solicita serviciului vamal al unui stat membru să intervină în statul respectiv („cerere națională”) sau serviciilor vamale din mai multe state membre să intervină în fiecare dintre statele respective („cerere la nivelul Uniunii”). În acest context, a „interveni” înseamnă a suspenda punerea în liberă circulație a mărfurilor sau reținerea acestora de către autoritățile vamale. De asemenea, propunerea stabilește procesul prin care serviciile vamale relevante iau o decizie cu privire la o cerere, măsurile pe care autoritățile (sau birourile) vamale (5) ar trebui să le ia (respectiv, suspendarea punerii în liberă circulație, reținerea sau distrugerea mărfurilor) și drepturile și obligațiile aferente.

| 6. | În acest context, prelucrarea datelor cu caracter personal are loc la diferite niveluri: atunci când titularul dreptului înaintează cererea autorității vamale (6) (articolul 6); atunci când cererea este transmisă Comisiei (articolul 31); atunci când decizia autorităților vamale este transmisă către diferitele birouri vamale competente [articolul 13 alineatul (1)] și, în cazul cererii la nivelul Uniunii, către autoritățile vamale ale celorlalte state membre [articolul 13 alineatul (2)]. |
| --- | --- |

6.

În acest context, prelucrarea datelor cu caracter personal are loc la diferite niveluri: atunci când titularul dreptului înaintează cererea autorității vamale (6) (articolul 6); atunci când cererea este transmisă Comisiei (articolul 31); atunci când decizia autorităților vamale este transmisă către diferitele birouri vamale competente [articolul 13 alineatul (1)] și, în cazul cererii la nivelul Uniunii, către autoritățile vamale ale celorlalte state membre [articolul 13 alineatul (2)].

| 7. | Prelucrarea datelor prevăzută în proiectul de regulament nu vizează numai datele cu caracter personal ale titularului dreptului, în contextul transferului cererilor și deciziilor de la titularii de drepturi către autoritățile vamale, între statele membre și între acestea și Comisie. De exemplu, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3), la cererea titularului dreptului, autoritățile vamale vor furniza acestuia numele și adresa expeditorului, destinatarului, declarantului sau deținătorului mărfurilor (7), precum și alte informații referitoare la mărfurile respective. În acest caz, așadar, datele cu caracter personal ale altor persoane vizate (expeditorul, destinatarul și deținătorul mărfurilor pot fi persoane fizice sau juridice) sunt prelucrate și, la cerere, transmise de către autoritatea vamală națională titularului dreptului. |
| --- | --- |

7.

Prelucrarea datelor prevăzută în proiectul de regulament nu vizează numai datele cu caracter personal ale titularului dreptului, în contextul transferului cererilor și deciziilor de la titularii de drepturi către autoritățile vamale, între statele membre și între acestea și Comisie. De exemplu, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3), la cererea titularului dreptului, autoritățile vamale vor furniza acestuia numele și adresa expeditorului, destinatarului, declarantului sau deținătorului mărfurilor (7), precum și alte informații referitoare la mărfurile respective. În acest caz, așadar, datele cu caracter personal ale altor persoane vizate (expeditorul, destinatarul și deținătorul mărfurilor pot fi persoane fizice sau juridice) sunt prelucrate și, la cerere, transmise de către autoritatea vamală națională titularului dreptului.

| 8. | Cu toate că textul propunerii nu precizează în mod explicit, dacă se ia în considerare regulamentul actual al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare [Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 (8)], care include formularul de cerere standard care trebuie utilizat de către titularii drepturilor, se poate observa că procedurile stabilite în propunere includ și prelucrarea de date referitoare la încălcări suspectate ale drepturilor de proprietate intelectuală (PI) de către anumite persoane sau entități (9). AEPD subliniază faptul că datele privind încălcările suspectate sunt considerate date sensibile care necesită garanții specifice în cadrul prelucrării [articolul 8 alineatul (5) din Directiva 95/46/CE și articolul 10 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001]. |
| --- | --- |

8.

Cu toate că textul propunerii nu precizează în mod explicit, dacă se ia în considerare regulamentul actual al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare [Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 (8)], care include formularul de cerere standard care trebuie utilizat de către titularii drepturilor, se poate observa că procedurile stabilite în propunere includ și prelucrarea de date referitoare la încălcări suspectate ale drepturilor de proprietate intelectuală (PI) de către anumite persoane sau entități (9). AEPD subliniază faptul că datele privind încălcările suspectate sunt considerate date sensibile care necesită garanții specifice în cadrul prelucrării [articolul 8 alineatul (5) din Directiva 95/46/CE și articolul 10 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001].

| 9. | De asemenea, Comisia are sarcina de a stoca cererile de intervenție ale titularilor drepturilor într-o bază centrală de date (care ar trebui să fie numită „COPIS”) și care se află încă în stadiu de pregătire. COPIS ar constitui o platformă de informații centralizate pentru operațiunile vamale cu privire la toate mărfurile care încalcă drepturile de proprietate intelectuală (DPI). Toate schimburile de date privind deciziile, documentele de însoțire și notificările între autoritățile vamale ale statelor membre se vor realiza prin intermediul COPIS [articolul 31 alineatul (3)]. |
| --- | --- |

9.

De asemenea, Comisia are sarcina de a stoca cererile de intervenție ale titularilor drepturilor într-o bază centrală de date (care ar trebui să fie numită „COPIS”) și care se află încă în stadiu de pregătire. COPIS ar constitui o platformă de informații centralizate pentru operațiunile vamale cu privire la toate mărfurile care încalcă drepturile de proprietate intelectuală (DPI). Toate schimburile de date privind deciziile, documentele de însoțire și notificările între autoritățile vamale ale statelor membre se vor realiza prin intermediul COPIS [articolul 31 alineatul (3)].

2.   ANALIZA PROPUNERII

2.1.   Trimiterea la Directiva 95/46/CE

| 10. | AEPD salută faptul că proiectul de regulament menționează în mod explicit (articolul 32, considerentul 21), într-un articol cu aplicabilitate generală necesitatea respectării, în cadrul procesului de prelucrare a datelor cu caracter personal a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către Comisie și ale Directivei 95/46/CE de către autoritățile competente ale statelor membre. |
| --- | --- |

10.

AEPD salută faptul că proiectul de regulament menționează în mod explicit (articolul 32, considerentul 21), într-un articol cu aplicabilitate generală necesitatea respectării, în cadrul procesului de prelucrare a datelor cu caracter personal a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 45/2001 de către Comisie și ale Directivei 95/46/CE de către autoritățile competente ale statelor membre.

| 11. | Această dispoziție recunoaște, de asemenea, în mod explicit rolul de supraveghere al AEPD în ceea ce privește prelucrarea datelor de către Comisie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD dorește să atragă atenția asupra trimiterii eronate de la articolul 32 „[...] și sub supravegherea autorității independente a statului membru, menționată la articolul 28 din prezenta Directivă”: textul ar trebui să facă trimitere la articolul 28 din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

11.

Această dispoziție recunoaște, de asemenea, în mod explicit rolul de supraveghere al AEPD în ceea ce privește prelucrarea datelor de către Comisie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001. AEPD dorește să atragă atenția asupra trimiterii eronate de la articolul 32 „[...] și sub supravegherea autorității independente a statului membru, menționată la articolul 28 din prezenta Directivă”: textul ar trebui să facă trimitere la articolul 28 din Directiva 95/46/CE.

2.2.   Acte de punere în aplicare

| 12. | Conform propunerii, Comisia este autorizată să adopte acte de punere în aplicare pentru a defini forma cererii titularilor drepturilor [articolul 6 alineatul (3)] (10). Totuși, articolul conține deja o listă a informațiilor care trebuie furnizate de către solicitant, inclusiv datele cu caracter personal ale acestuia. Pentru a stabili conținutul esențial al cererii, articolul 6 alineatul (3) ar trebui să impună, de asemenea, autorităților vamale să furnizeze solicitantului și oricărei alte persoane potențial vizate (de exemplu, expeditorului, destinatarului sau deținătorului mărfurilor) informații în conformitate cu normele naționale de aplicare a articolului 10 din Directiva 95/46/CE. În paralel, cererea ar trebui să cuprindă și informații similare care trebuie să fie furnizate persoanei vizate, informații care urmează să fie prelucrate de către Comisie în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (în scopul efectuării operațiunilor de stocare și prelucrare în COPIS). |
| --- | --- |

12.

Conform propunerii, Comisia este autorizată să adopte acte de punere în aplicare pentru a defini forma cererii titularilor drepturilor [articolul 6 alineatul (3)] (10). Totuși, articolul conține deja o listă a informațiilor care trebuie furnizate de către solicitant, inclusiv datele cu caracter personal ale acestuia. Pentru a stabili conținutul esențial al cererii, articolul 6 alineatul (3) ar trebui să impună, de asemenea, autorităților vamale să furnizeze solicitantului și oricărei alte persoane potențial vizate (de exemplu, expeditorului, destinatarului sau deținătorului mărfurilor) informații în conformitate cu normele naționale de aplicare a articolului 10 din Directiva 95/46/CE. În paralel, cererea ar trebui să cuprindă și informații similare care trebuie să fie furnizate persoanei vizate, informații care urmează să fie prelucrate de către Comisie în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (în scopul efectuării operațiunilor de stocare și prelucrare în COPIS).

| 13. | În consecință, AEPD recomandă ca articolul 6 alineatul (3) să includă în lista informațiilor care trebuie furnizate solicitantului și informațiile care trebuie furnizate persoanei vizate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE și articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

13.

În consecință, AEPD recomandă ca articolul 6 alineatul (3) să includă în lista informațiilor care trebuie furnizate solicitantului și informațiile care trebuie furnizate persoanei vizate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE și articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 14. | În plus, AEPD solicită să fie consultată atunci când Comisia își exercită competența de punere în aplicare, pentru a se asigura că noul model (național sau la nivelul Uniunii) al formularului de cerere este „conform în ceea ce privește protecția datelor”. |
| --- | --- |

14.

În plus, AEPD solicită să fie consultată atunci când Comisia își exercită competența de punere în aplicare, pentru a se asigura că noul model (național sau la nivelul Uniunii) al formularului de cerere este „conform în ceea ce privește protecția datelor”.

2.3.   Calitatea datelor

| 15. | AEPD salută faptul că articolul 6 alineatul (3) litera (l) introduce cerința ca solicitanții să transmită și să actualizeze toate informațiile disponibile pentru a permite autorităților vamale să analizeze și să evalueze riscul de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală. Această cerință constituie o aplicare a unuia dintre principiile privind calitatea datelor, potrivit căruia datele cu caracter personal trebuie să fie „exacte și, dacă este necesar, actualizate” [Directiva 95/46/CE, articolul 6 litera (d)]. De asemenea, AEPD salută faptul că același principiu este aplicat în articolul 11 alineatul (3), care prevede ca „titularul deciziei” să informeze serviciile vamale competente care au luat decizia cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în cerere. |
| --- | --- |

15.

AEPD salută faptul că articolul 6 alineatul (3) litera (l) introduce cerința ca solicitanții să transmită și să actualizeze toate informațiile disponibile pentru a permite autorităților vamale să analizeze și să evalueze riscul de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală. Această cerință constituie o aplicare a unuia dintre principiile privind calitatea datelor, potrivit căruia datele cu caracter personal trebuie să fie „exacte și, dacă este necesar, actualizate” [Directiva 95/46/CE, articolul 6 litera (d)]. De asemenea, AEPD salută faptul că același principiu este aplicat în articolul 11 alineatul (3), care prevede ca „titularul deciziei” să informeze serviciile vamale competente care au luat decizia cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în cerere.

| 16. | Articolele 10 și 11 se referă la perioada de valabilitate a deciziilor. O decizie a autorităților vamale are o perioadă de valabilitate limitată, în care acestea trebuie să intervină. Această perioadă poate fi prelungită. AEPD dorește să sublinieze că cererea prezentată de către titularul dreptului (și, în special, datele cu caracter personal conținute în aceasta) nu mai trebuie stocate sau păstrate de către autoritățile vamale naționale și în baza de date COPIS după data expirării deciziei. Acest principiu derivă din articolul 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și din articolul corespondent 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE (11). |
| --- | --- |

16.

Articolele 10 și 11 se referă la perioada de valabilitate a deciziilor. O decizie a autorităților vamale are o perioadă de valabilitate limitată, în care acestea trebuie să intervină. Această perioadă poate fi prelungită. AEPD dorește să sublinieze că cererea prezentată de către titularul dreptului (și, în special, datele cu caracter personal conținute în aceasta) nu mai trebuie stocate sau păstrate de către autoritățile vamale naționale și în baza de date COPIS după data expirării deciziei. Acest principiu derivă din articolul 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și din articolul corespondent 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE (11).

| 17. | Actualul regulament de stabilire a normelor de aplicare (12) stabilește [articolul 3 alineatul (3)] că formularele de cerere trebuie păstrate de către autoritățile vamale „cel puțin încă un an peste durata de valabilitate”. Această prevedere nu pare să corespundă întru totul principiilor sus-menționate. |
| --- | --- |

17.

Actualul regulament de stabilire a normelor de aplicare (12) stabilește [articolul 3 alineatul (3)] că formularele de cerere trebuie păstrate de către autoritățile vamale „cel puțin încă un an peste durata de valabilitate”. Această prevedere nu pare să corespundă întru totul principiilor sus-menționate.

| 18. | Prin urmare, AEPD sugerează introducerea în propunere a unei dispoziții prin care să se impună o limită pentru păstrarea datelor cu caracter personal, corespunzătoare perioadei de valabilitate a deciziilor. Orice prelungire a perioadei de păstrare trebuie evitată sau, dacă este justificată, ar trebui să respecte principiile necesității și proporționalității în raport cu scopul, aspect care trebuie clarificat. Includerea unei dispoziții în propunere, care să se aplice în mod egal tuturor statelor membre și Comisiei, ar garanta simplificarea, certitudinea juridică și eficacitatea, întrucât s-ar evita interpretările contradictorii. |
| --- | --- |

18.

Prin urmare, AEPD sugerează introducerea în propunere a unei dispoziții prin care să se impună o limită pentru păstrarea datelor cu caracter personal, corespunzătoare perioadei de valabilitate a deciziilor. Orice prelungire a perioadei de păstrare trebuie evitată sau, dacă este justificată, ar trebui să respecte principiile necesității și proporționalității în raport cu scopul, aspect care trebuie clarificat. Includerea unei dispoziții în propunere, care să se aplice în mod egal tuturor statelor membre și Comisiei, ar garanta simplificarea, certitudinea juridică și eficacitatea, întrucât s-ar evita interpretările contradictorii.

| 19. | AEPD salută faptul că articolul 19 (utilizarea permisă a informațiilor de către titularul deciziei) invocă în mod clar principiul limitării la scop, limitând modul în care un titular de decizie poate utiliza, inter alia, datele cu caracter personal ale expeditorului și ale destinatarului, pe care autoritățile vamale i le furnizează în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) (13). Datele pot fi utilizate exclusiv pentru inițierea unei proceduri de stabilire a posibilei încălcări a drepturilor de proprietate intelectuală ale titularului de decizie sau în scopul obținerii unor compensații în cazul distrugerii mărfurilor, în conformitate cu procedura prevăzută în proiectul de regulament și cu legislația statului membru în care se află mărfurile. Având în vedere faptul că datele pot include și informații referitoare la presupuse încălcări, această limitare reprezintă o măsură de protecție împotriva utilizării necorespunzătoare a acestor date sensibile. Această dispoziție este, de asemenea, consolidată de articolul 15 care prevede măsuri administrative împotriva titularului dreptului în cazul utilizării necorespunzătoare a informațiilor în afara scopurilor indicate la articolul 19. Coroborarea acestor două articole face dovada atenției speciale pe care Comisia o acordă principiului limitării în funcție de scop. |
| --- | --- |

19.

AEPD salută faptul că articolul 19 (utilizarea permisă a informațiilor de către titularul deciziei) invocă în mod clar principiul limitării la scop, limitând modul în care un titular de decizie poate utiliza, inter alia, datele cu caracter personal ale expeditorului și ale destinatarului, pe care autoritățile vamale i le furnizează în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) (13). Datele pot fi utilizate exclusiv pentru inițierea unei proceduri de stabilire a posibilei încălcări a drepturilor de proprietate intelectuală ale titularului de decizie sau în scopul obținerii unor compensații în cazul distrugerii mărfurilor, în conformitate cu procedura prevăzută în proiectul de regulament și cu legislația statului membru în care se află mărfurile. Având în vedere faptul că datele pot include și informații referitoare la presupuse încălcări, această limitare reprezintă o măsură de protecție împotriva utilizării necorespunzătoare a acestor date sensibile. Această dispoziție este, de asemenea, consolidată de articolul 15 care prevede măsuri administrative împotriva titularului dreptului în cazul utilizării necorespunzătoare a informațiilor în afara scopurilor indicate la articolul 19. Coroborarea acestor două articole face dovada atenției speciale pe care Comisia o acordă principiului limitării în funcție de scop.

2.4.   Baza centrală de date

| 20. | Propunerea [articolul 31 alineatul (3)] menționează că toate cererile de intervenție, deciziile de acceptare a cererilor, deciziile de prelungire a perioadei de valabilitate a deciziilor și de suspendare a unei decizii de acceptare a cererii, care includ și date cu caracter personal, vor fi stocate într-o bază centrală de date a Comisiei (COPIS). |
| --- | --- |

20.

Propunerea [articolul 31 alineatul (3)] menționează că toate cererile de intervenție, deciziile de acceptare a cererilor, deciziile de prelungire a perioadei de valabilitate a deciziilor și de suspendare a unei decizii de acceptare a cererii, care includ și date cu caracter personal, vor fi stocate într-o bază centrală de date a Comisiei (COPIS).

| 21. | Prin urmare, COPIS va fi o nouă bază de date al cărei scop principal este să înlocuiască schimburile de documente relevante care au loc între autoritățile vamale ale statelor membre cu un sistem digital de stocare și transfer de date. Comisia, în special DG TAXUD, va gestiona acest sistem. |
| --- | --- |

21.

Prin urmare, COPIS va fi o nouă bază de date al cărei scop principal este să înlocuiască schimburile de documente relevante care au loc între autoritățile vamale ale statelor membre cu un sistem digital de stocare și transfer de date. Comisia, în special DG TAXUD, va gestiona acest sistem.

| 22. | Până în prezent, Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 (14) și Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 (15) de stabilire a normelor de aplicare au constituit temeiul juridic pentru schimburile de informații între statele membre și Comisie. În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1383/2003, articolul 5 permite depunerea în format electronic a cererilor adresate statelor membre, însă nu indică o bază de date centralizată. Articolul 22 menționează că statele membre trebuie să transmită Comisiei informațiile relevante „privind aplicarea acestui regulament”, iar Comisia va comunica aceste informații celorlalte state membre. În ceea ce privește regulamentul de punere în aplicare, considerentul 9 prevede necesitatea stabilirii unor proceduri pentru schimbul de informații dintre statele membre și Comisie, pentru ca aceasta din urmă să poată monitoriza și raporta cu privire la aplicarea regulamentului. Articolul 8 clarifică faptul că statele membre trebuie să trimită periodic Comisiei o listă cu toate cererile scrise și intervențiile ulterioare ale autorităților vamale, incluzând datele cu caracter personal ale titularilor drepturilor, tipul de drepturi și mărfurile vizate. |
| --- | --- |

22.

Până în prezent, Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 (14) și Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 (15) de stabilire a normelor de aplicare au constituit temeiul juridic pentru schimburile de informații între statele membre și Comisie. În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1383/2003, articolul 5 permite depunerea în format electronic a cererilor adresate statelor membre, însă nu indică o bază de date centralizată. Articolul 22 menționează că statele membre trebuie să transmită Comisiei informațiile relevante „privind aplicarea acestui regulament”, iar Comisia va comunica aceste informații celorlalte state membre. În ceea ce privește regulamentul de punere în aplicare, considerentul 9 prevede necesitatea stabilirii unor proceduri pentru schimbul de informații dintre statele membre și Comisie, pentru ca aceasta din urmă să poată monitoriza și raporta cu privire la aplicarea regulamentului. Articolul 8 clarifică faptul că statele membre trebuie să trimită periodic Comisiei o listă cu toate cererile scrise și intervențiile ulterioare ale autorităților vamale, incluzând datele cu caracter personal ale titularilor drepturilor, tipul de drepturi și mărfurile vizate.

| 23. | Noul text al propunerii [articolul 6 alineatul (4)] impune, în definiția conținutului formularului de cerere ca atunci când sunt disponibile sisteme informatizate sau electronice, cererile să fie transmise electronic. De asemenea, articolul 31 prevede că cererile adresate autorităților vamale naționale trebuie notificate Comisiei care „le va stoca într-o bază centrală de date”. Temeiul juridic pentru crearea bazei de date COPIS pare, așadar, limitat la dispozițiile coroborate ale noului articol 6 alineatul (4) și ale noului articol 31. |
| --- | --- |

23.

Noul text al propunerii [articolul 6 alineatul (4)] impune, în definiția conținutului formularului de cerere ca atunci când sunt disponibile sisteme informatizate sau electronice, cererile să fie transmise electronic. De asemenea, articolul 31 prevede că cererile adresate autorităților vamale naționale trebuie notificate Comisiei care „le va stoca într-o bază centrală de date”. Temeiul juridic pentru crearea bazei de date COPIS pare, așadar, limitat la dispozițiile coroborate ale noului articol 6 alineatul (4) și ale noului articol 31.

| 24. | Pe acest temei juridic, Comisia elaborează structura și conținutul bazei de date COPIS. Totuși, în acest stadiu, nu există dispoziții juridice mai detaliate, adoptate prin procedura legislativă ordinară, care să stabilească scopul și caracteristicile COPIS. În opinia AEPD, acest aspect este îngrijorător. Datele cu caracter personal ale persoanelor fizice (nume, adresă și alte date de contact, precum și informații privind încălcările suspectate) vor face obiectul unor schimburi intense între Comisie și statele membre și vor fi stocate pe perioadă nedeterminată în baza de date; totuși nu există niciun text de lege în baza căruia o persoană fizică să poată verifica legalitatea acestei prelucrări. De asemenea, drepturile de acces și drepturile de gestionare specifice în ceea ce privește diferitele operațiuni de prelucrare nu sunt explicate cu claritate. |
| --- | --- |

24.

Pe acest temei juridic, Comisia elaborează structura și conținutul bazei de date COPIS. Totuși, în acest stadiu, nu există dispoziții juridice mai detaliate, adoptate prin procedura legislativă ordinară, care să stabilească scopul și caracteristicile COPIS. În opinia AEPD, acest aspect este îngrijorător. Datele cu caracter personal ale persoanelor fizice (nume, adresă și alte date de contact, precum și informații privind încălcările suspectate) vor face obiectul unor schimburi intense între Comisie și statele membre și vor fi stocate pe perioadă nedeterminată în baza de date; totuși nu există niciun text de lege în baza căruia o persoană fizică să poată verifica legalitatea acestei prelucrări. De asemenea, drepturile de acces și drepturile de gestionare specifice în ceea ce privește diferitele operațiuni de prelucrare nu sunt explicate cu claritate.

| 25. | Astfel cum AEPD a subliniat cu alte ocazii (16), temeiul juridic pentru crearea unor instrumente care restricționează dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal, astfel cum acesta este recunoscut la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii și în jurisprudența întemeiată pe articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului și care este recunoscut la articolul 16 din TFUE, trebuie stabilit printr-un instrument juridic bazat pe tratate, care poate fi invocat în fața unei instanțe. Acest lucru este necesar pentru a garanta persoanei vizate securitate juridică și pentru ca persoana respectivă să se poată baza pe norme clare pe care să le invoce în fața unei instanțe. |
| --- | --- |

25.

Astfel cum AEPD a subliniat cu alte ocazii (16), temeiul juridic pentru crearea unor instrumente care restricționează dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal, astfel cum acesta este recunoscut la articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii și în jurisprudența întemeiată pe articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului și care este recunoscut la articolul 16 din TFUE, trebuie stabilit printr-un instrument juridic bazat pe tratate, care poate fi invocat în fața unei instanțe. Acest lucru este necesar pentru a garanta persoanei vizate securitate juridică și pentru ca persoana respectivă să se poată baza pe norme clare pe care să le invoce în fața unei instanțe.

| 26. | În consecință, AEPD invită Comisia să clarifice temeiul juridic al bazei de date COPIS prin introducerea unei dispoziții mai detaliate într-un instrument adoptat conform procedurii legislative ordinare întemeiate pe TFUE. Această dispoziție trebuie să respecte cerințele Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și, după caz, ale Directivei 95/46/CE. În mod special, dispoziția privind crearea bazei de date care implică mecanismul de schimb electronic trebuie: (i) să identifice scopul operațiunilor de prelucrare și să definească utilizările compatibile; (ii) să identifice entitățile (autoritățile vamale, Comisia) care vor avea acces la datele stocate în baza de date și să precizeze datele la care aceste entități vor avea acces, precum și entitățile care vor avea posibilitatea de a modifica datele; (iii) să asigure dreptul de acces și informarea tuturor persoanelor vizate ale căror date cu caracter personal pot fi stocate și pot face obiectul schimburilor de date; (iv) să definească și să limiteze perioada de păstrare a datelor cu caracter personal la perioada minimă necesară realizării scopului respectiv. De asemenea, AEPD subliniază că actul legislativ principal trebuie să definească următoarele elemente ale bazei de date: entitatea care va controla și gestiona baza de date și entitatea responsabilă cu asigurarea securității prelucrării datelor conținute în baza de date. |
| --- | --- |

26.

În consecință, AEPD invită Comisia să clarifice temeiul juridic al bazei de date COPIS prin introducerea unei dispoziții mai detaliate într-un instrument adoptat conform procedurii legislative ordinare întemeiate pe TFUE. Această dispoziție trebuie să respecte cerințele Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și, după caz, ale Directivei 95/46/CE. În mod special, dispoziția privind crearea bazei de date care implică mecanismul de schimb electronic trebuie: (i) să identifice scopul operațiunilor de prelucrare și să definească utilizările compatibile; (ii) să identifice entitățile (autoritățile vamale, Comisia) care vor avea acces la datele stocate în baza de date și să precizeze datele la care aceste entități vor avea acces, precum și entitățile care vor avea posibilitatea de a modifica datele; (iii) să asigure dreptul de acces și informarea tuturor persoanelor vizate ale căror date cu caracter personal pot fi stocate și pot face obiectul schimburilor de date; (iv) să definească și să limiteze perioada de păstrare a datelor cu caracter personal la perioada minimă necesară realizării scopului respectiv. De asemenea, AEPD subliniază că actul legislativ principal trebuie să definească următoarele elemente ale bazei de date: entitatea care va controla și gestiona baza de date și entitatea responsabilă cu asigurarea securității prelucrării datelor conținute în baza de date.

| 27. | AEPD sugerează ca propunerea să includă un nou articol în care aceste principale elemente să fie stabilite în mod explicit. Alternativ, în textul propunerii trebuie introdusă o dispoziție referitoare la adoptarea unui act legislativ separat, conform procedurii legislative ordinare, pentru care Comisia ar trebui să fie invitată să prezinte o propunere. |
| --- | --- |

27.

AEPD sugerează ca propunerea să includă un nou articol în care aceste principale elemente să fie stabilite în mod explicit. Alternativ, în textul propunerii trebuie introdusă o dispoziție referitoare la adoptarea unui act legislativ separat, conform procedurii legislative ordinare, pentru care Comisia ar trebui să fie invitată să prezinte o propunere.

| 28. | În oricare situație, măsurile de punere în aplicare care vor fi adoptate trebuie să specifice în mod detaliat caracteristicile funcționale și tehnice ale bazei de date. |
| --- | --- |

28.

În oricare situație, măsurile de punere în aplicare care vor fi adoptate trebuie să specifice în mod detaliat caracteristicile funcționale și tehnice ale bazei de date.

| 29. | În plus, deși în acest stadiu propunerea nu prevede interoperabilitatea cu alte baze de date gestionate de Comisie sau alte autorități, AEPD atrage atenția că în cazul introducerii oricărui tip de interoperabilitate sau schimburi de date trebuie, în primul rând, să se respecte principiul limitării la scop: datele trebuie să fie utilizate în scopul pentru care a fost creată baza de date, iar în afara acestui scop nu se pot efectua alte schimburi sau interconexiuni. În plus, introducerea unei astfel de dispoziții trebuie să se sprijine pe un temei juridic dedicat, ale cărui baze să se regăsească în tratatele Uniunii Europene. |
| --- | --- |

29.

În plus, deși în acest stadiu propunerea nu prevede interoperabilitatea cu alte baze de date gestionate de Comisie sau alte autorități, AEPD atrage atenția că în cazul introducerii oricărui tip de interoperabilitate sau schimburi de date trebuie, în primul rând, să se respecte principiul limitării la scop: datele trebuie să fie utilizate în scopul pentru care a fost creată baza de date, iar în afara acestui scop nu se pot efectua alte schimburi sau interconexiuni. În plus, introducerea unei astfel de dispoziții trebuie să se sprijine pe un temei juridic dedicat, ale cărui baze să se regăsească în tratatele Uniunii Europene.

| 30. | AEPD dorește să se implice în procesul care se va finaliza cu crearea acestei baze de date, pentru a oferi sprijin și recomandări Comisiei în elaborarea unui sistem corespunzător „conform în ceea ce privește protecția datelor”. Prin urmare, AEPD încurajează Comisia să includă o consultare a AEPD în etapa de pregătire aflată în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

30.

AEPD dorește să se implice în procesul care se va finaliza cu crearea acestei baze de date, pentru a oferi sprijin și recomandări Comisiei în elaborarea unui sistem corespunzător „conform în ceea ce privește protecția datelor”. Prin urmare, AEPD încurajează Comisia să includă o consultare a AEPD în etapa de pregătire aflată în curs de desfășurare.

| 31. | În cele din urmă, AEPD atrage atenția asupra faptului că, întrucât crearea bazei de date va implica prelucrarea unor categorii speciale de date (privind încălcările suspectate), această prelucrare ar putea face obiectul unei verificări prealabile efectuate de către AEPD în conformitate cu articolul 27 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

31.

În cele din urmă, AEPD atrage atenția asupra faptului că, întrucât crearea bazei de date va implica prelucrarea unor categorii speciale de date (privind încălcările suspectate), această prelucrare ar putea face obiectul unei verificări prealabile efectuate de către AEPD în conformitate cu articolul 27 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

3.   CONCLUZIE

| 32. | AEPD salută trimiterea specifică din textul propunerii la aplicabilitatea Directivei 95/46/CE și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 în activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal care fac obiectul regulamentului. |
| --- | --- |

32.

AEPD salută trimiterea specifică din textul propunerii la aplicabilitatea Directivei 95/46/CE și a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 în activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal care fac obiectul regulamentului.

| 33. | AEPD dorește să sublinieze următoarele puncte, în vederea îmbunătățirii textului din perspectiva protecției datelor:






  — | articolul 6 alineatul (3) ar trebui să includă dreptul la informare al persoanei vizate; |
| --- | --- | --- |

33.

AEPD dorește să sublinieze următoarele puncte, în vederea îmbunătățirii textului din perspectiva protecției datelor:

—

articolul 6 alineatul (3) ar trebui să includă dreptul la informare al persoanei vizate;

| — | Comisia, în exercitarea competenței de aplicare în temeiul articolului 6 alineatul (3), ar trebui să consulte AEPD, pentru a elabora un model de formular de cerere „conform în ceea ce privește protecția datelor”; |
| --- | --- |

—

Comisia, în exercitarea competenței de aplicare în temeiul articolului 6 alineatul (3), ar trebui să consulte AEPD, pentru a elabora un model de formular de cerere „conform în ceea ce privește protecția datelor”;

| — | textul ar trebui să specifice limita de timp pentru păstrarea datelor cu caracter personal transmise de către titularul dreptului, atât la nivel național, cât și la nivelul Comisiei; |
| --- | --- |

—

textul ar trebui să specifice limita de timp pentru păstrarea datelor cu caracter personal transmise de către titularul dreptului, atât la nivel național, cât și la nivelul Comisiei;

| — | AEPD invită Comisia să identifice și să clarifice temeiul juridic pentru crearea bazei de date COPIS și pune la dispoziție propria expertiză pentru a sprijini Comisia în pregătirea acestei baze de date. |
| --- | --- |

—

AEPD invită Comisia să identifice și să clarifice temeiul juridic pentru crearea bazei de date COPIS și pune la dispoziție propria expertiză pentru a sprijini Comisia în pregătirea acestei baze de date.

Adoptat la Bruxelles, 12 octombrie 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunctul Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31 (denumită în continuare „Directiva 95/46/CE”).

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  În aprilie 2011.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind intervenția autorităților vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum și măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală (JO L 196, 2.8.2003, p. 7).

4

(5)  Serviciile vamale sunt birourile centrale din fiecare stat membru care au competența de a primi cereri din partea titularilor de drepturi, în timp ce autoritățile sau birourile vamale sunt entitățile operaționale dependente care realizează efectiv controalele vamale asupra mărfurilor care intră în Uniunea Europeană.

5

(6)  Formularul de cerere trebuie să includă, inter alia, detalii cu privire la solicitant [articolul 6 alineatul (3) litera (a)]; documentul de împuternicire a persoanelor fizice sau juridice care reprezintă solicitantul [articolul 6 alineatul (3) litera (d)]; numele și adresa reprezentantului (reprezentanților) solicitantului, care răspunde (răspund) de aspectele juridice și tehnice [articolul 6 alineatul (3) litera (j)].

6

inter alia

(7)  Expeditorul și destinatarul sunt cele două părți implicate de regulă într-un contract de transport: expeditorul predă mărfurile destinatarului, care intră în posesia acestora și le vinde conform indicațiilor expeditorului.

7

„Declarantul” este persoana care completează o declarație vamală în nume propriu sau persoana în numele căreia se completează această declarație. „Deținătorul” este persoana care deține în proprietate mărfurile sau care are un drept similar de a dispune de mărfuri sau care exercită controlul fizic asupra acestora.

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 al Comisiei din 21 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului privind intervenția autorităților vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum și măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală (JO L 328, 30.10.2004, p. 16).

8

(9)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1891/2004, anexa I, punctul 9: „Anexez informații specifice referitoare la tipul sau modalitatea de fraudă”, inclusiv documente și/sau fotografii.

9

(10)  În prezent, Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 al Comisiei pune în aplicare Regulamentul (CE) nr. 1383/2003, conținând inter alia modelele de formulare pentru cererea națională și cererea la nivelul Uniunii, precum și instrucțiuni cu privire la modul în care trebuie completat formularul [Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 al Comisiei din 21 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului privind intervenția autorităților vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum și măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală (JO L 328, 30.10.2004, p. 16)].

10

inter alia

(11)  Datele cu caracter personal trebuie „păstrate într-o formă care permite identificarea persoanelor vizate o perioadă nu mai lungă decât este necesar în vederea atingerii scopurilor pentru care au fost colectate sau pentru care vor fi prelucrate ulterior [...]”.

11

(12)  A se vedea nota de subsol nr. 8.

12

(13)  Această dispoziție este conformă cu dispozițiile articolului 57 (Partea III, Secțiunea IV) din Acordul TRIPS, http://www.wto.org/english/tratop_e/trips_e/t_agm4_e.htm#2

13

(14)  A se vedea nota de subsol nr. 4.

14

(15)  A se vedea nota de subsol nr. 8.

15

(16)  A se vedea Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la decizia Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal (2008/49/CE) (JO C 270, 25.10.2008, p. 1).

16

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/6

---

Comunicarea Comisiei privind suspendările și contingentele tarifare autonome

2011/C 363/02

1.   INTRODUCERE

| 1.1. | În temeiul articolului 31 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), suspendările și contingentele tarifare autonome se aprobă de către Consiliu, care hotărăște cu majoritate calificată, pe baza unei propuneri a Comisiei. În 1998, Comisia a publicat o comunicare (1) care definește principiile directoare și procedurile pe care trebuie să le urmeze în elaborarea propunerilor adresate Consiliului. |
| --- | --- |

1.1.

În temeiul articolului 31 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), suspendările și contingentele tarifare autonome se aprobă de către Consiliu, care hotărăște cu majoritate calificată, pe baza unei propuneri a Comisiei. În 1998, Comisia a publicat o comunicare (1) care definește principiile directoare și procedurile pe care trebuie să le urmeze în elaborarea propunerilor adresate Consiliului.

| 1.2. | Această comunicare revizuită ia în considerare obiectivele programului de acțiune „Vamă 2013” și nevoile și observațiile transmise de statele membre în urma seminarului privind suspendările și contingentele tarifare autonome care a avut loc la Istanbul pe 23 și 24 septembrie 2010. Domeniul de aplicare al revizuirii este limitat și are un dublu obiectiv: clarifică unele principii privind regimurile suspendărilor și contingentelor tarifare autonome, pe de o parte, și procedura care trebuie urmată de statele membre și operatori pentru solicitarea unei astfel de măsuri autonome, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.2.

Această comunicare revizuită ia în considerare obiectivele programului de acțiune „Vamă 2013” și nevoile și observațiile transmise de statele membre în urma seminarului privind suspendările și contingentele tarifare autonome care a avut loc la Istanbul pe 23 și 24 septembrie 2010. Domeniul de aplicare al revizuirii este limitat și are un dublu obiectiv: clarifică unele principii privind regimurile suspendărilor și contingentelor tarifare autonome, pe de o parte, și procedura care trebuie urmată de statele membre și operatori pentru solicitarea unei astfel de măsuri autonome, pe de altă parte.

| 1.3. | Pot fi necesare modificări viitoare substanțiale ale prezentei comunicări ca urmare a unui studiu privind impactul contingentelor și suspendărilor tarifare autonome asupra economiei UE, pe care Comisia intenționează să îl lanseze în cursul anului 2012. Studiul va cuprinde impactul asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM). |
| --- | --- |

1.3.

Pot fi necesare modificări viitoare substanțiale ale prezentei comunicări ca urmare a unui studiu privind impactul contingentelor și suspendărilor tarifare autonome asupra economiei UE, pe care Comisia intenționează să îl lanseze în cursul anului 2012. Studiul va cuprinde impactul asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM).

| 1.4. | Obiectivul urmărit de Comisie în stabilirea acestor principii directoare este de a evidenția rațiunile economice din spatele politicii Uniunii în acest sector. Aceasta este, de asemenea, în conformitate cu normele de transparență stabilite de Comisie. |
| --- | --- |

1.4.

Obiectivul urmărit de Comisie în stabilirea acestor principii directoare este de a evidenția rațiunile economice din spatele politicii Uniunii în acest sector. Aceasta este, de asemenea, în conformitate cu normele de transparență stabilite de Comisie.

| 1.5. | Comisia intenționează să urmeze politica generală definită în comunicarea de față și acordurile administrative corespunzătoare privind suspendările și contingentele tarifare care intră în vigoare în a doua jumătate a anului 2012. |
| --- | --- |

1.5.

Comisia intenționează să urmeze politica generală definită în comunicarea de față și acordurile administrative corespunzătoare privind suspendările și contingentele tarifare care intră în vigoare în a doua jumătate a anului 2012.

2.   PREZENTAREA GENERALĂ A POLITICII – PRINCIPII GENERALE

2.1.   Rolul Tarifului vamal comun

| 2.1.1. | Articolul 28 din TFUE prevede că „Uniunea este alcătuită dintr-o uniune vamală care reglementează ansamblul schimburilor de mărfuri și care implică .... adoptarea unui tarif vamal comun în relațiile cu țări terțe”.
  Începând din 1968, Uniunea a implementat principala componentă a acestui Tarif vamal comun (2) ca una dintr-o serie de măsuri menite să promoveze eficiența și capacitatea concurențială a industriei sale la scară internațională. |
| --- | --- |

2.1.1.

Articolul 28 din TFUE prevede că „Uniunea este alcătuită dintr-o uniune vamală care reglementează ansamblul schimburilor de mărfuri și care implică .... adoptarea unui tarif vamal comun în relațiile cu țări terțe”.

Începând din 1968, Uniunea a implementat principala componentă a acestui Tarif vamal comun (2) ca una dintr-o serie de măsuri menite să promoveze eficiența și capacitatea concurențială a industriei sale la scară internațională.

| 2.1.2. | În plus față de promovarea dezvoltării industriale în Uniune, nivelurile taxelor stabilite în acest tarif sunt destinate să consolideze capacitatea de producție industrială a Uniunii, ceea ce le facilitează producătorilor săi concurența cu furnizori din țări terțe.
  În consecință, cu excepția derogărilor prevăzute în dispozițiile Uniunii, taxele vamale prevăzute în acest tarif trebuie plătite pentru toate produsele introduse în liberă circulație. Plata acestor taxe constituie, prin urmare, situația normală. |
| --- | --- |

2.1.2.

În plus față de promovarea dezvoltării industriale în Uniune, nivelurile taxelor stabilite în acest tarif sunt destinate să consolideze capacitatea de producție industrială a Uniunii, ceea ce le facilitează producătorilor săi concurența cu furnizori din țări terțe.

În consecință, cu excepția derogărilor prevăzute în dispozițiile Uniunii, taxele vamale prevăzute în acest tarif trebuie plătite pentru toate produsele introduse în liberă circulație. Plata acestor taxe constituie, prin urmare, situația normală.

2.2.   Conceptul de suspendări și contingente tarifare

| 2.2.1. | Suspendările aprobate în temeiul articolului 31 din TFUE constituie o derogare de la starea normală de fapt, în perioada de valabilitate a măsurii și pentru o cantitate nelimitată (suspendare tarifară) sau o cantitate limitată (contingent tarifar). Ambele măsuri permit anularea totală sau parțială a taxelor țărilor terțe care se aplică mărfurilor importate (taxele antidumping și cele compensatorii sau nivelurile taxei specifice nu sunt afectate de aceste suspendări și contingente tarifare). Produsele pentru care se aplică taxe antidumping sau compensatorii ar trebui în mod normal excluse de la acordarea unei suspendări sau a unui contingent. Mărfurile care fac obiectul unor interdicții și restricții în ceea ce privește importul [de exemplu, Convenția privind comerțul internațional cu specii pe cale de dispariție (CITES)] nu pot beneficia de o suspendare tarifară sau de un contingent tarifar. |
| --- | --- |

2.2.1.

Suspendările aprobate în temeiul articolului 31 din TFUE constituie o derogare de la starea normală de fapt, în perioada de valabilitate a măsurii și pentru o cantitate nelimitată (suspendare tarifară) sau o cantitate limitată (contingent tarifar). Ambele măsuri permit anularea totală sau parțială a taxelor țărilor terțe care se aplică mărfurilor importate (taxele antidumping și cele compensatorii sau nivelurile taxei specifice nu sunt afectate de aceste suspendări și contingente tarifare). Produsele pentru care se aplică taxe antidumping sau compensatorii ar trebui în mod normal excluse de la acordarea unei suspendări sau a unui contingent. Mărfurile care fac obiectul unor interdicții și restricții în ceea ce privește importul [de exemplu, Convenția privind comerțul internațional cu specii pe cale de dispariție (CITES)] nu pot beneficia de o suspendare tarifară sau de un contingent tarifar.

| 2.2.2. | Mărfurile importate în cadrul regimului contingentar sau de suspendare tarifară beneficiază de libertate de mișcare pe întreg teritoriul Uniunii; prin urmare, odată ce se acordă o suspendare sau un contingent tarifar, orice operator din orice stat membru este eligibil pentru a beneficia de acesta. O suspendare tarifară sau un contingent tarifar acordat în urma solicitării unui stat membru ar putea avea consecințe pentru toate celelalte state membre, și, prin urmare, ar trebui să existe o cooperare strânsă și extinsă între statele membre și Comisie, astfel încât să poată fi luate în considerare toate interesele Uniunii. Contingentele tarifare autonome sunt gestionate de către Comisie în strânsă colaborare cu statele membre într-o bază de date centrală a contingentelor tarifare. Aceste contingente tarifare sunt alocate în temeiul principiului „primul venit, primul servit” în conformitate cu dispozițiile legale de la articolele 308a-308e din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 de instituire a Codului vamal comunitar (3). |
| --- | --- |

2.2.2.

Mărfurile importate în cadrul regimului contingentar sau de suspendare tarifară beneficiază de libertate de mișcare pe întreg teritoriul Uniunii; prin urmare, odată ce se acordă o suspendare sau un contingent tarifar, orice operator din orice stat membru este eligibil pentru a beneficia de acesta. O suspendare tarifară sau un contingent tarifar acordat în urma solicitării unui stat membru ar putea avea consecințe pentru toate celelalte state membre, și, prin urmare, ar trebui să existe o cooperare strânsă și extinsă între statele membre și Comisie, astfel încât să poată fi luate în considerare toate interesele Uniunii. Contingentele tarifare autonome sunt gestionate de către Comisie în strânsă colaborare cu statele membre într-o bază de date centrală a contingentelor tarifare. Aceste contingente tarifare sunt alocate în temeiul principiului „primul venit, primul servit” în conformitate cu dispozițiile legale de la articolele 308a-308e din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 de instituire a Codului vamal comunitar (3).

| 2.2.3. | Extinderea Uniunii Europene, progresul tehnic și modificările rutelor comerciale internaționale tradiționale au schimbat contextul economic al unei economii din ce în ce mai globalizate. Este important să se asigure că suspendările tarifare permit companiilor din Uniunea Europeană să mențină ocuparea integrală a forței de muncă și să obțină elementele necesare pentru fabricarea de produse sofisticate, cu o importantă valoare adăugată a UE, chiar în cazul în care activitatea principală o constituie asamblarea părților componente. |
| --- | --- |

2.2.3.

Extinderea Uniunii Europene, progresul tehnic și modificările rutelor comerciale internaționale tradiționale au schimbat contextul economic al unei economii din ce în ce mai globalizate. Este important să se asigure că suspendările tarifare permit companiilor din Uniunea Europeană să mențină ocuparea integrală a forței de muncă și să obțină elementele necesare pentru fabricarea de produse sofisticate, cu o importantă valoare adăugată a UE, chiar în cazul în care activitatea principală o constituie asamblarea părților componente.

2.3.   Caracteristicile suspendărilor și ale contingentelor tarifare

| 2.3.1. | Articolul 31 din TFUE stipulează că taxele prevăzute în Tariful vamal comun sunt stabilite de Consiliu în baza propunerilor Comisiei. Acest lucru include modificările sau suspendările taxelor respective. |
| --- | --- |

2.3.1.

Articolul 31 din TFUE stipulează că taxele prevăzute în Tariful vamal comun sunt stabilite de Consiliu în baza propunerilor Comisiei. Acest lucru include modificările sau suspendările taxelor respective.

| 2.3.2. | Suspendările și contingentele tarifare trebuie revizuite periodic, cu posibilitatea de a le suprima la cererea unei părți interesate. În cazuri excepționale, atunci când continuarea unei suspendări tarifare înseamnă nevoia de aprovizionare constantă a Uniunii cu anumite produse la taxe reduse sau zero [de exemplu, produsele specifice necesare nu sunt disponibile (suspendare tarifară) sau sunt în cantități insuficiente (contingent tarifar) pentru a justifica investițiile necesare pentru a lansa o producție la nivelul Uniunii], Comisia poate propune o modificare a Tarifului vamal comun. În acest sens, Comisia va acționa în urma solicitărilor statele membre, precum și din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

2.3.2.

Suspendările și contingentele tarifare trebuie revizuite periodic, cu posibilitatea de a le suprima la cererea unei părți interesate. În cazuri excepționale, atunci când continuarea unei suspendări tarifare înseamnă nevoia de aprovizionare constantă a Uniunii cu anumite produse la taxe reduse sau zero [de exemplu, produsele specifice necesare nu sunt disponibile (suspendare tarifară) sau sunt în cantități insuficiente (contingent tarifar) pentru a justifica investițiile necesare pentru a lansa o producție la nivelul Uniunii], Comisia poate propune o modificare a Tarifului vamal comun. În acest sens, Comisia va acționa în urma solicitărilor statele membre, precum și din proprie inițiativă.

| 2.3.3. | Mai mult, deoarece suspendările tarifare constituie o excepție de la regula generală, reprezentată de Tariful vamal comun, acestea trebuie aplicate, la fel ca toate derogările, într-un mod coerent. |
| --- | --- |

2.3.3.

Mai mult, deoarece suspendările tarifare constituie o excepție de la regula generală, reprezentată de Tariful vamal comun, acestea trebuie aplicate, la fel ca toate derogările, într-un mod coerent.

| 2.3.4. | Pentru a se evita discriminarea, suspendările tarifare trebuie să fie deschise tuturor importatorilor din Uniune și furnizorilor din țările terțe. Aceasta înseamnă că nu se va acorda o suspendare tarifară sau un contingent tarifar în următoarele cazuri:






  (i) | mărfuri acoperite de un contract de exclusivitate; sau |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

Pentru a se evita discriminarea, suspendările tarifare trebuie să fie deschise tuturor importatorilor din Uniune și furnizorilor din țările terțe. Aceasta înseamnă că nu se va acorda o suspendare tarifară sau un contingent tarifar în următoarele cazuri:

(i)

mărfuri acoperite de un contract de exclusivitate; sau

| (ii) | mărfuri comercializate între părți afiliate care au drepturi de proprietate intelectuală exclusive asupra producției proprii; sau |
| --- | --- |

(ii)

mărfuri comercializate între părți afiliate care au drepturi de proprietate intelectuală exclusive asupra producției proprii; sau

| (iii) | mărfuri a căror descriere conține termeni interni specifici companiei respective, cum ar fi denumiri ale societății, mărci comerciale, specificații, numerele articolelor etc. |
| --- | --- |

(iii)

mărfuri a căror descriere conține termeni interni specifici companiei respective, cum ar fi denumiri ale societății, mărci comerciale, specificații, numerele articolelor etc.

2.4.   Rolul suspendărilor și al contingentelor tarifare autonome

| 2.4.1. | Comisia consideră că taxele vamale îndeplinesc o funcție economică aparte. Suspendările tarifare autonome care au rolul de a anula total sau parțial efectele acestor taxe pe o anumită perioadă de timp pot fi acordate numai în caz de indisponibilitate a produselor în cadrul Uniunii. Contingentele tarifare autonome pot fi deschise pentru mărfuri care sunt produse în Uniune în cantități insuficiente. |
| --- | --- |

2.4.1.

Comisia consideră că taxele vamale îndeplinesc o funcție economică aparte. Suspendările tarifare autonome care au rolul de a anula total sau parțial efectele acestor taxe pe o anumită perioadă de timp pot fi acordate numai în caz de indisponibilitate a produselor în cadrul Uniunii. Contingentele tarifare autonome pot fi deschise pentru mărfuri care sunt produse în Uniune în cantități insuficiente.

| 2.4.2. | Mai mult, având în vedere că taxele vamale contribuie la resursele proprii tradiționale ale UE, motivele economice oferite ar trebui evaluate în raport cu interesul general al Uniunii. |
| --- | --- |

2.4.2.

Mai mult, având în vedere că taxele vamale contribuie la resursele proprii tradiționale ale UE, motivele economice oferite ar trebui evaluate în raport cu interesul general al Uniunii.

| 2.4.3. | Regimul suspendărilor și contingentelor tarifare s-a dovedit în trecut a fi un instrument de politică extrem de eficient în sprijinirea activității economice în Uniunea Europeană și va rămâne la fel și în viitor, după cum se poate constata din creșterea constantă a numărului cererilor transmise Comisiei. În prezent, aceste măsuri reflectă între 5 % și 6 % din resursele proprii tradiționale cuprinse în buget. |
| --- | --- |

2.4.3.

Regimul suspendărilor și contingentelor tarifare s-a dovedit în trecut a fi un instrument de politică extrem de eficient în sprijinirea activității economice în Uniunea Europeană și va rămâne la fel și în viitor, după cum se poate constata din creșterea constantă a numărului cererilor transmise Comisiei. În prezent, aceste măsuri reflectă între 5 % și 6 % din resursele proprii tradiționale cuprinse în buget.

| 2.4.4. | Permițând întreprinderilor să se aprovizioneze la un cost mai mic pentru o anumită perioadă, s-ar putea stimula activitatea economică în cadrul Uniunii, s-ar putea îmbunătăți competitivitatea acestor întreprinderi și, mai ales, respectivele întreprinderi ar putea păstra sau crea locuri de muncă, și-ar putea moderniza structurile etc. În 2011, există aproximativ 1 500 de suspendări și contingente autonome în vigoare, în timp ce pe perioada recentei recesiuni a economiei UE, Comisia a înregistrat o creștere a cererilor, ceea ce subliniază importanța acestei politici pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

2.4.4.

Permițând întreprinderilor să se aprovizioneze la un cost mai mic pentru o anumită perioadă, s-ar putea stimula activitatea economică în cadrul Uniunii, s-ar putea îmbunătăți competitivitatea acestor întreprinderi și, mai ales, respectivele întreprinderi ar putea păstra sau crea locuri de muncă, și-ar putea moderniza structurile etc. În 2011, există aproximativ 1 500 de suspendări și contingente autonome în vigoare, în timp ce pe perioada recentei recesiuni a economiei UE, Comisia a înregistrat o creștere a cererilor, ceea ce subliniază importanța acestei politici pentru industria Uniunii.

2.5.   Gama produselor care pot beneficia de suspendări tarifare autonome

| 2.5.1. | Scopul suspendărilor tarifare este de a permite întreprinderilor din Uniune să utilizeze materii prime, produse semifinite sau componente care nu sunt disponibile sau nu sunt produse în interiorul Uniunii, cu excepția produselor „finite”. |
| --- | --- |

2.5.1.

Scopul suspendărilor tarifare este de a permite întreprinderilor din Uniune să utilizeze materii prime, produse semifinite sau componente care nu sunt disponibile sau nu sunt produse în interiorul Uniunii, cu excepția produselor „finite”.

| 2.5.2. | Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctele 2.5.3 și 2.5.4, în sensul prezentei comunicări, „produsele finite” sunt acele produse care prezintă una sau mai multe din următoarele caracteristici:






  — | sunt gata de vânzare către utilizatorul final, urmând să fie ambalate sau nu în cadrul Uniunii pentru vânzarea cu amănuntul; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctele 2.5.3 și 2.5.4, în sensul prezentei comunicări, „produsele finite” sunt acele produse care prezintă una sau mai multe din următoarele caracteristici:

—

sunt gata de vânzare către utilizatorul final, urmând să fie ambalate sau nu în cadrul Uniunii pentru vânzarea cu amănuntul;

| — | sunt produse finite neasamblate; |
| --- | --- |

—

sunt produse finite neasamblate;

| — | nu vor suferi nicio transformare sau prelucrare substanțială (4); sau |
| --- | --- |

—

nu vor suferi nicio transformare sau prelucrare substanțială (4); sau

| — | prezintă deja caracteristica esențială a produsului complet sau finit. |
| --- | --- |

—

prezintă deja caracteristica esențială a produsului complet sau finit.

| 2.5.3. | Având în vedere că producătorii din Uniune se îndreaptă din ce în ce mai mult spre asamblarea produselor compuse din componente care sunt deja foarte sofisticate din punct de vedere tehnic, unele din părțile componente necesare sunt utilizate fără modificări majore și, prin urmare, ar putea fi considerate „produse finite”. Cu toate acestea, suspendările tarifare ar putea fi acordate, în anumite cazuri, pentru „ produse finite” utilizate drept componente în produsul final, cu condiția ca valoarea adăugată a unei astfel de operațiuni de asamblare să fie suficient de mare. |
| --- | --- |

2.5.3.

Având în vedere că producătorii din Uniune se îndreaptă din ce în ce mai mult spre asamblarea produselor compuse din componente care sunt deja foarte sofisticate din punct de vedere tehnic, unele din părțile componente necesare sunt utilizate fără modificări majore și, prin urmare, ar putea fi considerate „produse finite”. Cu toate acestea, suspendările tarifare ar putea fi acordate, în anumite cazuri, pentru „ produse finite” utilizate drept componente în produsul final, cu condiția ca valoarea adăugată a unei astfel de operațiuni de asamblare să fie suficient de mare.

| 2.5.4. | În cazul echipamentelor sau materialelor care urmează a fi utilizate în procesul de producție ar putea fi avută în vedere o suspendare tarifară (cu toate că aceste produse sunt, în general, „finite”), cu condiția ca aceste echipamente și materiale să fie specifice și necesare pentru fabricarea de produse care pot fi identificate cu precizie și cu condiția ca suspendările tarifare să nu pericliteze întreprinderile aflate în concurență în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

2.5.4.

În cazul echipamentelor sau materialelor care urmează a fi utilizate în procesul de producție ar putea fi avută în vedere o suspendare tarifară (cu toate că aceste produse sunt, în general, „finite”), cu condiția ca aceste echipamente și materiale să fie specifice și necesare pentru fabricarea de produse care pot fi identificate cu precizie și cu condiția ca suspendările tarifare să nu pericliteze întreprinderile aflate în concurență în cadrul Uniunii.

2.6.   Gama produselor care pot beneficia de contingentele tarifare autonome

Toate dispozițiile prevăzute la punctul 2.5 se aplică contingentelor tarifare autonome. Produsele pescărești sunt excluse din regimul contingentelor tarifare deoarece o analiză paralelă bazată și pe sensibilitatea lor ar putea duce la includerea lor într-o propunere suplimentară din partea Comisiei pentru un regulament al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare comunitare autonome pentru anumite produse pescărești.

2.7.   Beneficiarii suspendărilor și ai contingentelor tarifare autonome

Suspendările și contingentele tarifare autonome sunt destinate întreprinderilor care își desfășoară activitatea de producție în Uniune. În cazul în care utilizarea produsului este limitată la un anumit scop, aceasta va fi monitorizată în conformitate cu procedurile care reglementează controlul utilizării finale (5).

Se va acorda o atenție deosebită intereselor IMM-urilor. Dat fiind că suspendările și contingentele tarifare autonome ar putea facilita internaționalizarea IMM-urilor, se vor lua inițiative pentru a spori sensibilizarea IMM-urilor cu privire la acest instrument. După cum s-a menționat anterior, impactul acestui sistem asupra IMM-urilor va face parte dintr-o inițiativă mai vastă de evaluare, care urmează să fie lansată în 2012.

Între timp, suspendările tarifare nu trebuie să acopere mărfurile care fac obiectul unor taxe nesemnificative din punct de vedere economic.

2.8.   Uniunea vamală cu Turcia

Pentru produsele care sunt supuse normelor uniunii vamale cu Turcia (toate mărfurile cu excepția produselor agricole și a produselor care au intrat sub incidența Tratatului CECO) se aplică aceleași criterii, deoarece drepturile și obligațiile care îi revin Turciei în acest caz sunt similare cu cele ale statelor membre.

Turcia poate, de asemenea, adresa cereri pentru suspendări și contingente tarifare, iar delegații turci pot participa la reuniunile grupului de lucru pentru economie tarifară (ETQG) pentru a discuta cererile cu delegații din toate statele membre și cu Comisia. Producția Turciei va fi luată în considerare în același mod ca și producția Uniunii în decizia privind punerea în aplicare a unor noi suspendări tarifare, precum și pentru calcularea volumelor contingentelor tarifare corespunzătoare.

Cererile Turciei de suspendare tarifară pot fi incluse în propunerea prezentată Consiliului, după ce au fost examinate de către Comisie. Procesul decizional privind contingentele tarifare este diferit, deoarece acestea nu vor fi incluse în regulamentul Consiliului. Contingentele tarifare rezultate în urma cererilor Turciei se pot aplica doar în Turcia.

3.   ORIENTĂRI GENERALE

Din motivele expuse mai sus, Comisia își propune să acționeze conform celor indicate mai jos în propunerile sale către Consiliu și în regulamentele pe care le poate adopta.

| 3.1. | Scopul principal al suspendărilor și contingentelor tarifare autonome este de a permite întreprinderilor din Uniune să utilizeze materii prime, produse semifabricate sau componente fără a fi obligate să plătească taxele normale stabilite în Tariful vamal comun.
  Toate cererile de suspendări tarifare sunt în primul rând prezentate delegaților ETQG, care examinează caracterul adecvat al acestora. Apoi, cererile sunt examinate cu atenție în cadrul a trei reuniuni ETQG și se propun măsuri doar după ce se efectuează respectiva analiză a motivelor economice pe care se bazează cererile.
  Comisia va prezenta Consiliului propuneri (care actualizează parțial, la fiecare șase luni, listele de produse supuse suspendărilor tarifare sau listele de produse care fac obiectul contingentelor tarifare), pentru a fi implementate de la 1 ianuarie și de la 1 iulie, pentru a ține seama de noile cereri și de tendințele economice sau tehnice ale produselor și piețelor. |
| --- | --- |

3.1.

Scopul principal al suspendărilor și contingentelor tarifare autonome este de a permite întreprinderilor din Uniune să utilizeze materii prime, produse semifabricate sau componente fără a fi obligate să plătească taxele normale stabilite în Tariful vamal comun.

Toate cererile de suspendări tarifare sunt în primul rând prezentate delegaților ETQG, care examinează caracterul adecvat al acestora. Apoi, cererile sunt examinate cu atenție în cadrul a trei reuniuni ETQG și se propun măsuri doar după ce se efectuează respectiva analiză a motivelor economice pe care se bazează cererile.

Comisia va prezenta Consiliului propuneri (care actualizează parțial, la fiecare șase luni, listele de produse supuse suspendărilor tarifare sau listele de produse care fac obiectul contingentelor tarifare), pentru a fi implementate de la 1 ianuarie și de la 1 iulie, pentru a ține seama de noile cereri și de tendințele economice sau tehnice ale produselor și piețelor.

| 3.2. | În principiu, în afara cazului în care interesul Uniunii impune altfel, și pentru a respecta obligațiile internaționale, în următoarele situații nu se propune nicio suspendare tarifară sau contingent:






  — | în cazurile în care produse identice, echivalente sau de substituție sunt fabricate în cantități suficiente în cadrul Uniunii. Același lucru se aplică în cazul în care, în absența producției din Uniune, măsura ar putea duce la o denaturare a concurenței între întreprinderile Uniunii cu privire la produsele finite în care mărfurile respective urmează să fie încorporate sau produsele dintr-un sector conex; |
| --- | --- | --- |

3.2.

În principiu, în afara cazului în care interesul Uniunii impune altfel, și pentru a respecta obligațiile internaționale, în următoarele situații nu se propune nicio suspendare tarifară sau contingent:

—

în cazurile în care produse identice, echivalente sau de substituție sunt fabricate în cantități suficiente în cadrul Uniunii. Același lucru se aplică în cazul în care, în absența producției din Uniune, măsura ar putea duce la o denaturare a concurenței între întreprinderile Uniunii cu privire la produsele finite în care mărfurile respective urmează să fie încorporate sau produsele dintr-un sector conex;

| — | în cazul în care bunurile în cauză sunt produse finite destinate vânzării către consumatori finali fără alte prelucrări substanțiale sau fără a constitui parte integrantă dintr-un produs final mai mare pentru a cărui funcționare respectivele bunuri sunt necesare; |
| --- | --- |

—

în cazul în care bunurile în cauză sunt produse finite destinate vânzării către consumatori finali fără alte prelucrări substanțiale sau fără a constitui parte integrantă dintr-un produs final mai mare pentru a cărui funcționare respectivele bunuri sunt necesare;

| — | în cazul în care bunurile importate sunt reglementate de un contract de exclusivitate care limitează posibilitatea importatorilor din Uniune să achiziționeze aceste produse de la producătorii din țări terțe; |
| --- | --- |

—

în cazul în care bunurile importate sunt reglementate de un contract de exclusivitate care limitează posibilitatea importatorilor din Uniune să achiziționeze aceste produse de la producătorii din țări terțe;

| — | în cazul în care mărfurile sunt comercializate între părți afiliate (6) care au drepturi de proprietate intelectuală exclusive (de exemplu, denumiri comerciale, desene industriale și brevete) asupra acestor bunuri; |
| --- | --- |

—

în cazul în care mărfurile sunt comercializate între părți afiliate (6) care au drepturi de proprietate intelectuală exclusive (de exemplu, denumiri comerciale, desene industriale și brevete) asupra acestor bunuri;

| — | în cazul în care beneficiile măsurii nu sunt susceptibile să fie transferate către operatorii sau producătorii interesați din Uniune; |
| --- | --- |

—

în cazul în care beneficiile măsurii nu sunt susceptibile să fie transferate către operatorii sau producătorii interesați din Uniune;

| — | în cazul în care există alte proceduri speciale pentru a deservi producătorii din Uniune (de exemplu, perfecționare activă); |
| --- | --- |

—

în cazul în care există alte proceduri speciale pentru a deservi producătorii din Uniune (de exemplu, perfecționare activă);

| — | în cazul în care solicitantul va utiliza mărfurile exclusiv în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

—

în cazul în care solicitantul va utiliza mărfurile exclusiv în scopuri comerciale;

| — | în cazul în care o suspendare tarifară sau un contingent tarifar ar provoca un conflict cu orice altă politică a Uniunii (de exemplu, alte acorduri preferențiale, acordurile de liber-schimb, măsurile de protecție comercială, restricții cantitative sau de mediu). |
| --- | --- |

—

în cazul în care o suspendare tarifară sau un contingent tarifar ar provoca un conflict cu orice altă politică a Uniunii (de exemplu, alte acorduri preferențiale, acordurile de liber-schimb, măsurile de protecție comercială, restricții cantitative sau de mediu).

| 3.3. | În cazul în care în Uniune se produc anumite produse care sunt identice, echivalente sau pot înlocui produsul ce urmează să fie importat, însă această producție este insuficientă pentru a răspunde cerințelor tuturor întreprinderilor producătoare și de prelucrare din domeniu, se pot acorda contingente tarifare (limitate la cantitățile care nu sunt disponibile) sau suspendări tarifare parțiale.
  O cerere pentru un contingent tarifar poate fi prezentată ca atare sau poate rezulta din examinarea cererii de suspendare tarifară. În acest context, se va ține seama, dacă este cazul, de eventualele daune care s-ar putea aduce oricărei capacități de producție care ar putea fi disponibilă în Uniune. |
| --- | --- |

3.3.

În cazul în care în Uniune se produc anumite produse care sunt identice, echivalente sau pot înlocui produsul ce urmează să fie importat, însă această producție este insuficientă pentru a răspunde cerințelor tuturor întreprinderilor producătoare și de prelucrare din domeniu, se pot acorda contingente tarifare (limitate la cantitățile care nu sunt disponibile) sau suspendări tarifare parțiale.

O cerere pentru un contingent tarifar poate fi prezentată ca atare sau poate rezulta din examinarea cererii de suspendare tarifară. În acest context, se va ține seama, dacă este cazul, de eventualele daune care s-ar putea aduce oricărei capacități de producție care ar putea fi disponibilă în Uniune.

| 3.4. | Pe cât posibil, echivalența produselor importate și a celor provenite din Uniune se evaluează în funcție de criterii obiective, ținându-se seama de principalele caracteristici chimice, fizice și tehnice ale fiecărui produs, de funcția preconizată a acestora și de utilizarea comercială și, în special, de modul lor de funcționare și disponibilitatea lor actuală sau viitoare pe piața Uniunii.
  Evaluarea nu ia în calcul diferențele de preț între produsele importate și cele provenite din Uniune. |
| --- | --- |

3.4.

Pe cât posibil, echivalența produselor importate și a celor provenite din Uniune se evaluează în funcție de criterii obiective, ținându-se seama de principalele caracteristici chimice, fizice și tehnice ale fiecărui produs, de funcția preconizată a acestora și de utilizarea comercială și, în special, de modul lor de funcționare și disponibilitatea lor actuală sau viitoare pe piața Uniunii.

Evaluarea nu ia în calcul diferențele de preț între produsele importate și cele provenite din Uniune.

| 3.5. | În conformitate cu dispozițiile din anexele la prezenta comunicare, cererile pentru suspendările și contingentele tarifare trebuie trimise de statele membre în numele întreprinderilor producătoare și de prelucrare din Uniune, identificate prin denumire, care sunt dotate în mod corespunzător pentru utilizarea mărfurilor importate în procesele lor de producție. Solicitanții trebuie să indice faptul că au încercat recent, însă fără succes, să obțină mărfurile în cauză sau alte produse echivalente sau de substituție de la furnizori potențiali ai Uniunii. În cazul cererilor de contingente tarifare, cererea trebuie să conțină numele producătorului/producătorilor din Uniune.
  Solicitanții trebuie să mai furnizeze și informațiile care vor permite Comisiei să le examineze cererea pe baza criteriilor stabilite în prezenta comunicare. Din motive practice, cererile în cazul cărora valoarea taxei vamale nepercepute se estimează a fi mai puțin de 15 000 EUR pe an nu pot fi luate în considerare. Întreprinderile se pot grupa pentru a atinge acest prag. |
| --- | --- |

3.5.

În conformitate cu dispozițiile din anexele la prezenta comunicare, cererile pentru suspendările și contingentele tarifare trebuie trimise de statele membre în numele întreprinderilor producătoare și de prelucrare din Uniune, identificate prin denumire, care sunt dotate în mod corespunzător pentru utilizarea mărfurilor importate în procesele lor de producție. Solicitanții trebuie să indice faptul că au încercat recent, însă fără succes, să obțină mărfurile în cauză sau alte produse echivalente sau de substituție de la furnizori potențiali ai Uniunii. În cazul cererilor de contingente tarifare, cererea trebuie să conțină numele producătorului/producătorilor din Uniune.

Solicitanții trebuie să mai furnizeze și informațiile care vor permite Comisiei să le examineze cererea pe baza criteriilor stabilite în prezenta comunicare. Din motive practice, cererile în cazul cărora valoarea taxei vamale nepercepute se estimează a fi mai puțin de 15 000 EUR pe an nu pot fi luate în considerare. Întreprinderile se pot grupa pentru a atinge acest prag.

| 3.6. | Soldurile curente ale contingentelor tarifare sunt disponibile zilnic pe internet pe portalul Europa, la adresa următoare: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/index_en.htm, faceți clic pe „quota”.
  Anexele consolidate ale regulamentelor privind suspendările și contingentele tarifare, o listă cu noile cereri și adresele administrațiile responsabile ale statelor membre vor fi, de asemenea, publicate pe același server. |
| --- | --- |

3.6.

Soldurile curente ale contingentelor tarifare sunt disponibile zilnic pe internet pe portalul Europa, la adresa următoare: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/index_en.htm, faceți clic pe „quota”.

Anexele consolidate ale regulamentelor privind suspendările și contingentele tarifare, o listă cu noile cereri și adresele administrațiile responsabile ale statelor membre vor fi, de asemenea, publicate pe același server.

4.   MODALITĂȚI ADMINISTRATIVE

Experiența acumulată în acest domeniu arată că cea mai bună modalitate de a administra acest sector presupune colectarea cererilor în așa fel încât să se asigure că, în momentul în care sunt aprobate, noile suspendări și contingente tarifare și modificările intră în vigoare fie de la 1 ianuarie, fie la 1 iulie a fiecărui an. Această grupare facilitează tratarea acestor măsuri în cadrul TARIC (tariful integrat al Comunităților Europene) și, prin urmare, implementarea acestora de către statele membre. În acest scop, Comisia va depune toate eforturile pentru a prezenta Consiliului propunerile de suspendări și contingente tarifare în timp util pentru ca regulamentele pertinente să fie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene înainte de data punerii în aplicare a acestora.

4.1.   Transmiterea de noi cereri

| 4.1.1. | Cererile sunt transmise la un birou central în fiecare dintre statele membre. Adresele acestora sunt disponibile la următoarea adresă web (http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/faq/faqsusp.jsp?Lang=en#Who). Statele membre au responsabilitatea de a se asigura că cererile respectă condițiile prezentei comunicări și că informațiile furnizate în cereri sunt exacte din toate punctele de vedere. Statele membre transmit Comisiei doar cererile care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezenta comunicare. |
| --- | --- |

4.1.1.

Cererile sunt transmise la un birou central în fiecare dintre statele membre. Adresele acestora sunt disponibile la următoarea adresă web (http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/faq/faqsusp.jsp?Lang=en#Who). Statele membre au responsabilitatea de a se asigura că cererile respectă condițiile prezentei comunicări și că informațiile furnizate în cereri sunt exacte din toate punctele de vedere. Statele membre transmit Comisiei doar cererile care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezenta comunicare.

| 4.1.2. | Transmiterea către Comisie trebuie să se facă în timp util, ținând cont de timpul necesar pentru finalizarea procedurii de evaluare și de publicare a unei suspendări sau a unui contingent tarifar. Termenele care trebuie respectate sunt publicate în anexa V la prezenta comunicare. |
| --- | --- |

4.1.2.

Transmiterea către Comisie trebuie să se facă în timp util, ținând cont de timpul necesar pentru finalizarea procedurii de evaluare și de publicare a unei suspendări sau a unui contingent tarifar. Termenele care trebuie respectate sunt publicate în anexa V la prezenta comunicare.

| 4.1.3. | Cererile sunt transmise electronic în format Word, utilizând formularele din anexa I. Pentru a accelera prelucrarea administrativă eficientă a solicitărilor, se recomandă ca, pe lângă cererile redactate în limba solicitantului, să se transmită și o versiune în limba engleză, franceză sau germană (inclusiv toate anexele). |
| --- | --- |

4.1.3.

Cererile sunt transmise electronic în format Word, utilizând formularele din anexa I. Pentru a accelera prelucrarea administrativă eficientă a solicitărilor, se recomandă ca, pe lângă cererile redactate în limba solicitantului, să se transmită și o versiune în limba engleză, franceză sau germană (inclusiv toate anexele).

| 4.1.4. | Toate cererile trebuie însoțite de o declarație conform căreia acestea nu fac obiectul unui contract de exclusivitate (a se vedea anexa II la prezenta comunicare). |
| --- | --- |

4.1.4.

Toate cererile trebuie însoțite de o declarație conform căreia acestea nu fac obiectul unui contract de exclusivitate (a se vedea anexa II la prezenta comunicare).

| 4.1.5. | Solicitările privind suspendările și contingentele tarifare se examinează de către Comisie cu ajutorul avizul Grupului pentru economie tarifară (ETQG). Grupul se reunește de cel puțin trei ori pe rundă (a se vedea calendarul din anexa V la prezenta comunicare) pentru a discuta cererile sub egida Comisiei, în conformitate cu cerințele și natura produselor care urmează să fie examinate. |
| --- | --- |

4.1.5.

Solicitările privind suspendările și contingentele tarifare se examinează de către Comisie cu ajutorul avizul Grupului pentru economie tarifară (ETQG). Grupul se reunește de cel puțin trei ori pe rundă (a se vedea calendarul din anexa V la prezenta comunicare) pentru a discuta cererile sub egida Comisiei, în conformitate cu cerințele și natura produselor care urmează să fie examinate.

| 4.1.6. | Procedura descrisă la punctul 3.3 din comunicare nu absolvă solicitantul de obligația de a menționa clar ce tip de măsură este cerută (adică suspendare tarifară sau contingent tarifar); în ceea ce privește cererile de contingent tarifar, volumul preconizat trebuie menționat în cerere. |
| --- | --- |

4.1.6.

Procedura descrisă la punctul 3.3 din comunicare nu absolvă solicitantul de obligația de a menționa clar ce tip de măsură este cerută (adică suspendare tarifară sau contingent tarifar); în ceea ce privește cererile de contingent tarifar, volumul preconizat trebuie menționat în cerere.

| 4.1.7. | Descrierea produsului trebuie făcută utilizând denumirile și termenii Nomenclaturii combinate sau, în cazul în care aceștia nu sunt adecvați, ai Organizației Internaționale de Standardizare (ISO), denumirile nebrevetate de naționale (INN), termenii Uniunii internaționale de chimie pură și aplicată (IUPAC), ai inventarului vamal european al substanțelor chimice (ECICS) sau ai indexului de culori (Colour Index). |
| --- | --- |

4.1.7.

Descrierea produsului trebuie făcută utilizând denumirile și termenii Nomenclaturii combinate sau, în cazul în care aceștia nu sunt adecvați, ai Organizației Internaționale de Standardizare (ISO), denumirile nebrevetate de naționale (INN), termenii Uniunii internaționale de chimie pură și aplicată (IUPAC), ai inventarului vamal european al substanțelor chimice (ECICS) sau ai indexului de culori (Colour Index).

| 4.1.8. | Unitățile de măsură utilizate trebuie să fie cele din Nomenclatura combinată și, în cazul în care anumite unități suplimentare nu se regăsesc în NC, se vor folosi cele din Sistemul internațional de unități de măsură (SI). În cazul în care sunt necesare metode de testare și standarde pentru descrierea mărfurilor solicitate, acestea trebuie recunoscute pe plan internațional. Nu se acceptă mărci comerciale, standarde de calitate interne ale companiilor, specificații de produs, numerele articolelor, sau alte denumiri similare. |
| --- | --- |

4.1.8.

Unitățile de măsură utilizate trebuie să fie cele din Nomenclatura combinată și, în cazul în care anumite unități suplimentare nu se regăsesc în NC, se vor folosi cele din Sistemul internațional de unități de măsură (SI). În cazul în care sunt necesare metode de testare și standarde pentru descrierea mărfurilor solicitate, acestea trebuie recunoscute pe plan internațional. Nu se acceptă mărci comerciale, standarde de calitate interne ale companiilor, specificații de produs, numerele articolelor, sau alte denumiri similare.

| 4.1.9. | Comisia poate respinge cererile în cazurile în care descrierile înșelătoare ale produselor nu sunt corectate până la cea de a doua întrunire a grupului ETQG. |
| --- | --- |

4.1.9.

Comisia poate respinge cererile în cazurile în care descrierile înșelătoare ale produselor nu sunt corectate până la cea de a doua întrunire a grupului ETQG.

| 4.1.10. | Cererile de suspendare tarifară sau contingent tarifar trebuie însoțite de toate documentele necesare pentru o analiză aprofundată a măsurilor în cauză (fișele cu datele tehnice, broșuri explicative, literatura comercială, statistici, eșantioane etc.). În cazul în care se consideră necesar, Comisia poate solicita statului membru în cauză să furnizeze toate informațiile suplimentare referitoare la o cerere de suspendare tarifară pe care le consideră esențiale pentru pregătirea unei propuneri pentru Consiliu.
  În cazul în care lipsesc date și documentație, solicitantul le poate trimite până la a doua reuniune a ETQG; în cazul în care documentele lipsă nu sunt trimise până atunci, Comisia poate respinge cererea. Obiecțiile cu privire la aceste cereri incomplete trebuie prezentate cel mai târziu în cadrul celei de a treia reuniuni. |
| --- | --- |

4.1.10.

Cererile de suspendare tarifară sau contingent tarifar trebuie însoțite de toate documentele necesare pentru o analiză aprofundată a măsurilor în cauză (fișele cu datele tehnice, broșuri explicative, literatura comercială, statistici, eșantioane etc.). În cazul în care se consideră necesar, Comisia poate solicita statului membru în cauză să furnizeze toate informațiile suplimentare referitoare la o cerere de suspendare tarifară pe care le consideră esențiale pentru pregătirea unei propuneri pentru Consiliu.

În cazul în care lipsesc date și documentație, solicitantul le poate trimite până la a doua reuniune a ETQG; în cazul în care documentele lipsă nu sunt trimise până atunci, Comisia poate respinge cererea. Obiecțiile cu privire la aceste cereri incomplete trebuie prezentate cel mai târziu în cadrul celei de a treia reuniuni.

| 4.1.11. | În cazul în care informațiile sunt confidențiale, acest lucru trebuie exprimat clar și trebuie specificat nivelul de confidențialitate (de exemplu, a se utiliza exclusiv de către Comisie, spre informare exclusiv pentru membrii ETQG). Cu toate acestea, președintele ETQG poate comunica aceste informații unui alt stat membru sau unui serviciu al Comisiei la cererea expresă a acestuia, însă are nevoie de permisiunea explicită a reprezentantului statului membru responsabil pentru informațiile respective. Delegații ETQG și funcționarii Comisiei trebuie să ia toate măsurile de precauție necesare pentru a păstra caracterul confidențial al informațiilor.
  Cu toate acestea, nu se vor lua în considerare acele cereri pentru care nu se pot furniza informații esențiale pentru analiză sau discuție, indiferent de motiv (în special pentru protejarea informațiilor confidențiale legate de companie, cum ar fi procesele de fabricație, formule sau compoziții chimice etc.). |
| --- | --- |

4.1.11.

În cazul în care informațiile sunt confidențiale, acest lucru trebuie exprimat clar și trebuie specificat nivelul de confidențialitate (de exemplu, a se utiliza exclusiv de către Comisie, spre informare exclusiv pentru membrii ETQG). Cu toate acestea, președintele ETQG poate comunica aceste informații unui alt stat membru sau unui serviciu al Comisiei la cererea expresă a acestuia, însă are nevoie de permisiunea explicită a reprezentantului statului membru responsabil pentru informațiile respective. Delegații ETQG și funcționarii Comisiei trebuie să ia toate măsurile de precauție necesare pentru a păstra caracterul confidențial al informațiilor.

Cu toate acestea, nu se vor lua în considerare acele cereri pentru care nu se pot furniza informații esențiale pentru analiză sau discuție, indiferent de motiv (în special pentru protejarea informațiilor confidențiale legate de companie, cum ar fi procesele de fabricație, formule sau compoziții chimice etc.).

4.2.   Transmiterea cererilor de prelungire

| 4.2.1. | Cererile sunt transmise electronic în format Word, utilizând formularul din anexa III, la un birou central în fiecare dintre statele membre (a se vedea site-ul web de la punctul 4.1.1) unde vor fi examinate pentru a se asigura că îndeplinesc condițiile prezentei comunicări. Este responsabilitatea statelor membre de a decide care cereri sunt transmise Comisiei. Termenele care trebuie respectate sunt publicate în anexa V la prezenta comunicare. |
| --- | --- |

4.2.1.

Cererile sunt transmise electronic în format Word, utilizând formularul din anexa III, la un birou central în fiecare dintre statele membre (a se vedea site-ul web de la punctul 4.1.1) unde vor fi examinate pentru a se asigura că îndeplinesc condițiile prezentei comunicări. Este responsabilitatea statelor membre de a decide care cereri sunt transmise Comisiei. Termenele care trebuie respectate sunt publicate în anexa V la prezenta comunicare.

| 4.2.2. | Aspectele administrative privind noile cereri se aplică mutatis mutandis cererilor de prelungire. |
| --- | --- |

4.2.2.

Aspectele administrative privind noile cereri se aplică mutatis mutandis cererilor de prelungire.

4.3.   Cereri de modificare a măsurilor sau de creștere a volumelor contingentelor tarifare

Cererile de modificare a descrierii produsului supus unei suspendări tarifare sau unui contingent tarifar sunt prezentate și aprobate/respinse de două ori pe an și respectă aceleași termene ca noile cereri (a se vedea anexa V).

Cererile pentru a crește volumul unui contingent tarifar existent pot fi prezentate și acceptate în orice moment și, în cazul acceptării de către statele membre, se publică în regulamentul următor, fie de la 1 ianuarie, fie de la 1 iulie. Pentru aceste solicitări, nu se aplică niciun termen legat de formularea obiecțiilor.

4.4.   Adresa Comisiei la care trebuie transmise cererile:

European Commission

Directorate-General for Taxation and Customs Union

TAXUD-SUSPENSION-QUOTA-REQUESTS@ec.europa.eu

Cererile care presupun implicarea altor departamente ale Comisiei se transmit departamentelor respective.

4.5.   Transmiterea obiecțiilor

| 4.5.1. | Obiecțiile sunt transmise la un birou central în fiecare dintre statele membre (a se vedea site-ul web de la punctul 4.1.1) unde sunt examinate pentru a se asigura că îndeplinesc condițiile prezentei comunicări. Este responsabilitatea statelor membre de a decide care obiecții sunt transmise Comisiei și membrilor ETQG prin intermediul sistemului CIRCA. |
| --- | --- |

4.5.1.

Obiecțiile sunt transmise la un birou central în fiecare dintre statele membre (a se vedea site-ul web de la punctul 4.1.1) unde sunt examinate pentru a se asigura că îndeplinesc condițiile prezentei comunicări. Este responsabilitatea statelor membre de a decide care obiecții sunt transmise Comisiei și membrilor ETQG prin intermediul sistemului CIRCA.

| 4.5.2. | Obiecțiile sunt transmise electronic în format Word utilizând formularul din anexa IV. Termenele care trebuie respectate se găsesc în anexa V la prezenta comunicare. |
| --- | --- |

4.5.2.

Obiecțiile sunt transmise electronic în format Word utilizând formularul din anexa IV. Termenele care trebuie respectate se găsesc în anexa V la prezenta comunicare.

| 4.5.3. | Comisia poate respinge o obiecție atunci când a fost trimisă cu întârziere, formularul nu a fost completat în întregime, nu au fost puse la dispoziție eșantioanele solicitate, nu au fost efectuate în timp util contactele între compania care se opune și cea care solicită (circa 15 zile lucrătoare) sau dacă formularul obiecției conține informații eronate sau inexacte. |
| --- | --- |

4.5.3.

Comisia poate respinge o obiecție atunci când a fost trimisă cu întârziere, formularul nu a fost completat în întregime, nu au fost puse la dispoziție eșantioanele solicitate, nu au fost efectuate în timp util contactele între compania care se opune și cea care solicită (circa 15 zile lucrătoare) sau dacă formularul obiecției conține informații eronate sau inexacte.

| 4.5.4. | În cazul în care compania care se opune și cea care solicită nu sunt în măsură să comunice (de exemplu, din cauza legislației în materie de concurență), Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală a Comisiei acționează ca arbitru imparțial; dacă este nevoie, se vor implica și alte departamente ale Comisiei. |
| --- | --- |

4.5.4.

În cazul în care compania care se opune și cea care solicită nu sunt în măsură să comunice (de exemplu, din cauza legislației în materie de concurență), Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală a Comisiei acționează ca arbitru imparțial; dacă este nevoie, se vor implica și alte departamente ale Comisiei.

| 4.5.5. | Statul membru care acționează în numele solicitantului trebuie să aibă grijă să se inițieze contactele între companiile în cauză și să poată demonstra acest lucru, dacă este solicitat de Comisie sau de membrii ETQG. |
| --- | --- |

4.5.5.

Statul membru care acționează în numele solicitantului trebuie să aibă grijă să se inițieze contactele între companiile în cauză și să poată demonstra acest lucru, dacă este solicitat de Comisie sau de membrii ETQG.

---

(1)  JO C 128, 25.4.1998, p. 2.

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

(3)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

(4)  Pentru indicații cu privire la ceea ce constituie prelucrare sau transformare substanțială, se va recurge la consultarea „normelor de listă” privind stabilirea originii nepreferențiale, publicate la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/rules_origin/non-preferential/ — De asemenea, operațiunile de reambalare nu pot fi considerate ca transformare sau prelucrare substanțială.

(5)  Articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei.

(6)  În ceea ce privește sensul expresiei „părți afiliate”, a se consulta articolul 143 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

---

ANEXA I

Formular pentru:

CERERE DE SUSPENDARE TARIFARĂ/CONTINGENT TARIFAR (ștergeți măsura necorespunzătoare)

(Stat membru: )

Partea I

(pentru publicare pe site-ul web al DG TAXUD)

| 1. | Codul din Nomenclatura combinată: |
| --- | --- |

1.

Codul din Nomenclatura combinată:

| 2. | Descrierea exactă a produsului, luând în considerare criteriile Tarifului vamal:
  Doar pentru produse chimice (în principal capitolele 28 + 29 din Nomenclatura combinată): |
| --- | --- |

2.

Descrierea exactă a produsului, luând în considerare criteriile Tarifului vamal:

Doar pentru produse chimice (în principal capitolele 28 + 29 din Nomenclatura combinată):

| 3. | (i) | Nr. CUS (numărul de referință din inventarul vamal european al substanțelor chimice); |
| --- | --- | --- |

3.

(i)

Nr. CUS (numărul de referință din inventarul vamal european al substanțelor chimice);

| (ii) | Nr. CAS (numărul de înregistrare al): |
| --- | --- |

(ii)

Nr. CAS (numărul de înregistrare al):

| (iii) | Alte numere: |
| --- | --- |

(iii)

Alte numere:

CERERE DE SUSPENDARE TARIFARĂ/CONTINGENT TARIFAR (ștergeți măsura necorespunzătoare)

(Stat membru: )

Partea II

(pentru publicare pentru membrii ETQG)

| 4. | Informații suplimentare care cuprind denumirea comercială, modul de funcționare, utilizarea preconizată a produsului importat, tipul de produs în care urmează a fi încorporat și utilizarea finală a respectivului produs:
  Doar pentru produse chimice: |
| --- | --- |

4.

Informații suplimentare care cuprind denumirea comercială, modul de funcționare, utilizarea preconizată a produsului importat, tipul de produs în care urmează a fi încorporat și utilizarea finală a respectivului produs:

Doar pentru produse chimice:

| 5. | Structura chimică: |
| --- | --- |

5.

Structura chimică:

| 6. | Produsele fac obiectul unui brevet:
  Da/Nu
  Dacă da, numărul brevetului și al autorității emitente: |
| --- | --- |

6.

Produsele fac obiectul unui brevet:

Da/Nu

Dacă da, numărul brevetului și al autorității emitente:

| 7. | Produsele fac obiectul unei măsuri antidumping/antisubvenționare:
  Da/Nu
  Dacă da, explicații suplimentare privind necesitatea unei suspendări tarifare/a unui contingent tarifar: |
| --- | --- |

7.

Produsele fac obiectul unei măsuri antidumping/antisubvenționare:

Da/Nu

Dacă da, explicații suplimentare privind necesitatea unei suspendări tarifare/a unui contingent tarifar:

| 8. | Numele și adresele companiilor cunoscute în UE care au fost contactate în vederea furnizării de produse echivalente, identice sau de substituție (obligatoriu pentru cererile de contingent tarifar):
  Datele și rezultatele acestor contacte:
  Motivele pentru care produsele acestor companii sunt inadecvate scopului în cauză: |
| --- | --- |

8.

Numele și adresele companiilor cunoscute în UE care au fost contactate în vederea furnizării de produse echivalente, identice sau de substituție (obligatoriu pentru cererile de contingent tarifar):

Datele și rezultatele acestor contacte:

Motivele pentru care produsele acestor companii sunt inadecvate scopului în cauză:

| 9. | Calculul volumului contingentului tarifar
  Consumul anual al solicitantului:
  Producția anuală a UE:
  Volumul contingentului tarifar solicitat: |
| --- | --- |

9.

Calculul volumului contingentului tarifar

Consumul anual al solicitantului:

Producția anuală a UE:

Volumul contingentului tarifar solicitat:

| 10. | Observații speciale






  (i) | a se indica dacă există suspendări tarifare sau contingente similare: |
| --- | --- | --- |

10.

Observații speciale

(i)

a se indica dacă există suspendări tarifare sau contingente similare:

| (ii) | a se preciza informațiile tarifare obligatorii existente: |
| --- | --- |

(ii)

a se preciza informațiile tarifare obligatorii existente:

| (iii) | alte observații: |
| --- | --- |

(iii)

alte observații:

CERERE DE SUSPENDARE TARIFARĂ/CONTINGENT TARIFAR (ștergeți măsura necorespunzătoare)

(Stat membru: )

Partea III

(numai pentru Comisie)

| 11. | Cerere transmisă de:
  Adresa:
  Tel./Fax:
  E-mail: |
| --- | --- |

11.

Cerere transmisă de:

Adresa:

Tel./Fax:

E-mail:

| 12. | Importuri anuale anticipate pentru 20XX (primul an din perioada de valabilitate solicitată):






  — | valoare (în EUR): |
| --- | --- | --- |

12.

Importuri anuale anticipate pentru 20XX (primul an din perioada de valabilitate solicitată):

—

valoare (în EUR):

| — | cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru Codul NC în cauză): |
| --- | --- |

—

cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru Codul NC în cauză):

| 13. | Importuri curente (pentru anul 20XX – 2) (anul anterior anului în care se depune cererea):






  — | valoare (în EUR): |
| --- | --- | --- |

13.

Importuri curente (pentru anul 20XX – 2) (anul anterior anului în care se depune cererea):

—

valoare (în EUR):

| — | cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru codul NC în cauză): |
| --- | --- |

—

cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru codul NC în cauză):

| 14. | Nivelul taxei aplicabile la momentul cererii (inclusiv acordurile preferențiale, acordurile de liber-schimb, în cazul în care acestea există cu privire la originea mărfurilor solicitate):
  Rata taxei vamale pentru țări terțe:
  Rata taxei preferențiale aplicabile: Da/nu (în cazul în care răspunsul este afirmativ, rata taxei: ...) |
| --- | --- |

14.

Nivelul taxei aplicabile la momentul cererii (inclusiv acordurile preferențiale, acordurile de liber-schimb, în cazul în care acestea există cu privire la originea mărfurilor solicitate):

Rata taxei vamale pentru țări terțe:

Rata taxei preferențiale aplicabile: Da/nu (în cazul în care răspunsul este afirmativ, rata taxei: ...)

| 15. | Taxe vamale nepercepute estimate (în EUR) anual: |
| --- | --- |

15.

Taxe vamale nepercepute estimate (în EUR) anual:

| 16. | Originea mărfurilor solicitate:
  Denumirea producătorului din afara UE:
  Țara: |
| --- | --- |

16.

Originea mărfurilor solicitate:

Denumirea producătorului din afara UE:

Țara:

| 17. | Numele și adresa utilizatorului din UE:
  Adresa:
  Tel./Fax:
  E-mail: |
| --- | --- |

17.

Numele și adresa utilizatorului din UE:

Adresa:

Tel./Fax:

E-mail:

| 18. | Declarația părții interesate prin care se atestă că produsele importate nu fac obiectul unui contract de exclusivitate (se adaugă formularul suplimentar – a se vedea anexa II la prezenta comunicare) (obligatoriu) |
| --- | --- |

18.

Declarația părții interesate prin care se atestă că produsele importate nu fac obiectul unui contract de exclusivitate (se adaugă formularul suplimentar – a se vedea anexa II la prezenta comunicare) (obligatoriu)

Anexe (fișele tehnice ale produselor, pliante explicative, broșuri etc.)

Număr de pagini:

NB: Dacă oricare dintre informațiile din partea II sau III sunt confidențiale, trebuie adăugate pagini separate, marcate clar în acest sens. Nivelul de confidențialitate trebuie specificat și pe prima pagină.

---

ANEXA II

Formular pentru:

DECLARAȚIE PRIVIND INEXISTENȚA UNUI CONTRACT DE EXCLUSIVITATE
   (1)

Nume:

Adresa:

Tel./Fax:

E-mail:

Numele și funcția semnatarului:

Declar prin prezenta, în numele (denumirea societății), că următorul (următoarele) produs(e)

(descrierea produsului/produselor)

nu face/nu fac obiectul unui contract de exclusivitate.

(Semnătura, data)

---

(1)  Contractele de exclusivitate sunt acele contracte care nu permit altor companii în afara solicitantului să importe produsul (produsele) solicitat(e).

---

ANEXA III

Formular pentru:

CERERE DE PRELUNGIRE A UNEI SUSPENDĂRI TARIFARE

(Stat membru: )

Partea I

(public)

Codul din Nomenclatura combinată (NC) sau codul TARIC:

Descrierea exactă a produsului:

Partea II

Cerere prezentată pentru (numele și adresa importatorului/utilizatorului din UE):

Nivelul taxei aplicabile la momentul cererii (inclusiv acordurile preferențiale, acordurile de liber-schimb, în cazul în care acestea există cu privire la originea mărfurilor solicitate):

Importuri (anul 20XX, primul an din noua perioadă de valabilitate cerută):

| — | valoare (în EUR): |
| --- | --- |

—

valoare (în EUR):

| — | cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru codul NC în cauză): |
| --- | --- |

—

cantitate (în greutate și unitate suplimentară dacă este cazul pentru codul NC în cauză):

Taxe vamale nepercepute estimate (în EUR) anual:

---

ANEXA IV

Formular pentru:

OBIECȚIE LA O CERERE DE SUSPENDARE TARIFARĂ/CONTINGENT TARIFAR (ștergeți măsura necorespunzătoare)

(Stat membru: )

Partea I

Cerere nr.:

Cod NC:

Descrierea mărfurilor:

Nr. de lucru:

|  | Mărfurile sunt produse în prezent în Uniune sau în Turcia și sunt disponibile pe piață. |
| --- | --- |



Mărfurile sunt produse în prezent în Uniune sau în Turcia și sunt disponibile pe piață.

|  | Produse echivalente sau de substituție pot fi obținute în prezent pe teritoriul Uniunii sau în Turcia.
  Comentarii explicative (diferențe, de ce și cum poate înlocui produsul solicitat):
  Trebuie anexate fișele cu datele tehnice care demonstrează caracterul și calitatea produsului oferit. |
| --- | --- |



Produse echivalente sau de substituție pot fi obținute în prezent pe teritoriul Uniunii sau în Turcia.

Comentarii explicative (diferențe, de ce și cum poate înlocui produsul solicitat):

Trebuie anexate fișele cu datele tehnice care demonstrează caracterul și calitatea produsului oferit.

|  | Altele: |
| --- | --- |



Altele:

Soluție de compromis propusă (comentarii explicative):

Transfer într-un contingent tarifar:

Volum contingentar propus:

Suspendare tarifară parțială:

Taxă propusă:

Alte propuneri:

Observații:

Compania care produce în prezent un produs identic, echivalent sau de substituție în cadrul UE sau în Turcia

Denumirea companiei:

Persoană de contact:

Adresa:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Denumirea comercială a produsului:

OBIECȚIE LA O CERERE DE SUSPENDARE TARIFARĂ/CONTINGENT TARIFAR (ștergeți măsura necorespunzătoare)

(Stat membru: )

Partea II

Capacitatea de producție (disponibilă pentru comercializare; de exemplu, care nu se folosește intern sau care nu este alocată prin contracte):

În prezent:

În următoarele 6 luni:

---

ANEXA V

Calendar pentru gestionarea cererilor de suspendări și contingente tarifare autonome

(a)   Cereri noi și prezentări reintroduse

| | Runda din ianuarie | Runda din iulie |
| --- | --- | --- |
| Intrarea în vigoare a suspendărilor sau a contingentelor tarifare solicitate | 1.1.20xx | 1.7.20xx |
| Cererile trebuie transmise Comisiei cel târziu la | 15.3.20xx-1 | 15.9.20xx-1 |
| Prima întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 20.4.20xx-1 și 15.5.20xx-1 | între 20.10.20xx-1 și 15.11.20xx-1 |
| A doua întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 5.6.20xx-1 și 15.6.20xx-1 | între 5.12.20xx-1 și 20.12.20xx-1 |
| A treia întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 5.7.20xx-1 și 15.7.20xx-1 | între 20.1.20xx și 30.1.20xx |
| Întrunire suplimentară (opțional) a ETQG pentru a discuta cererile | între 1.9.20xx-1 și 15.9.20xx-1 | între 15.2.20xx și 28.2.20xx |

Runda din ianuarie

Runda din iulie

Intrarea în vigoare a suspendărilor sau a contingentelor tarifare solicitate

1.1.20xx

1.7.20xx

Cererile trebuie transmise Comisiei cel târziu la

15.3.20xx-1

15.9.20xx-1

Prima întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 20.4.20xx-1 și 15.5.20xx-1

între 20.10.20xx-1 și 15.11.20xx-1

A doua întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 5.6.20xx-1 și 15.6.20xx-1

între 5.12.20xx-1 și 20.12.20xx-1

A treia întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 5.7.20xx-1 și 15.7.20xx-1

între 20.1.20xx și 30.1.20xx

Întrunire suplimentară (opțional) a ETQG pentru a discuta cererile

între 1.9.20xx-1 și 15.9.20xx-1

între 15.2.20xx și 28.2.20xx

| Obiecțiile împotriva noilor cereri trebuie prezentate în scris, cel târziu până la | A doua întrunire a ETQG |
| --- | --- |
| Obiecțiile împotriva măsurilor actuale trebuie prezentate în scris, cel târziu până la | Prima întrunire a ETQG |

Obiecțiile împotriva noilor cereri trebuie prezentate în scris, cel târziu până la

A doua întrunire a ETQG

Obiecțiile împotriva măsurilor actuale trebuie prezentate în scris, cel târziu până la

Prima întrunire a ETQG

(b)   Cereri de prelungire

| Data de prelungire a suspendărilor tarifare existente | 1.1.20xx |
| --- | --- |
| Cererile trebuie transmise Comisiei cel târziu la | 15.4.20xx-1 |
| Prima întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 20.4.20xx-1 și 15.5.20xx-1 |
| A doua întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 5.6.20xx-1 și 15.6.20xx-1 |
| A treia întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor | între 5.7.20xx-1 și 15.7.20xx-1 |

Data de prelungire a suspendărilor tarifare existente

1.1.20xx

Cererile trebuie transmise Comisiei cel târziu la

15.4.20xx-1

Prima întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 20.4.20xx-1 și 15.5.20xx-1

A doua întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 5.6.20xx-1 și 15.6.20xx-1

A treia întrunire a ETQG pentru discutarea cererilor

între 5.7.20xx-1 și 15.7.20xx-1

| Obiecțiile împotriva prelungirilor trebuie prezentate în scris, cel târziu până la | Prima întrunire a ETQG |
| --- | --- |

Obiecțiile împotriva prelungirilor trebuie prezentate în scris, cel târziu până la

Prima întrunire a ETQG

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/18

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 decembrie 2011

2011/C 363/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3251 |
| JPY | yen japonez | 103,12 |
| DKK | coroana daneză | 7,4361 |
| GBP | lira sterlină | 0,84800 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0525 |
| CHF | franc elvețian | 1,2349 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7015 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,578 |
| HUF | forint maghiar | 305,16 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6979 |
| PLN | zlot polonez | 4,5395 |
| RON | leu românesc nou | 4,3491 |
| TRY | lira turcească | 2,4687 |
| AUD | dolar australian | 1,3104 |
| CAD | dolar canadian | 1,3576 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3109 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7293 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7193 |
| KRW | won sud-coreean | 1 523,48 |
| ZAR | rand sud-african | 10,9105 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4284 |
| HRK | kuna croată | 7,4975 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 987,73 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1946 |
| PHP | peso Filipine | 57,842 |
| RUB | rubla rusească | 41,8289 |
| THB | baht thailandez | 41,277 |
| BRL | real brazilian | 2,4068 |
| MXN | peso mexican | 18,2660 |
| INR | rupie indiană | 70,0470 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3251

JPY

yen japonez

103,12

DKK

coroana daneză

7,4361

GBP

lira sterlină

0,84800

SEK

coroana suedeză

9,0525

CHF

franc elvețian

1,2349

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7015

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,578

HUF

forint maghiar

305,16

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6979

PLN

zlot polonez

4,5395

RON

leu românesc nou

4,3491

TRY

lira turcească

2,4687

AUD

dolar australian

1,3104

CAD

dolar canadian

1,3576

HKD

dolar Hong Kong

10,3109

NZD

dolar neozeelandez

1,7293

SGD

dolar Singapore

1,7193

KRW

won sud-coreean

1 523,48

ZAR

rand sud-african

10,9105

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4284

HRK

kuna croată

7,4975

IDR

rupia indoneziană

11 987,73

MYR

ringgit Malaiezia

4,1946

PHP

peso Filipine

57,842

RUB

rubla rusească

41,8289

THB

baht thailandez

41,277

BRL

real brazilian

2,4068

MXN

peso mexican

18,2660

INR

rupie indiană

70,0470

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/19

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

2011/C 363/04

1.   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 (1) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, Comisia Europeană face cunoscut faptul că, în cazul în care nu se inițiază o reexaminare în conformitate cu procedura următoare, măsurile antidumping menționate în continuare vor expira la data menționată în tabelul de mai jos.

2.   Procedura

Producătorii din Uniune pot depune o cerere scrisă de reexaminare. Cererea trebuie să conțină elemente de probă suficiente care să susțină faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Uniune vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta aspectele expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termen

Pe baza celor expuse mai sus, producătorii din Uniune pot transmite o cerere scrisă de reexaminare la adresa European Commission, Directorate-general for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles, Belgium (2), oricând de la data publicării prezentului aviz, însă cel târziu cu trei luni înainte de data menționată în tabelul de mai jos.

4.   Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Referință | Data expirării (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cabluri din fier sau oțel | Federația Rusă | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 1279/2007 al Consiliului (JO L 285, 31.10.2007, p. 1) | 1.11.2012 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Referință

Data expirării (3)

Cabluri din fier sau oțel

Federația Rusă

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 1279/2007 al Consiliului (JO L 285, 31.10.2007, p. 1)

1.11.2012

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Măsura expiră la miezul nopții la data menționată în această coloană.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/20

---

AJUTOR DE STAT – GERMANIA

Ajutor de stat SA.32009 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru BMW Leipzig

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 363/05

Prin scrisoarea din data de 13 iulie 2011, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE privind ajutorul menționat anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura, în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70 3/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70 3/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Germaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

DESCRIEREA MĂSURII ȘI A PROIECTULUI DE INVESTIȚII

La 30 noiembrie 2010, autoritățile germane au notificat ajutorul regional în favoarea BMW AG pentru o investiție din Leipzig, Germania, o zonă asistată în temeiul hărții ajutoarelor regionale germane, cu un plafon standard al ajutorului regional pentru întreprinderile mari de 30 % echivalent subvenție brută în momentul notificării.

Proiectul are ca obiectiv extinderea unității producătoare actuale; BMW intenționează să construiască o unitate de producție nouă pentru fabricarea autovehiculelor electrice cu caroserii din material plastic ranforsat cu fibre de carbon, acestea fiind produse complet inovatoare și care nu au mai fost fabricate până în prezent. Investiția se referă la două modele: vehiculul i3 Mega City Vehicle (vehicul pentru orașe mari) și automobilul sport i8. Vehiculul Mega City i3 (MCV) este un automobil electric cu baterie (Battery Electric Vehicle — BEV), și anume un vehicul acționat în totalitate de energia electrică înmagazinată în baterie. Automobilul sport este un vehicul electric hibrid cu încărcare la priză (Plug-in Hybrid Electric Vehicle — PHEV) și, pe lângă baterie, are un motor cu ardere internă mic, însă eficient.

Investiția a demarat în 2009 și finalizarea acesteia este prevăzută pentru 2013-2014. Costurile de investiții eligibile ale proiectului exprimate în valoare actuală netă se ridică la 368,01 milioane EUR. Suma de 46 milioane EUR propusă ca ajutor, exprimată în valoare actualizată netă, reprezintă o intensitate a ajutorului de 12,5 % și, prin urmare, se situează sub plafonul aplicabil de 13,5 % al intensității ajutorului.

EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII MĂSURII DE AJUTOR

Ajutorul îndeplinește toate criteriile standard de compatibilitate aplicabil ajutorului regional

Cu toate acestea, în conformitate cu orientările aplicabile privind ajutoarele de stat regionale (denumite în continuare „OAR”) (1), Comisia poate aproba ajutoare regionale care trebuie notificate individual pentru proiecte mari de investiții în cadrul examinării preliminare numai dacă sunt îndeplinite așa-numitele „cote de piață” și testele privind „creșterea capacității pe o piață neperformantă” [punctul 68 literele (a) și (b)].

Conform Germaniei, proiectul de investiții notificat ar trebui să fie exceptate de la testele prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din OAR în baza notei de subsol 65 din OAR, care prevede această scutire pentru beneficiarii ajutorului care creează o nouă piață de produse. Comisia constată caracterul inovator al automobilelor electrice cu caroserii din material plastic ranforsat cu fibre de carbon, cu toate acestea, întrucât BMW nu este singurul și nici primul producător de astfel de vehicule, Comisia are îndoieli în legătură cu faptul că nota de subsol se aplică în cazul BMW și invită părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la acest aspect. De asemenea, Comisia a efectuat testele pentru examinarea preliminară, dar va reveni la acest aspect în cadrul procedurii oficiale de investigare.

Piața relevantă a produselor și piața geografică, în conformitate cu punctul 68 litera (a) din OAR

Având în vedere că acesta este primul caz notificat de ajutor regional pentru automobile electrice (BEV/PHEV) și, pentru prima dată, cu caroserii din material plastic ranforsat cu fibră de carbon, Comisia a întâmpinat mari dificultăți pentru a stabili piața relevantă a produsului și piața geografică. În special, Comisia nu a fost în măsură să stabilească dacă piața pentru automobilele electrice constituie o piață independentă a produsului sau dacă aceasta face parte din piața globală de automobile, indiferent de tipul de propulsie. Pe de o parte, Comisia ia notă de faptul că nu există substituibilitate din perspectiva ofertei între o mașină electrică cu o caroserie din material plastic ranforsat cu fibră de carbon și un automobil convențional echipat cu motor cu ardere internă și caroserie metalică, deoarece acestea sunt fabricate pe linii de producție separate, care implică cicluri de producție diferite și aplică tehnologii complet diferite. În plus, pe piața automobilelor electrice există tipuri și caracteristici care se deosebesc de piața autovehiculelor cu motor cu ardere internă. Pe de altă parte, Comisia constată un anumit grad de substituibilitate din perspectiva cererii, în pofida prețului cu mult mai mare al automobilelor electrice.

O altă problemă cu care s-a confruntat Comisia în definirea pieței relevante a produsului a fost încadrarea automobilelor electrice în segmente individuale ale pieței autovehiculelor de pasageri care au fost dezvoltate în trecut pentru autovehiculele cu motor cu ardere internă.

În vederea stabilirii pieței geografice relevante, Comisia a luat în considerare diferențele dintre piața motoarelor electrice și piața motoarelor cu ardere internă din punct de vedere al caracteristicilor, din care rezultă că, foarte probabil, piața automobilelor electrice este mai mare decât piața SEE, cu toate acestea nu s-a reușit să se ajungă la o poziție finală.

Pe baza celor de mai sus, Comisia invită părțile terțe să își prezinte observațiile asupra următoarelor aspecte:

| (a) | definirea pieței relevante a produsului: automobilele electrice constituie o piață separată sau fac parte din ansamblul pieței autovehiculelor de pasageri; vehiculele PHEV de tip i8 constituie o piață separată sau sunt incluse în piața automobilelor electrice, împreună cu BEV; modul de încadrare a automobilelor electrice în segmente create pentru autovehiculele cu motor cu ardere internă sau care ar trebui să fie baza pentru o nouă segmentare a sectorului reprezentat de automobilele electrice; |
| --- | --- |

(a)

definirea pieței relevante a produsului: automobilele electrice constituie o piață separată sau fac parte din ansamblul pieței autovehiculelor de pasageri; vehiculele PHEV de tip i8 constituie o piață separată sau sunt incluse în piața automobilelor electrice, împreună cu BEV; modul de încadrare a automobilelor electrice în segmente create pentru autovehiculele cu motor cu ardere internă sau care ar trebui să fie baza pentru o nouă segmentare a sectorului reprezentat de automobilele electrice;

| (b) | definirea pieței geografice relevante pentru automobilele electrice, ținând seama de fluxurile comerciale și de barierele în calea comerțului, în special prin comparație cu automobilele echipate cu motoare cu ardere internă. |
| --- | --- |

(b)

definirea pieței geografice relevante pentru automobilele electrice, ținând seama de fluxurile comerciale și de barierele în calea comerțului, în special prin comparație cu automobilele echipate cu motoare cu ardere internă.

Testul cotei de piață în conformitate cu punctul 68 litera (a) din OAR

În conformitate cu acest test, statele membre trebuie să demonstreze că beneficiarul unei măsuri de ajutor acordate pentru un proiect mare de investiții nu reprezintă o cotă de piață mai mare de 25 % din piața relevantă a produselor și piața geografică înainte și/sau după investiție.

Întrucât nu a reușit să ajungă la concluzie privind stabilirea pieței relevante a produselor și a pieței geografice, Comisia a efectuat „testul cotei de piață” pe toate piețele posibile: piața tuturor autoturismelor de pasageri (inclusiv BEV și PHEV) în ansamblu, piața tuturor automobilelor de pasageri din segmentele B, C, D, F, dar și combinate C/D (întrucât modelul MCV poate fi încadrat conform segmentării utilizate de Global Insight, în funcție de lungime, la segmentele B și C, și în funcție de preț, la segmentul D, iar modelul automobilului sport la segmentul F), automobilul electric (BEV/PHEV luate împreună, dar și separat), atât la nivel geografic, cât și la nivel mondial și la nivelul SEE. Sursele din care s-au extras datele privind piața au fost, în principal, Asociația Europeană a Producătorilor (ACEA) în cazul motoarelor cu ardere internă și studiile Deutsche Bank (2008) și ale Boston Consulting Group pentru piața automobilelor electrice. Comisia constată că previziunile referitoare la piața automobilelor electrice pentru aproximativ 2015 au fost mai degrabă moderate, deoarece au evidențiat că, în anul 2015, piața automobilelor electrice va reprezenta 1 % din totalul pieței autovehiculelor de pasageri, și invită părțile interesate să își exprime opinia cu privire la evoluția posibilă a pieței.

Întrucât, conform datelor disponibile, cota de piață a BMW depășește 25 % pe anumite piețe posibile, Comisia nu se poate pronunța, în conformitate cu punctul 68 din OAR, cu privire la compatibilitatea măsurii cu examinarea preliminară, astfel încât trebuie să inițieze procedura oficială de investigare, în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE. Comisia invită părțile interesate să își prezinte observațiile.

În cazul în care observațiile primite ca răspuns la inițierea procedurii oficiale de investigare nu permit Comisiei să conchidă fără nicio îndoială fie că ajutoarele pot fi exceptate de la aplicarea testelor în conformitate cu punctul 68 din OAR, pe baza dispozițiilor din nota de subsol 65 din OAR, fie că este respectat punctul 68 literele (a) și (b), Comisia va efectua o evaluare aprofundată a proiectului de investiții pe baza Comunicării Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (2).

Statele membre și părțile interesate sunt invitate să furnizeze în observațiile lor la decizia de inițiere a procedurii, toate informațiile necesare pentru efectuarea acestei evaluări aprofundate și să prezinte informațiile și documentația corespunzătoare, astfel cum se arată în Comunicarea privind criteriile pentru o evaluare aprofundată, menționată mai sus.

TEXTUL SCRISORII

„die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der oben genannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (im Folgenden: ‚AEUV‘) einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit elektronischer Anmeldung, die am 30. November 2010 (SANI 5190) von der Kommission registriert wurde, unterrichtete Deutschland die Kommission von seiner Absicht, der BMW AG eine regionale Beihilfe gemäß den Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (im Folgenden: ‚Regionalbeihilfe-Leitlinien‘) (3) für ihr Investitionsvorhaben in Leipzig, Sachsen, Deutschland zu gewähren. |
| --- | --- |

1.

Mit elektronischer Anmeldung, die am 30. November 2010 (SANI 5190) von der Kommission registriert wurde, unterrichtete Deutschland die Kommission von seiner Absicht, der BMW AG eine regionale Beihilfe gemäß den Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (im Folgenden: ‚Regionalbeihilfe-Leitlinien‘) (3) für ihr Investitionsvorhaben in Leipzig, Sachsen, Deutschland zu gewähren.

| 2. | Die Kommission forderte mit Schreiben und E-Mails vom 31. Januar, 21. März und 20. April 2011 zusätzliche Informationen an, die Deutschland mit Schreiben und E-Mails vom 1., 18. und 23. März 2011 vorlegte. Mit Schreiben vom 13. Mai bat Deutschland um eine Verlängerung der Frist für die Übermittlung der zuletzt angeforderten Informationen, die allerdings am 26. Mai 2011 bereitgestellt wurden. Am 28. Juni 2011 übermittelte Deutschland zusätzliche Informationen. |
| --- | --- |

2.

Die Kommission forderte mit Schreiben und E-Mails vom 31. Januar, 21. März und 20. April 2011 zusätzliche Informationen an, die Deutschland mit Schreiben und E-Mails vom 1., 18. und 23. März 2011 vorlegte. Mit Schreiben vom 13. Mai bat Deutschland um eine Verlängerung der Frist für die Übermittlung der zuletzt angeforderten Informationen, die allerdings am 26. Mai 2011 bereitgestellt wurden. Am 28. Juni 2011 übermittelte Deutschland zusätzliche Informationen.

2.   BESCHREIBUNG DES VORHABENS UND DER BEIHILFEMAßNAHME

2.1   Ziel

| 3. | Im Rahmen der Förderung der regionalen Entwicklung will Deutschland der BMW AG (im Folgenden: ‚BMW‘) eine regionale Investitionsbeihilfe mit einem abgezinsten Wert von 46 Mio. EUR zur Errichtung einer neuen Produktionsanlage im bestehenden BMW-Werk in Leipzig für die Herstellung von elektrisch angetriebenen Pkw mit Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff gewähren. |
| --- | --- |

3.

Im Rahmen der Förderung der regionalen Entwicklung will Deutschland der BMW AG (im Folgenden: ‚BMW‘) eine regionale Investitionsbeihilfe mit einem abgezinsten Wert von 46 Mio. EUR zur Errichtung einer neuen Produktionsanlage im bestehenden BMW-Werk in Leipzig für die Herstellung von elektrisch angetriebenen Pkw mit Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff gewähren.

| 4. | Die Investition erfolgt in Leipzig, Sachsen, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV. Zur Zeit der Anmeldung galt hier für große Unternehmen gemäß der deutschen Fördergebietskarte 2007-2013 (4) ein regionaler Beihilfehöchstsatz (ohne Aufschläge) von 30 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ). |
| --- | --- |

4.

Die Investition erfolgt in Leipzig, Sachsen, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV. Zur Zeit der Anmeldung galt hier für große Unternehmen gemäß der deutschen Fördergebietskarte 2007-2013 (4) ein regionaler Beihilfehöchstsatz (ohne Aufschläge) von 30 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ).

2.2   Beihilfeempfänger

| 5. | Empfänger der finanziellen Unterstützung ist die BMW AG, die Muttergesellschaft der BMW Group mit Sitz in München, Bayern, Deutschland. Die BMW Group konzentriert sich auf die Herstellung von Autos und Motorrädern der Marken BMW, MINI und Rolls-Royce Motor Cars. |
| --- | --- |

5.

Empfänger der finanziellen Unterstützung ist die BMW AG, die Muttergesellschaft der BMW Group mit Sitz in München, Bayern, Deutschland. Die BMW Group konzentriert sich auf die Herstellung von Autos und Motorrädern der Marken BMW, MINI und Rolls-Royce Motor Cars.

| 6. | Die Investition soll in einem Werk in Leipzig erfolgen, das eines von 17 BMW-Produktionsstätten darstellt und keine eigene Rechtspersönlichkeit besitzt. |
| --- | --- |

6.

Die Investition soll in einem Werk in Leipzig erfolgen, das eines von 17 BMW-Produktionsstätten darstellt und keine eigene Rechtspersönlichkeit besitzt.

| 7. | Da BMW Leipzig keine eigenständige Organisationseinheit ist, konnten keine getrennten finanziellen Angaben vorgelegt werden. Im Jahr 2009 wurden hier 2 852 Mitarbeiter beschäftigt. Deutschland übermittelte die folgenden Informationen über die BMW Group:

  Tabelle:   Umsatz der BMW Group in Mio. EUR | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Weltweit | 56,0 | 53,2 | 50,7 |
| EWR | 31,7 | 29,4 | 26,3 |
| Deutschland | 11,9 | 10,7 | 11,4 |

7.

Da BMW Leipzig keine eigenständige Organisationseinheit ist, konnten keine getrennten finanziellen Angaben vorgelegt werden. Im Jahr 2009 wurden hier 2 852 Mitarbeiter beschäftigt. Deutschland übermittelte die folgenden Informationen über die BMW Group:

Tabelle:   Umsatz der BMW Group in Mio. EUR

2007

2008

2009

Weltweit

56,0

53,2

50,7

EWR

31,7

29,4

26,3

Deutschland

11,9

10,7

11,4

Tabelle:   Anzahl der Beschäftigten jeweils zum Stichtag 31. Dezember

| | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Weltweit | 107 539 | 100 041 | 96 230 |
| EWR | 94 284 | 87 596 | 84 791 |
| Deutschland | 80 128 | 73 916 | 71 648 |

2007

2008

2009

Weltweit

107 539

100 041

96 230

EWR

94 284

87 596

84 791

Deutschland

80 128

73 916

71 648

2.3   Das Investitionsvorhaben

2.3.1   Das angemeldete Vorhaben

| 8. | Das Investitionsvorhaben hat die Errichtung einer neuen Produktionsanlage für die Herstellung von Elektrofahrzeugen mit Karosserien aus kohlefaserverstärktem Kunststoff zum Ziel. Die Herstellung von zwei Modellen ist geplant. Es handelt sich um völlig neuartige Produkte, die bisher noch nie hergestellt wurden und im Leipziger Werk fertig gestellt werden sollen: das Modell i3, das so genannte MegaCity Vehicle (im Folgenden: ‚MCV‘), und den Luxussportwagen i8. |
| --- | --- |

8.

Das Investitionsvorhaben hat die Errichtung einer neuen Produktionsanlage für die Herstellung von Elektrofahrzeugen mit Karosserien aus kohlefaserverstärktem Kunststoff zum Ziel. Die Herstellung von zwei Modellen ist geplant. Es handelt sich um völlig neuartige Produkte, die bisher noch nie hergestellt wurden und im Leipziger Werk fertig gestellt werden sollen: das Modell i3, das so genannte MegaCity Vehicle (im Folgenden: ‚MCV‘), und den Luxussportwagen i8.

| 9. | Das MCV ist ein reines Elektrofahrzeug ohne Verbrennungsmotor, das mit Elektrizität aus einer Batterie betrieben wird, d. h. es ist ein batteriegetriebenes Elektrofahrzeug (Battery Electric Vehicle, BEV) (5). Die Karosserie wird aus kohlefaserverstärktem Kunststoff entwickelt, wodurch ihr Gewicht bei einer Fahrzeuglänge von 3,95 m bis 4,05 m 1,3 t nicht übersteigt. Mit einer Reichweite von bis zu 150 km ohne Aufladen der Batterie und einer Höchstgeschwindigkeit von 140 km/h ist das MCV für den städtischen Einsatz gedacht. Die Produktionskapazität des Werks wird [10 000-50 000] (6) Fahrzeuge jährlich betragen, wovon rund die Hälfte für den Vertrieb im EWR und die andere Hälfte für Länder außerhalb des EWR vorgesehen ist. Diese Verteilung hängt von der künftigen Regierungspolitik in Bezug auf Fördermittel für den Erwerb von Elektrofahrzeugen durch Verbraucher in den Bestimmungsländern ab, da Elektrofahrzeuge erheblich höhere Herstellungskosten aufweisen als Fahrzeuge mit konventionellem Verbrennungsmotor. Es wird erwartet, dass der Preis des Modells i3 für den städtischen Raum ungefähr [...] EUR betragen wird. |
| --- | --- |

9.

Das MCV ist ein reines Elektrofahrzeug ohne Verbrennungsmotor, das mit Elektrizität aus einer Batterie betrieben wird, d. h. es ist ein batteriegetriebenes Elektrofahrzeug (Battery Electric Vehicle, BEV) (5). Die Karosserie wird aus kohlefaserverstärktem Kunststoff entwickelt, wodurch ihr Gewicht bei einer Fahrzeuglänge von 3,95 m bis 4,05 m 1,3 t nicht übersteigt. Mit einer Reichweite von bis zu 150 km ohne Aufladen der Batterie und einer Höchstgeschwindigkeit von 140 km/h ist das MCV für den städtischen Einsatz gedacht. Die Produktionskapazität des Werks wird [10 000-50 000] (6) Fahrzeuge jährlich betragen, wovon rund die Hälfte für den Vertrieb im EWR und die andere Hälfte für Länder außerhalb des EWR vorgesehen ist. Diese Verteilung hängt von der künftigen Regierungspolitik in Bezug auf Fördermittel für den Erwerb von Elektrofahrzeugen durch Verbraucher in den Bestimmungsländern ab, da Elektrofahrzeuge erheblich höhere Herstellungskosten aufweisen als Fahrzeuge mit konventionellem Verbrennungsmotor. Es wird erwartet, dass der Preis des Modells i3 für den städtischen Raum ungefähr [...] EUR betragen wird.

| 10. | Das Sportwagenmodel i8 ist ein Plug-in-Hybridfahrzeug (Plug-in Hybrid Electric Vehicle, PHEV) (7). Es wird die Vorteile von Elektrofahrzeugen wie zum Beispiel Leichtbauweise durch eine Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff voll ausschöpfen, aber zusätzlich einen kleinen, jedoch sehr effizienten 3-Zylinder-Verbrennungsmotor besitzen. Laut Deutschland besteht der Zweck des Verbrennungsmotors darin, die Nachteile eines vollständig elektrisch angetriebenen Fahrzeugs in Situationen auszugleichen, in denen dies notwendig ist: 1) bei Entfernungen, welche die Reichweite einer Batterie ohne Aufladung überschreiten, und 2) bei Geschwindigkeiten, die unter dem für Sportwagen wünschenswerten Niveau liegen. Des Weiteren beabsichtigt BMW, ein innovatives aerodynamisches Konzept und ein neues, sparsames Steuerungssystem (3 l auf 100 km) für den i8 zu entwickeln. Das Modell i8 soll bei einer Länge von rund 4,6 m ein Gewicht von weniger als 1,5 t und eine Höchstgeschwindigkeit von 250 km/h erreichen. Der Preis des Sportwagens wird über [...] EUR betragen; seine Zielgruppe sind prestigebewusste Verbraucher. Dieses Modell soll in sehr geringen Stückzahlen gefertigt werden — im Durchschnitt [...] Fahrzeuge jährlich (in den ersten beiden Jahren wird eine stärkere Nachfrage erwartet) und ist in der Gesamtproduktion von [10 000-50 000] Elektrofahrzeugen in Leipzig enthalten, da für die Herstellung dieselben Produktionsanlagen wie beim MCV-Modell i3 genutzt werden (der Verbrennungsmotor wird im BMW-Werk in [...] entwickelt). Auch beim Sportwagenmodell i8 wird damit gerechnet, dass 50 % im EWR und 50 % außerhalb des EWR abgesetzt werden. |
| --- | --- |

10.

Das Sportwagenmodel i8 ist ein Plug-in-Hybridfahrzeug (Plug-in Hybrid Electric Vehicle, PHEV) (7). Es wird die Vorteile von Elektrofahrzeugen wie zum Beispiel Leichtbauweise durch eine Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff voll ausschöpfen, aber zusätzlich einen kleinen, jedoch sehr effizienten 3-Zylinder-Verbrennungsmotor besitzen. Laut Deutschland besteht der Zweck des Verbrennungsmotors darin, die Nachteile eines vollständig elektrisch angetriebenen Fahrzeugs in Situationen auszugleichen, in denen dies notwendig ist: 1) bei Entfernungen, welche die Reichweite einer Batterie ohne Aufladung überschreiten, und 2) bei Geschwindigkeiten, die unter dem für Sportwagen wünschenswerten Niveau liegen. Des Weiteren beabsichtigt BMW, ein innovatives aerodynamisches Konzept und ein neues, sparsames Steuerungssystem (3 l auf 100 km) für den i8 zu entwickeln. Das Modell i8 soll bei einer Länge von rund 4,6 m ein Gewicht von weniger als 1,5 t und eine Höchstgeschwindigkeit von 250 km/h erreichen. Der Preis des Sportwagens wird über [...] EUR betragen; seine Zielgruppe sind prestigebewusste Verbraucher. Dieses Modell soll in sehr geringen Stückzahlen gefertigt werden — im Durchschnitt [...] Fahrzeuge jährlich (in den ersten beiden Jahren wird eine stärkere Nachfrage erwartet) und ist in der Gesamtproduktion von [10 000-50 000] Elektrofahrzeugen in Leipzig enthalten, da für die Herstellung dieselben Produktionsanlagen wie beim MCV-Modell i3 genutzt werden (der Verbrennungsmotor wird im BMW-Werk in [...] entwickelt). Auch beim Sportwagenmodell i8 wird damit gerechnet, dass 50 % im EWR und 50 % außerhalb des EWR abgesetzt werden.

| 11. | Bei beiden Modellen ist die Markteinführung für 2013 geplant. Die Arbeiten an dem Investitionsvorhaben begannen im Dezember 2009 und sollten bis 2013/2014 abgeschlossen sein, wobei die Beihilfe bis Ende 2015 ausgezahlt wird. |
| --- | --- |

11.

Bei beiden Modellen ist die Markteinführung für 2013 geplant. Die Arbeiten an dem Investitionsvorhaben begannen im Dezember 2009 und sollten bis 2013/2014 abgeschlossen sein, wobei die Beihilfe bis Ende 2015 ausgezahlt wird.

2.3.2   Frühere Investitionsbeihilfen für das Leipziger Werk

| 12. | Im September 2007, d. h. innerhalb von drei Jahren vor Aufnahme der Arbeiten am angemeldeten Vorhaben, begann ein früheres Investitionsvorhaben im Leipziger Werk, für das eine Regionalbeihilfe gewährt wurde. Die beihilfefähigen Kosten des Vorhabens betrugen 100 Mio. EUR, und die auf der Grundlage von Gruppenfreistellungsregelungen gewährte Beihilfe belief sich auf 12,5 Mio. EUR. |
| --- | --- |

12.

Im September 2007, d. h. innerhalb von drei Jahren vor Aufnahme der Arbeiten am angemeldeten Vorhaben, begann ein früheres Investitionsvorhaben im Leipziger Werk, für das eine Regionalbeihilfe gewährt wurde. Die beihilfefähigen Kosten des Vorhabens betrugen 100 Mio. EUR, und die auf der Grundlage von Gruppenfreistellungsregelungen gewährte Beihilfe belief sich auf 12,5 Mio. EUR.

| 13. | Die Investition hatte die Herstellung von Pressteilen sowie Türen und Klappen für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotoren (für die Modelle 1er und X1) zum Ziel. Die Produktionstechnologien und auch die Bauteile für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor unterscheiden sich erheblich von denjenigen für das angemeldete Elektrofahrzeug: Ein konventionelles Auto mit Verbrennungsmotor besteht beispielsweise aus ca. 250-300 Blech- oder Aluminiumteilen, die zusammengeschweißt werden, während bei einem Elektrofahrzeug die Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff rund 30 Kunststoffteile umfasst, die zusammengeklebt werden. Es sind keine Bauteile aus Metall, kein Pressen oder Schweißen erforderlich. |
| --- | --- |

13.

Die Investition hatte die Herstellung von Pressteilen sowie Türen und Klappen für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotoren (für die Modelle 1er und X1) zum Ziel. Die Produktionstechnologien und auch die Bauteile für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor unterscheiden sich erheblich von denjenigen für das angemeldete Elektrofahrzeug: Ein konventionelles Auto mit Verbrennungsmotor besteht beispielsweise aus ca. 250-300 Blech- oder Aluminiumteilen, die zusammengeschweißt werden, während bei einem Elektrofahrzeug die Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff rund 30 Kunststoffteile umfasst, die zusammengeklebt werden. Es sind keine Bauteile aus Metall, kein Pressen oder Schweißen erforderlich.

2.4   Beihilfefähige Kosten

| 14. | Die beihilfefähigen Investitionskosten betragen nominal 392 Mio. EUR, was einem abgezinsten Wert von 368,01 Mio. EUR entspricht. In der folgenden Tabelle sind die beihilfefähigen Kosten des Investitionsvorhabens in Nominalbeträgen für den Durchführungszeitraum aufgeschlüsselt.

  Tabelle:   Aufschlüsselung der beihilfefähigen Kosten in Mio. EUR (Nominalbeträge) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Insgesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | 1 | 2 | 86 | 40 | 1 | 1 | 131 |
| Anlagen/Ausrüstung | 2 | 3 | 34 | 163 | 53 | 6 | 261 |
| Insgesamt | 3 | 5 | 120 | 203 | 54 | 7 | 392 |

14.

Die beihilfefähigen Investitionskosten betragen nominal 392 Mio. EUR, was einem abgezinsten Wert von 368,01 Mio. EUR entspricht. In der folgenden Tabelle sind die beihilfefähigen Kosten des Investitionsvorhabens in Nominalbeträgen für den Durchführungszeitraum aufgeschlüsselt.

Tabelle:   Aufschlüsselung der beihilfefähigen Kosten in Mio. EUR (Nominalbeträge)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Insgesamt

Gebäude

1

2

86

40

1

1

131

Anlagen/Ausrüstung

2

3

34

163

53

6

261

Insgesamt

3

5

120

203

54

7

392

2.5   Finanzierung des Investitionsvorhabens

| 15. | Deutschland bestätigt, dass der Beihilfeempfänger einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mehr als 25 % der beihilfefähigen Kosten leisten wird. Abgesehen von der Beihilfe mit einem abgezinsten Wert von 46 Mio. EUR werden die restlichen Kosten des Vorhabens mit einem abgezinsten Wert von 322,01 Mio. EUR von BMW aus Eigenmitteln getragen (vor allem aus dem Cashflow). |
| --- | --- |

15.

Deutschland bestätigt, dass der Beihilfeempfänger einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mehr als 25 % der beihilfefähigen Kosten leisten wird. Abgesehen von der Beihilfe mit einem abgezinsten Wert von 46 Mio. EUR werden die restlichen Kosten des Vorhabens mit einem abgezinsten Wert von 322,01 Mio. EUR von BMW aus Eigenmitteln getragen (vor allem aus dem Cashflow).

2.6   Die Beihilfemaßnahme

| 16. | Das angemeldete Investitionsvorhaben hat einen Nominalwert von 392 Mio. EUR, d. h. einen abgezinsten Wert von 368,01 Mio. EUR, wobei die Beihilfeintensität 12,5 % beträgt, d. h. die Beihilfe macht nominal 49 Mio. EUR (abgezinst 46 Mio. EUR) aus. |
| --- | --- |

16.

Das angemeldete Investitionsvorhaben hat einen Nominalwert von 392 Mio. EUR, d. h. einen abgezinsten Wert von 368,01 Mio. EUR, wobei die Beihilfeintensität 12,5 % beträgt, d. h. die Beihilfe macht nominal 49 Mio. EUR (abgezinst 46 Mio. EUR) aus.

| 17. | Die angemeldete Beihilfe soll in Form einer Investitionszulage gewährt werden, die aus Steuermitteln finanziert und jeweils in dem der Investitionskostenverauslagung folgenden Jahr ausgezahlt wird, d. h. die letzte Zahlung wird 2015 getätigt.

  Tabelle:   Plan für die Auszahlung der Beihilfe in Mio. EUR (Nominalbetrag) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investitionszulage | 0,4 | 0,6 | 15,0 | 25,4 | 6,8 | 0,9 | 49,0 |

17.

Die angemeldete Beihilfe soll in Form einer Investitionszulage gewährt werden, die aus Steuermitteln finanziert und jeweils in dem der Investitionskostenverauslagung folgenden Jahr ausgezahlt wird, d. h. die letzte Zahlung wird 2015 getätigt.

Tabelle:   Plan für die Auszahlung der Beihilfe in Mio. EUR (Nominalbetrag)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Total

Investitionszulage

0,4

0,6

15,0

25,4

6,8

0,9

49,0

| 18. | Deutschland hat bestätigt, dass dieser Beihilfebetrag und diese Beihilfeintensität bei einer Veränderung der beihilfefähigen Kosten nicht überschritten werden und dass die Beihilfe nicht mit einer weiteren Beihilfe zur Deckung derselben beihilfefähigen Kosten kumuliert wird. |
| --- | --- |

18.

Deutschland hat bestätigt, dass dieser Beihilfebetrag und diese Beihilfeintensität bei einer Veränderung der beihilfefähigen Kosten nicht überschritten werden und dass die Beihilfe nicht mit einer weiteren Beihilfe zur Deckung derselben beihilfefähigen Kosten kumuliert wird.

2.7   Anreizeffekt

| 19. | Der Rechtsanspruch auf die Beihilfe besteht automatisch bei Erfüllung der Bedingungen der Regelung, so dass keine Gewährungsentscheidung oder Förderwürdigkeitsbestätigung erforderlich ist. |
| --- | --- |

19.

Der Rechtsanspruch auf die Beihilfe besteht automatisch bei Erfüllung der Bedingungen der Regelung, so dass keine Gewährungsentscheidung oder Förderwürdigkeitsbestätigung erforderlich ist.

2.8   Regionaler Beihilfehöchstsatz

| 20. | Leipzig liegt in Sachsen, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, in dem zum Zeitpunkt der Anmeldung für große Unternehmen gemäß der deutschen Fördergebietskarte 2007-2013 (8) ein regionaler Beihilfehöchstsatz (ohne Aufschläge) von 30 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), galt. |
| --- | --- |

20.

Leipzig liegt in Sachsen, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, in dem zum Zeitpunkt der Anmeldung für große Unternehmen gemäß der deutschen Fördergebietskarte 2007-2013 (8) ein regionaler Beihilfehöchstsatz (ohne Aufschläge) von 30 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), galt.

2.9   Rechtsgrundlage und Bewilligungsbehörde

| 21. | Die Beihilfe wird vom Finanzamt München als Bewilligungsbehörde genehmigt. |
| --- | --- |

21.

Die Beihilfe wird vom Finanzamt München als Bewilligungsbehörde genehmigt.

| 22. | Folgende nationale Rechtsgrundlage wurde für die Gewährung der Beihilfe angegeben:






  — | Investitionszulagengesetz 2010) vom 7. Dezember 2008, Gruppenfreistellung unter der Referenz-Nummer X 167/08 (9). |
| --- | --- | --- |

22.

Folgende nationale Rechtsgrundlage wurde für die Gewährung der Beihilfe angegeben:

—

Investitionszulagengesetz 2010) vom 7. Dezember 2008, Gruppenfreistellung unter der Referenz-Nummer X 167/08 (9).

2.10   Beitrag zur Regionalentwicklung

| 23. | Deutschland gibt an, dass mit dem Investitionsvorhaben etwa 800 neue Arbeitsplätze in dem Fördergebiet geschaffen werden. |
| --- | --- |

23.

Deutschland gibt an, dass mit dem Investitionsvorhaben etwa 800 neue Arbeitsplätze in dem Fördergebiet geschaffen werden.

2.11   Aufrechterhaltung der Investition

| 24. | Deutschland hat bestätigt, dass das Investitionsvorhaben im fraglichen Fördergebiet mindestens fünf Jahre lang ab dem Tag der Fertigstellung aufrechterhalten werden muss. |
| --- | --- |

24.

Deutschland hat bestätigt, dass das Investitionsvorhaben im fraglichen Fördergebiet mindestens fünf Jahre lang ab dem Tag der Fertigstellung aufrechterhalten werden muss.

2.12   Allgemeine Regelungen

| 25. | Deutschland hat der Kommission zugesagt,






  — | ihr innerhalb von zwei Monaten nach Bewilligung der Beihilfe eine Kopie der diese Beihilfemaßnahme betreffenden relevanten Rechtsakte zu übermitteln; |
| --- | --- | --- |

25.

Deutschland hat der Kommission zugesagt,

—

ihr innerhalb von zwei Monaten nach Bewilligung der Beihilfe eine Kopie der diese Beihilfemaßnahme betreffenden relevanten Rechtsakte zu übermitteln;

| — | nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen), zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/im gleichen Werk) vorzulegen; |
| --- | --- |

—

nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen), zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/im gleichen Werk) vorzulegen;

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG UND VEREINBARKEIT MIT DEM BINNENMARKT

3.1   Vorliegen einer Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| 26. | Damit eine Maßnahme als staatliche Beihilfe gilt, müssen folgende Kriterien kumulativ erfüllt sein: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein, und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. |
| --- | --- |

26.

Damit eine Maßnahme als staatliche Beihilfe gilt, müssen folgende Kriterien kumulativ erfüllt sein: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein, und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten.

| 27. | Die finanzielle Unterstützung erfolgt durch die deutschen Behörden in Form einer Investitionszulage und kann somit als eine staatliche und aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV erachtet werden, da sie die andernfalls aus Steuern erzielten Einnahmen des Staates verringert. |
| --- | --- |

27.

Die finanzielle Unterstützung erfolgt durch die deutschen Behörden in Form einer Investitionszulage und kann somit als eine staatliche und aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV erachtet werden, da sie die andernfalls aus Steuern erzielten Einnahmen des Staates verringert.

| 28. | Da die Förderung nur einem Unternehmen, BMW, zugute kommt, handelt es sich um eine selektive Maßnahme. |
| --- | --- |

28.

Da die Förderung nur einem Unternehmen, BMW, zugute kommt, handelt es sich um eine selektive Maßnahme.

| 29. | Die Maßnahme entlastet das Unternehmen von Kosten, die es unter normalen Marktbedingungen bei der Errichtung der Produktionsanlage selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern. |
| --- | --- |

29.

Die Maßnahme entlastet das Unternehmen von Kosten, die es unter normalen Marktbedingungen bei der Errichtung der Produktionsanlage selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern.

| 30. | Die Förderung wird von den deutschen Behörden für ein Investitionsvorhaben für die Herstellung von Personenkraftwagen mit Elektroantrieb bereitgestellt. Da dieses Produkt zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird, ist die Maßnahme geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

30.

Die Förderung wird von den deutschen Behörden für ein Investitionsvorhaben für die Herstellung von Personenkraftwagen mit Elektroantrieb bereitgestellt. Da dieses Produkt zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird, ist die Maßnahme geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| 31. | Der wirtschaftliche Vorteil, den BMW gegenüber seinen Wettbewerbern bei der Erzeugung von Waren erhält, die innerhalb der EU gehandelt werden, kann den Wettbewerb verfälschen oder ihn zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

31.

Der wirtschaftliche Vorteil, den BMW gegenüber seinen Wettbewerbern bei der Erzeugung von Waren erhält, die innerhalb der EU gehandelt werden, kann den Wettbewerb verfälschen oder ihn zu verfälschen drohen.

| 32. | Die Kommission ist folglich der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme eine staatliche Beihilfe für BMW im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV darstellt. |
| --- | --- |

32.

Die Kommission ist folglich der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme eine staatliche Beihilfe für BMW im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV darstellt.

3.2   Rechtmäßigkeit der Beihilfemaßnahme

| 33. | Mit der Anmeldung der geplanten Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung ist Deutschland seinen Verpflichtungen nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV und der Einzelanmeldepflicht nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung nachgekommen. |
| --- | --- |

33.

Mit der Anmeldung der geplanten Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung ist Deutschland seinen Verpflichtungen nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV und der Einzelanmeldepflicht nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung nachgekommen.

3.3   Grundlage für die beihilferechtliche Würdigung der Beihilfemaßnahme

| 34. | Da es sich bei der Maßnahme um eine regionale Investitionsbeihilfe handelt, ist die Kommission verpflichtet, ihre Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt anhand der Bestimmungen der Regionalbeihilfe-Leitlinien und insbesondere des Abschnitts 4.3 über große Investitionsvorhaben zu prüfen, da die Beihilfe die in den Randnummern 64 und 67 der Regionalbeihilfe-Leitlinien genannten Schwellenwerte überschreitet. |
| --- | --- |

34.

Da es sich bei der Maßnahme um eine regionale Investitionsbeihilfe handelt, ist die Kommission verpflichtet, ihre Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt anhand der Bestimmungen der Regionalbeihilfe-Leitlinien und insbesondere des Abschnitts 4.3 über große Investitionsvorhaben zu prüfen, da die Beihilfe die in den Randnummern 64 und 67 der Regionalbeihilfe-Leitlinien genannten Schwellenwerte überschreitet.

3.4   Vereinbarkeit mit den allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfe-Leitlinien

| 35. | Deutschland schließt aus, das die BMW Group im Allgemeinen oder die BMW AG im Besonderen als Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Kriterien der Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (10) betrachtet werden könnte. Somit kommt der Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Frage. |
| --- | --- |

35.

Deutschland schließt aus, das die BMW Group im Allgemeinen oder die BMW AG im Besonderen als Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Kriterien der Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (10) betrachtet werden könnte. Somit kommt der Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Frage.

| 36. | Die Beihilfe wird in Anwendung der Gruppenfreistellungsregelung X 167/08 gewährt, so dass Randnummer 10 der Regionalbeihilfe-Leitlinien nicht anwendbar ist, da die Maßnahme keine Ad-hoc-Beihilfe darstellt. |
| --- | --- |

36.

Die Beihilfe wird in Anwendung der Gruppenfreistellungsregelung X 167/08 gewährt, so dass Randnummer 10 der Regionalbeihilfe-Leitlinien nicht anwendbar ist, da die Maßnahme keine Ad-hoc-Beihilfe darstellt.

| 37. | Das ganze Gebiet von Sachsen kommt für Regionalbeihilfen nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV in Frage, wobei der zulässige regionale Beihilfehöchstsatz zur Zeit der Anmeldung 30 %, ausgedrückt als BSÄ, betrug (11). |
| --- | --- |

37.

Das ganze Gebiet von Sachsen kommt für Regionalbeihilfen nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV in Frage, wobei der zulässige regionale Beihilfehöchstsatz zur Zeit der Anmeldung 30 %, ausgedrückt als BSÄ, betrug (11).

| 38. | Die angemeldete Beihilfe wird als Erstinvestition gemäß Randnummer 34 der Regionalbeihilfe-Leitlinien angesehen, da damit eine Investition in materielle und immaterielle Anlagewerte bei der Erweiterung einer bestehenden Betriebsstätte unterstützt wird. |
| --- | --- |

38.

Die angemeldete Beihilfe wird als Erstinvestition gemäß Randnummer 34 der Regionalbeihilfe-Leitlinien angesehen, da damit eine Investition in materielle und immaterielle Anlagewerte bei der Erweiterung einer bestehenden Betriebsstätte unterstützt wird.

| 39. | Die Gewährung der Beihilfe in Form einer Investitionszulage gemäß den relevanten Rechtsvorschriften (Investitionszulagegesetz 2010) beruht auf einem automatischen Rechtsanspruch auf die Beihilfe, sobald objektive Kriterien erfüllt sind. Darüber hinaus hängt die tatsächliche Zahlung der Beihilfe von der Genehmigung der Maßnahme durch die Kommission gemäß Randnummer 38 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ab. |
| --- | --- |

39.

Die Gewährung der Beihilfe in Form einer Investitionszulage gemäß den relevanten Rechtsvorschriften (Investitionszulagegesetz 2010) beruht auf einem automatischen Rechtsanspruch auf die Beihilfe, sobald objektive Kriterien erfüllt sind. Darüber hinaus hängt die tatsächliche Zahlung der Beihilfe von der Genehmigung der Maßnahme durch die Kommission gemäß Randnummer 38 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ab.

| 40. | Der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers zu den beihilfefähigen Kosten, der völlig beihilfefrei sein muss, liegt über dem verpflichtenden Mindestwert von 25 % gemäß Randnummer 39 der Regionalbeihilfe-Leitlinien. |
| --- | --- |

40.

Der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers zu den beihilfefähigen Kosten, der völlig beihilfefrei sein muss, liegt über dem verpflichtenden Mindestwert von 25 % gemäß Randnummer 39 der Regionalbeihilfe-Leitlinien.

| 41. | Gemäß Randnummer 40 der Regionalbeihilfe-Leitlinien wird die Investition während einer Mindestdauer von fünf Jahren nach Abschluss des Vorhabens in der Region aufrechterhalten. |
| --- | --- |

41.

Gemäß Randnummer 40 der Regionalbeihilfe-Leitlinien wird die Investition während einer Mindestdauer von fünf Jahren nach Abschluss des Vorhabens in der Region aufrechterhalten.

| 42. | Die beihilfefähigen Kosten umfassen Ausgaben für Gebäude und Anlagen/Ausrüstung und entsprechen somit Randnummer 50 der Regionalbeihilfe-Leitlinien. |
| --- | --- |

42.

Die beihilfefähigen Kosten umfassen Ausgaben für Gebäude und Anlagen/Ausrüstung und entsprechen somit Randnummer 50 der Regionalbeihilfe-Leitlinien.

| 43. | Die in Abschnitt 4.4 der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Kumulierungsvorschriften werden eingehalten. |
| --- | --- |

43.

Die in Abschnitt 4.4 der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Kumulierungsvorschriften werden eingehalten.

| 44. | Aus diesen Gründen kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Beihilfe die in den Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten üblichen Zulässigkeitskriterien erfüllt. |
| --- | --- |

44.

Aus diesen Gründen kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Beihilfe die in den Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten üblichen Zulässigkeitskriterien erfüllt.

3.5   Würdigung gemäß den Bestimmungen für Beihilfen für große Investitionsvorhaben

3.5.1   Einzelinvestition (Randnummer 60 der Regionalbeihilfe-Leitlinien)

| 45. | Nach Randnummer 60 der Regionalbeihilfe-Leitlinien gilt ein großes Investitionsvorhaben als Einzelinvestition, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren vor Beginn der Arbeiten an dem Vorhaben vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet, um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergliedert wird, um den Bestimmungen dieser Leitlinien zu entgehen. |
| --- | --- |

45.

Nach Randnummer 60 der Regionalbeihilfe-Leitlinien gilt ein großes Investitionsvorhaben als Einzelinvestition, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren vor Beginn der Arbeiten an dem Vorhaben vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet, um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergliedert wird, um den Bestimmungen dieser Leitlinien zu entgehen.

| 46. | Die Mitgliedstaaten könnten aufgrund der automatischen Absenkung des regionalen Beihilfehöchstsatzes bei großen Investitionsvorhaben versucht sein, anstelle einer Einzelinvestition zwei Einzelvorhaben anzumelden, um so zu einer höheren maximalen Beihilfeintensität zu gelangen (12). |
| --- | --- |

46.

Die Mitgliedstaaten könnten aufgrund der automatischen Absenkung des regionalen Beihilfehöchstsatzes bei großen Investitionsvorhaben versucht sein, anstelle einer Einzelinvestition zwei Einzelvorhaben anzumelden, um so zu einer höheren maximalen Beihilfeintensität zu gelangen (12).

| 47. | Die Herstellung der Personenkraftwagen mit Elektroantrieb und Karosserien aus kohlefaserverstärktem Kunststoff erfolgt völlig getrennt von der Produktion konventioneller Fahrzeuge mit Verbrennungsmotoren und Metallkarosserien (1er, X1). Es werden dafür eigene, voneinander unabhängige Produktionsanlagen genutzt, die sich nicht überschneiden. Das frühere Investitionsvorhaben in Bezug auf Pressteile sowie Türen und Klappen war auf die Erzeugung konventioneller Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor ausgerichtet (siehe Erwägungsgründe 12-13), und bei der Herstellung der Modelle i3 und i8 kommen weder diese Bauteile zum Einsatz noch kann dabei irgendein Nutzen aus der früheren Beihilfe erwachsen. |
| --- | --- |

47.

Die Herstellung der Personenkraftwagen mit Elektroantrieb und Karosserien aus kohlefaserverstärktem Kunststoff erfolgt völlig getrennt von der Produktion konventioneller Fahrzeuge mit Verbrennungsmotoren und Metallkarosserien (1er, X1). Es werden dafür eigene, voneinander unabhängige Produktionsanlagen genutzt, die sich nicht überschneiden. Das frühere Investitionsvorhaben in Bezug auf Pressteile sowie Türen und Klappen war auf die Erzeugung konventioneller Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor ausgerichtet (siehe Erwägungsgründe 12-13), und bei der Herstellung der Modelle i3 und i8 kommen weder diese Bauteile zum Einsatz noch kann dabei irgendein Nutzen aus der früheren Beihilfe erwachsen.

| 48. | Die Kommission stellt daher fest, dass keine funktionalen, technischen oder strategischen Verbindungen zwischen den beiden Vorhaben bestehen, die eindeutig wirtschaftlich teilbar sind und somit keine Einzelinvestition im Sinne der Randnummer 60 der Regionalbeihilfe-Leitlinien darstellen. |
| --- | --- |

48.

Die Kommission stellt daher fest, dass keine funktionalen, technischen oder strategischen Verbindungen zwischen den beiden Vorhaben bestehen, die eindeutig wirtschaftlich teilbar sind und somit keine Einzelinvestition im Sinne der Randnummer 60 der Regionalbeihilfe-Leitlinien darstellen.

3.5.2   Beihilfeintensität (Randnummer 67 der Regionalbeihilfe-Leitlinien)

| 49. | Die geplanten beihilfefähigen Gesamtkosten des Vorhabens in Leipzig betragen abgezinst (13) 368,01 Mio. EUR. Daraus ergibt sich ein Beihilfehöchstsatz von 13,5 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), nach Anwendung des Herabsetzungsmechanismus. |
| --- | --- |

49.

Die geplanten beihilfefähigen Gesamtkosten des Vorhabens in Leipzig betragen abgezinst (13) 368,01 Mio. EUR. Daraus ergibt sich ein Beihilfehöchstsatz von 13,5 %, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), nach Anwendung des Herabsetzungsmechanismus.

| 50. | Die angemeldete Beihilfe beträgt insgesamt abgezinst 46 Mio. EUR; die Beihilfeintensität (BSÄ) erreicht 12,5 %. Da die gesamte Beihilfeintensität unter dem Beihilfehöchstsatz liegt, entspricht die für das Vorhaben vorgeschlagene Beihilfeintensität den Regionalbeihilfe-Leitlinien. Deutschland hat zugesichert, dass der angemeldete Beihilfebetrag und die angemeldete Beihilfeintensität nicht überschritten werden. |
| --- | --- |

50.

Die angemeldete Beihilfe beträgt insgesamt abgezinst 46 Mio. EUR; die Beihilfeintensität (BSÄ) erreicht 12,5 %. Da die gesamte Beihilfeintensität unter dem Beihilfehöchstsatz liegt, entspricht die für das Vorhaben vorgeschlagene Beihilfeintensität den Regionalbeihilfe-Leitlinien. Deutschland hat zugesichert, dass der angemeldete Beihilfebetrag und die angemeldete Beihilfeintensität nicht überschritten werden.

3.5.3   Filter für die eingehende Prüfung von Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien

| 51. | Gemäß Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien muss die Kommission das förmliche Prüfverfahren eröffnen und eine eingehende Würdigung der Beihilfe vornehmen, um ihren Anreizeffekt und ihre Verhältnismäßigkeit zu überprüfen sowie ihre positiven Folgen (regionaler Beitrag) und negativen Auswirkungen (Wettbewerbsverzerrung/Beeinträchtigung des Handels) gegeneinander abzuwägen, wenn der Umsatz des Beihilfeempfängers vor und/oder nach der Investition mehr als 25 % des sachlich und räumlich relevanten Marktes ausmacht oder wenn die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität mehr als 5 % des sichtbaren Verbrauchs im EWR auf dem fraglichen Markt beträgt und dieser Markt während eines fünfjährigen Bezugszeitraums (2003-2008) in absoluten Zahlen oder relativ gesehen (im Vergleich zum Wachstum des BIP im EWR) geschrumpft ist. |
| --- | --- |

51.

Gemäß Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien muss die Kommission das förmliche Prüfverfahren eröffnen und eine eingehende Würdigung der Beihilfe vornehmen, um ihren Anreizeffekt und ihre Verhältnismäßigkeit zu überprüfen sowie ihre positiven Folgen (regionaler Beitrag) und negativen Auswirkungen (Wettbewerbsverzerrung/Beeinträchtigung des Handels) gegeneinander abzuwägen, wenn der Umsatz des Beihilfeempfängers vor und/oder nach der Investition mehr als 25 % des sachlich und räumlich relevanten Marktes ausmacht oder wenn die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität mehr als 5 % des sichtbaren Verbrauchs im EWR auf dem fraglichen Markt beträgt und dieser Markt während eines fünfjährigen Bezugszeitraums (2003-2008) in absoluten Zahlen oder relativ gesehen (im Vergleich zum Wachstum des BIP im EWR) geschrumpft ist.

| 52. | Die Kommission stellt jedoch fest, dass die unter Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien beschriebenen Überprüfungen gemäß Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien nicht durchgeführt werden müssen, wenn der Mitgliedstaat nachweist, dass der Beihilfeempfänger einen neuen Produktmarkt schafft. In diesem Fall kann die Beihilfe ohne die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b genehmigt werden, wenn die allgemeinen Vereinbarkeitskriterien für Regionalbeihilfen und die zusätzlichen spezifischen Voraussetzungen für Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben, insbesondere die Herabsetzung der anwendbaren Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfe-Leitlinien, erfüllt werden. |
| --- | --- |

52.

Die Kommission stellt jedoch fest, dass die unter Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien beschriebenen Überprüfungen gemäß Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien nicht durchgeführt werden müssen, wenn der Mitgliedstaat nachweist, dass der Beihilfeempfänger einen neuen Produktmarkt schafft. In diesem Fall kann die Beihilfe ohne die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b genehmigt werden, wenn die allgemeinen Vereinbarkeitskriterien für Regionalbeihilfen und die zusätzlichen spezifischen Voraussetzungen für Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben, insbesondere die Herabsetzung der anwendbaren Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfe-Leitlinien, erfüllt werden.

| 53. | Die Kommission kann derzeit auf der Grundlage der verfügbaren Informationen nicht zu dem Schluss gelangen, dass die von BMW in Leipzig durchgeführten Investitionen unter diese Fußnote fallen und somit von den Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b befreit wären. Einerseits stellt die Kommission fest, dass die angemeldeten Elektrofahrzeugmodelle im Allgemeinen und die Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff im Besonderen eine solche Innovation darstellen, dass damit ein neues Produkt geschaffen wird, das nicht mit in der Vergangenheit produzierten Fahrzeugen vergleichbar ist. Andererseits scheint BMW jedoch weder der erste noch der einzige Hersteller von derartigen Fahrzeugen zu sein. Da es der Kommission zu diesem Zeitpunkt nicht möglich ist, über die Anwendbarkeit von Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu entscheiden, hat sie beschlossen, diese Überprüfungen bei der Würdigung der vorliegenden Sache durchzuführen. Sie fordert allerdings Beteiligte auf, zu dieser Sachfrage und zur Auslegung dieser Fußnote auf neuen Märkten Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

53.

Die Kommission kann derzeit auf der Grundlage der verfügbaren Informationen nicht zu dem Schluss gelangen, dass die von BMW in Leipzig durchgeführten Investitionen unter diese Fußnote fallen und somit von den Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b befreit wären. Einerseits stellt die Kommission fest, dass die angemeldeten Elektrofahrzeugmodelle im Allgemeinen und die Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff im Besonderen eine solche Innovation darstellen, dass damit ein neues Produkt geschaffen wird, das nicht mit in der Vergangenheit produzierten Fahrzeugen vergleichbar ist. Andererseits scheint BMW jedoch weder der erste noch der einzige Hersteller von derartigen Fahrzeugen zu sein. Da es der Kommission zu diesem Zeitpunkt nicht möglich ist, über die Anwendbarkeit von Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu entscheiden, hat sie beschlossen, diese Überprüfungen bei der Würdigung der vorliegenden Sache durchzuführen. Sie fordert allerdings Beteiligte auf, zu dieser Sachfrage und zur Auslegung dieser Fußnote auf neuen Märkten Stellung zu nehmen.

| 54. | Für die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien muss die Kommission zunächst das/die von der Investition betroffene/n Produkt/e ermitteln und den sachlich relevanten Markt sowie den räumlich relevanten Markt definieren. |
| --- | --- |

54.

Für die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien muss die Kommission zunächst das/die von der Investition betroffene/n Produkt/e ermitteln und den sachlich relevanten Markt sowie den räumlich relevanten Markt definieren.

3.5.3.1   Betreffendes Produkt

| 55. | Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfe-Leitlinien, ist das ‚betreffende Produkt‘ in der Regel das Produkt des Investitionsvorhabens. Sieht ein Investitionsvorhaben die Herstellung mehrerer verschiedener Produkte vor, so muss jedes Produkt berücksichtigt werden. Wenn sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht, für das es keinen Markt gibt, kann das betreffende Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein. |
| --- | --- |

55.

Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfe-Leitlinien, ist das ‚betreffende Produkt‘ in der Regel das Produkt des Investitionsvorhabens. Sieht ein Investitionsvorhaben die Herstellung mehrerer verschiedener Produkte vor, so muss jedes Produkt berücksichtigt werden. Wenn sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht, für das es keinen Markt gibt, kann das betreffende Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein.

| 56. | Das angemeldete Investitionsvorhaben bezieht sich ausschließlich auf die Herstellung von zwei Modellen von Pkw mit Elektroantrieb und Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff. Diese sind der i3, ein rein elektrisch angetriebenes Fahrzeug (BEV), bei dem elektrische Energie in einer Autobatterie gespeichert wird, und der Elektrosportwagen i8, der zusätzlich zur Autobatterie auch einen kleinen, effizienten Verbrennungsmotor besitzt (PHEV). Es werden keine getrennten Zwischenprodukte erzeugt und auf dem Markt verkauft. |
| --- | --- |

56.

Das angemeldete Investitionsvorhaben bezieht sich ausschließlich auf die Herstellung von zwei Modellen von Pkw mit Elektroantrieb und Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff. Diese sind der i3, ein rein elektrisch angetriebenes Fahrzeug (BEV), bei dem elektrische Energie in einer Autobatterie gespeichert wird, und der Elektrosportwagen i8, der zusätzlich zur Autobatterie auch einen kleinen, effizienten Verbrennungsmotor besitzt (PHEV). Es werden keine getrennten Zwischenprodukte erzeugt und auf dem Markt verkauft.

| 57. | Auf den im Rahmen des Investitionsvorhabens errichteten Anlagen können keine anderen Produkte hergestellt werden. Die Verwendung von Produktionsanlagen für Elektrofahrzeuge zur Erzeugung von Pkw mit Verbrennungsmotor ist technologisch ausgeschlossen. |
| --- | --- |

57.

Auf den im Rahmen des Investitionsvorhabens errichteten Anlagen können keine anderen Produkte hergestellt werden. Die Verwendung von Produktionsanlagen für Elektrofahrzeuge zur Erzeugung von Pkw mit Verbrennungsmotor ist technologisch ausgeschlossen.

| 58. | Deshalb kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die vom Investitionsvorhaben betroffenen Produkte die Fahrzeugmodelle i3 (BEV) und i8 (PHEV) sind. |
| --- | --- |

58.

Deshalb kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die vom Investitionsvorhaben betroffenen Produkte die Fahrzeugmodelle i3 (BEV) und i8 (PHEV) sind.

3.5.3.2   Sachlich relevanter Markt

| 59. | Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfe-Leitlinien umfasst der relevante Produktmarkt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

59.

Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfe-Leitlinien umfasst der relevante Produktmarkt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| 60. | Die Kommission hat im traditionellen Kraftfahrzeugsektor eine Reihe von Beschlüssen (sowohl über staatliche Beihilfen als auch über Fusionen) angenommen und in diesem Zusammenhang Analysen zur sachdienlichen Definition des relevanten Produktmarktes durchgeführt. |
| --- | --- |

60.

Die Kommission hat im traditionellen Kraftfahrzeugsektor eine Reihe von Beschlüssen (sowohl über staatliche Beihilfen als auch über Fusionen) angenommen und in diesem Zusammenhang Analysen zur sachdienlichen Definition des relevanten Produktmarktes durchgeführt.

| 61. | Es gibt mehrere Anbieter von Analysen des Kraftfahrzeugmarktes. Zu den namhaftesten zählen IHS Global Insight und POLK. Die Mitgliedstaaten und die Beihilfeempfänger legen in der Regel Informationen vor, die auf Segmentierungen eines dieser Beratungsunternehmen beruhen. IHS schlägt eine Unterteilung des Pkw-Marktes in eng gefasste Klassen (27 Segmente) vor, während POLK acht Segmente unterscheidet (A000, A00, A0, A, B, C, D und E), wobei das A000-Segment Kleinstwagen umfasst und das E-Segment die Oberklasse darstellt. Vom A000-Segment zum E-Segment steigen der Durchschnittspreis, die Größe und die durchschnittliche Motorleistung der Pkw allmählich an. |
| --- | --- |

61.

Es gibt mehrere Anbieter von Analysen des Kraftfahrzeugmarktes. Zu den namhaftesten zählen IHS Global Insight und POLK. Die Mitgliedstaaten und die Beihilfeempfänger legen in der Regel Informationen vor, die auf Segmentierungen eines dieser Beratungsunternehmen beruhen. IHS schlägt eine Unterteilung des Pkw-Marktes in eng gefasste Klassen (27 Segmente) vor, während POLK acht Segmente unterscheidet (A000, A00, A0, A, B, C, D und E), wobei das A000-Segment Kleinstwagen umfasst und das E-Segment die Oberklasse darstellt. Vom A000-Segment zum E-Segment steigen der Durchschnittspreis, die Größe und die durchschnittliche Motorleistung der Pkw allmählich an.

| 62. | In Beihilfesachen stützte sich die Kommission auf diese Segmentierungen, da sie von den Mitgliedstaaten in ihren Anmeldungen zur Abgrenzung der Märkte verwendet wurden. |
| --- | --- |

62.

In Beihilfesachen stützte sich die Kommission auf diese Segmentierungen, da sie von den Mitgliedstaaten in ihren Anmeldungen zur Abgrenzung der Märkte verwendet wurden.

| 63. | Im vorliegenden Fall befasst sich die Kommission erstmals mit einer Anmeldung, die eine Regionalbeihilfe für die Herstellung von Pkw mit Elektroantrieb (BEV/PHEV) betrifft. Die Anmeldung wirft eine Reihe von Fragen hinsichtlich der sachdienlichen Definition des Marktes auf, da die Schlussfolgerungen früherer Beschlüsse über Pkw mit Verbrennungsmotor nicht unbedingt übernommen werden können. |
| --- | --- |

63.

Im vorliegenden Fall befasst sich die Kommission erstmals mit einer Anmeldung, die eine Regionalbeihilfe für die Herstellung von Pkw mit Elektroantrieb (BEV/PHEV) betrifft. Die Anmeldung wirft eine Reihe von Fragen hinsichtlich der sachdienlichen Definition des Marktes auf, da die Schlussfolgerungen früherer Beschlüsse über Pkw mit Verbrennungsmotor nicht unbedingt übernommen werden können.

| 64. | Das zentrale Problem bei der Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes besteht darin, ob Elektrofahrzeuge ohne Verbrennungsmotor oder Hybridfahrzeuge mit der Spezifikation des i8, deren Karosserie in beiden Fällen aus kohlefaserverstärktem Kunststoff besteht, im Jahr 2015 einen untrennbaren Bestandteil des Gesamtmarktes für Pkw oder einen getrennten Produktmarkt darstellen werden. Die Kommission fordert Beteiligte auf, auch zu dieser Frage Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

64.

Das zentrale Problem bei der Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes besteht darin, ob Elektrofahrzeuge ohne Verbrennungsmotor oder Hybridfahrzeuge mit der Spezifikation des i8, deren Karosserie in beiden Fällen aus kohlefaserverstärktem Kunststoff besteht, im Jahr 2015 einen untrennbaren Bestandteil des Gesamtmarktes für Pkw oder einen getrennten Produktmarkt darstellen werden. Die Kommission fordert Beteiligte auf, auch zu dieser Frage Stellung zu nehmen.

| 65. | Anhand der vorliegenden Informationen kann die Kommission nicht zweifelsfrei ausschließen, dass es einen getrennten Markt für Elektroautos geben wird: auf der Angebotsseite liegt eindeutig keine Substituierbarkeit vor, denn Elektrofahrzeuge mit Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff können auf Produktionsanlagen für konventionelle Fahrzeuge nicht hergestellt werden und umgekehrt. Hinsichtlich der Substituierbarkeit auf der Nachfrageseite (d. h. wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) dienen Pkw mit Elektromotor und Pkw mit Verbrennungsmotor demselben grundlegenden Zweck, nämlich der Personenbeförderung. Beim i3, dem Elektrofahrzeug für den städtischen Raum, ist dieser Verwendungszweck allerdings aufgrund seiner geringen Reichweite von bis zu 150 km ohne Batterieaufladung in erster Linie auf Fahrten in der Stadt beschränkt. Das Modell i8 erfüllt einen zweifachen Zweck, nämlich Fahrten in der Stadt und sonstige Fahrten, und gleicht die Beschränkungen eines Elektrofahrzeugs durch einen kleinen, effizienten Verbrennungsmotor aus. Elektrofahrzeuge sind erheblich teurer als konventionelle Autos mit derselben Größe und demselben Verwendungszweck (der Preisunterschied wird selbst durch staatliche Zuschüsse für Verbraucher nur zum Teil ausgeglichen), und die voraussichtlichen Käufer scheinen sich im Hinblick auf Einkommen und Umweltbewusstsein ziemlich von den Käufern konventioneller Autos derselben Größe zu unterscheiden. Die Kommission fordert Beteiligte auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob Elektrofahrzeuge einen getrennten Produktmarkt bilden. |
| --- | --- |

65.

Anhand der vorliegenden Informationen kann die Kommission nicht zweifelsfrei ausschließen, dass es einen getrennten Markt für Elektroautos geben wird: auf der Angebotsseite liegt eindeutig keine Substituierbarkeit vor, denn Elektrofahrzeuge mit Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff können auf Produktionsanlagen für konventionelle Fahrzeuge nicht hergestellt werden und umgekehrt. Hinsichtlich der Substituierbarkeit auf der Nachfrageseite (d. h. wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) dienen Pkw mit Elektromotor und Pkw mit Verbrennungsmotor demselben grundlegenden Zweck, nämlich der Personenbeförderung. Beim i3, dem Elektrofahrzeug für den städtischen Raum, ist dieser Verwendungszweck allerdings aufgrund seiner geringen Reichweite von bis zu 150 km ohne Batterieaufladung in erster Linie auf Fahrten in der Stadt beschränkt. Das Modell i8 erfüllt einen zweifachen Zweck, nämlich Fahrten in der Stadt und sonstige Fahrten, und gleicht die Beschränkungen eines Elektrofahrzeugs durch einen kleinen, effizienten Verbrennungsmotor aus. Elektrofahrzeuge sind erheblich teurer als konventionelle Autos mit derselben Größe und demselben Verwendungszweck (der Preisunterschied wird selbst durch staatliche Zuschüsse für Verbraucher nur zum Teil ausgeglichen), und die voraussichtlichen Käufer scheinen sich im Hinblick auf Einkommen und Umweltbewusstsein ziemlich von den Käufern konventioneller Autos derselben Größe zu unterscheiden. Die Kommission fordert Beteiligte auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob Elektrofahrzeuge einen getrennten Produktmarkt bilden.

| 66. | Wenn Elektrofahrzeuge einen getrennten Markt bilden, ist fraglich, ob und in welchem Ausmaß eine weitere Segmentierung des Marktes für Pkw mit Elektroantrieb notwendig ist. |
| --- | --- |

66.

Wenn Elektrofahrzeuge einen getrennten Markt bilden, ist fraglich, ob und in welchem Ausmaß eine weitere Segmentierung des Marktes für Pkw mit Elektroantrieb notwendig ist.

| 67. | Deutschland legte eine Übersicht über die konkurrierenden Elektrofahrzeuge verschiedener Hersteller samt dem Jahr ihrer Markteinführung vor. Auch wenn diese Übersicht etwas ungenau zu sein scheint, da es in einigen Fällen zu einer erheblichen Verzögerung gekommen ist (wider Erwarten kam das erste Elektrofahrzeug — der Nissan Leaf — erst im Januar 2011 auf den Markt), so bietet die Grafik doch einen Überblick über die konkurrierenden Elektrofahrzeugmodelle, der darauf hindeutet, dass ein vollständiges Abgehen von der Segmentierung für elektrisch angetriebene Pkw aufgrund der Unterschiedlichkeit der Modelle auch keine angemessene Lösung ist: |
| --- | --- |

67.

Deutschland legte eine Übersicht über die konkurrierenden Elektrofahrzeuge verschiedener Hersteller samt dem Jahr ihrer Markteinführung vor. Auch wenn diese Übersicht etwas ungenau zu sein scheint, da es in einigen Fällen zu einer erheblichen Verzögerung gekommen ist (wider Erwarten kam das erste Elektrofahrzeug — der Nissan Leaf — erst im Januar 2011 auf den Markt), so bietet die Grafik doch einen Überblick über die konkurrierenden Elektrofahrzeugmodelle, der darauf hindeutet, dass ein vollständiges Abgehen von der Segmentierung für elektrisch angetriebene Pkw aufgrund der Unterschiedlichkeit der Modelle auch keine angemessene Lösung ist:

Image

| 68. | Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob eine weitere Segmentierung des Elektrofahrzeugmarktes sachdienlich ist und auf welchen Grundsätzen und Kriterien eine solche Unterteilung aufbauen könnte. |
| --- | --- |

68.

Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob eine weitere Segmentierung des Elektrofahrzeugmarktes sachdienlich ist und auf welchen Grundsätzen und Kriterien eine solche Unterteilung aufbauen könnte.

| 69. | Gleichgültig ob Elektrofahrzeuge zum Pkw-Gesamtmarkt gehören oder einen eigenständigen Markt darstellen, ist die Zuordnung der in Leipzig zu produzierenden Elektrofahrzeuge zu einem spezifischen Pkw-Segment problematisch. In Bezug auf mögliche Marktsegmentierungen wählte Deutschland im vorliegenden Fall die Segmentierung von IHS Global Insight für den Zweck der Anmeldung. |
| --- | --- |

69.

Gleichgültig ob Elektrofahrzeuge zum Pkw-Gesamtmarkt gehören oder einen eigenständigen Markt darstellen, ist die Zuordnung der in Leipzig zu produzierenden Elektrofahrzeuge zu einem spezifischen Pkw-Segment problematisch. In Bezug auf mögliche Marktsegmentierungen wählte Deutschland im vorliegenden Fall die Segmentierung von IHS Global Insight für den Zweck der Anmeldung.

| 70. | Laut Deutschland fällt das MCV-Modell i3 in die Segmente C (14) und D (15), wobei Deutschland die Verwendung eines kombinierten C/D-Segments vorschlägt. Bei strikter Anwendung der Segmentierung müsste die Kommission jedoch zu dem Schluss gelangen, dass das MCV i3 hinsichtlich der Größe in die Segmente B (16) und C und hinsichtlich des Preises in das D-Segment eingeordnet werden kann. Den deutschen Angaben zufolge sind die Käufer des MCV nicht auf Kunden beschränkt, die sich bei Autos mit Verbrennungsmotoren normalerweise für die unteren Segmente entscheiden würden, sondern kommen aus allen Segmenten, weil sie ein ausgeprägtes Umweltbewusstsein haben. |
| --- | --- |

70.

Laut Deutschland fällt das MCV-Modell i3 in die Segmente C (14) und D (15), wobei Deutschland die Verwendung eines kombinierten C/D-Segments vorschlägt. Bei strikter Anwendung der Segmentierung müsste die Kommission jedoch zu dem Schluss gelangen, dass das MCV i3 hinsichtlich der Größe in die Segmente B (16) und C und hinsichtlich des Preises in das D-Segment eingeordnet werden kann. Den deutschen Angaben zufolge sind die Käufer des MCV nicht auf Kunden beschränkt, die sich bei Autos mit Verbrennungsmotoren normalerweise für die unteren Segmente entscheiden würden, sondern kommen aus allen Segmenten, weil sie ein ausgeprägtes Umweltbewusstsein haben.

| 71. | Das Sportwagenmodell BMW i8 fällt in das F-Segment (17) nach IHS Global Insight, das nicht durch die Fahrzeuggröße sondern ausschließlich durch den Preis abgegrenzt ist. Im Fall dieses Pkw-Modells ist ein zusätzliches Problem zu lösen. Laut Deutschland ist es aufgrund des eingebauten Verbrennungsmotors als Hybridfahrzeug eingestuft. Es wird allerdings auf denselben Produktionsanlagen wie das MCV-Modell erzeugt, hat eine Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff und verfügt zusätzlich über einen Verbrennungsmotor zur Verbesserung des Elektroantriebs, der darüber hinaus nicht in der geförderten Anlage entwickelt wird. Eine Betrachtung der bisher auf dem Markt verfügbaren Hybridfahrzeuge zeigt, dass es sich in der Regel um mit Verbrennungsmotor angetriebene Autos mit Metallkarosserien handelt, in die ein zusätzlicher Elektroantrieb eingebaut ist, der nur einen geringen Teil zur Fahrzeugleistung beiträgt. |
| --- | --- |

71.

Das Sportwagenmodell BMW i8 fällt in das F-Segment (17) nach IHS Global Insight, das nicht durch die Fahrzeuggröße sondern ausschließlich durch den Preis abgegrenzt ist. Im Fall dieses Pkw-Modells ist ein zusätzliches Problem zu lösen. Laut Deutschland ist es aufgrund des eingebauten Verbrennungsmotors als Hybridfahrzeug eingestuft. Es wird allerdings auf denselben Produktionsanlagen wie das MCV-Modell erzeugt, hat eine Karosserie aus kohlefaserverstärktem Kunststoff und verfügt zusätzlich über einen Verbrennungsmotor zur Verbesserung des Elektroantriebs, der darüber hinaus nicht in der geförderten Anlage entwickelt wird. Eine Betrachtung der bisher auf dem Markt verfügbaren Hybridfahrzeuge zeigt, dass es sich in der Regel um mit Verbrennungsmotor angetriebene Autos mit Metallkarosserien handelt, in die ein zusätzlicher Elektroantrieb eingebaut ist, der nur einen geringen Teil zur Fahrzeugleistung beiträgt.

| 72. | Derzeit ist die Kommission nicht in der Lage, eine definitive Position dazu zu beziehen, ob sich traditionelle Marktsegmentierungen, die von Polk, Global Insight und anderen für den konventionellen Kfz-Markt entwickelt wurden, überhaupt auf den Elektrofahrzeugmarkt übertragen lassen. Sie stellt zum jetzigen Zeitpunkt fest, dass die Zuordnung zu Segmenten in Analogie zu Pkw mit Verbrennungsmotoren äußerst problematisch ist. Auf den ersten Blick scheint die Anwendung der Segmentierung von POLK aufgrund der Bedeutung des Verbrennungsmotors bei der Abgrenzung der Segmente schwierig zu sein. Auch die Verwendung der von IHS Global Insight festgelegten Einteilung erscheint nicht einfach. Hier sind die entscheidenden Parameter die Fahrzeuglänge und der Preis: hinsichtlich der Länge scheint die Mehrheit der in Entwicklung befindlichen Elektrofahrzeuge (laut Ankündigungen der Hersteller) in die ‚kleinen‘ Segmente A, B und C zu fallen; in Bezug auf den Preis treffen höhere Segmente — mindestens das D-Segment — zu. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zur Übertragbarkeit bestehender Klassifikationen für den Zweck der Marktdefinition Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

72.

Derzeit ist die Kommission nicht in der Lage, eine definitive Position dazu zu beziehen, ob sich traditionelle Marktsegmentierungen, die von Polk, Global Insight und anderen für den konventionellen Kfz-Markt entwickelt wurden, überhaupt auf den Elektrofahrzeugmarkt übertragen lassen. Sie stellt zum jetzigen Zeitpunkt fest, dass die Zuordnung zu Segmenten in Analogie zu Pkw mit Verbrennungsmotoren äußerst problematisch ist. Auf den ersten Blick scheint die Anwendung der Segmentierung von POLK aufgrund der Bedeutung des Verbrennungsmotors bei der Abgrenzung der Segmente schwierig zu sein. Auch die Verwendung der von IHS Global Insight festgelegten Einteilung erscheint nicht einfach. Hier sind die entscheidenden Parameter die Fahrzeuglänge und der Preis: hinsichtlich der Länge scheint die Mehrheit der in Entwicklung befindlichen Elektrofahrzeuge (laut Ankündigungen der Hersteller) in die ‚kleinen‘ Segmente A, B und C zu fallen; in Bezug auf den Preis treffen höhere Segmente — mindestens das D-Segment — zu. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zur Übertragbarkeit bestehender Klassifikationen für den Zweck der Marktdefinition Stellung zu nehmen.

| 73. | Des Weiteren kann die Kommission keine definitive Position dazu beziehen, ob die Zuordnung der Modelle i3 und i8 zu den von Deutschland vorgeschlagenen Segmenten sachdienlich ist (gleichgültig ob Elektrofahrzeuge zum Pkw-Gesamtmarkt gehören oder einen eigenständigen Markt darstellen). Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu dieser Frage Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

73.

Des Weiteren kann die Kommission keine definitive Position dazu beziehen, ob die Zuordnung der Modelle i3 und i8 zu den von Deutschland vorgeschlagenen Segmenten sachdienlich ist (gleichgültig ob Elektrofahrzeuge zum Pkw-Gesamtmarkt gehören oder einen eigenständigen Markt darstellen). Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu dieser Frage Stellung zu nehmen.

| 74. | In diesem Zusammenhang weist die Kommission darauf hin, dass Deutschland vorgeschlagen hat, den i3 in ein kombiniertes C/D-Segment einzuordnen. Die Kommission erinnert daran, dass sie in der Vergangenheit Zweifel daran geäußert hat, ob sich kombinierte Segmente auf Pkw mit Verbrennungsmotor anwenden lassen (18). Die Kommission kann zurzeit keine definitive Position zur Frage der kombinierten Segmente beziehen und fordert die Beteiligten auf, auch zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

74.

In diesem Zusammenhang weist die Kommission darauf hin, dass Deutschland vorgeschlagen hat, den i3 in ein kombiniertes C/D-Segment einzuordnen. Die Kommission erinnert daran, dass sie in der Vergangenheit Zweifel daran geäußert hat, ob sich kombinierte Segmente auf Pkw mit Verbrennungsmotor anwenden lassen (18). Die Kommission kann zurzeit keine definitive Position zur Frage der kombinierten Segmente beziehen und fordert die Beteiligten auf, auch zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

| 75. | Aufgrund des Fehlens von Erfahrungen aus der Vergangenheit und durch die oben angeführten Schwierigkeiten kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt zu keinem Schluss über den sachlich relevanten Markt gelangen. Deshalb betrachtet die Kommission in den weiteren Analysen alle plausiblen Märkte als sachlich relevante Märkte, d. h. den Markt für Elektrofahrzeuge, den Gesamtmarkt für Pkw ohne Unterscheidung der Antriebstechnik und den Markt für Hybridfahrzeuge (in Bezug auf das Modell i8). Im Hinblick auf die Segmentierung berechnete die Kommission die Marktanteile im Einklang mit dem deutschen Vorschlag, nach dem das MCV-Elektrofahrzeug von BMW als Teil des kombinierten C/D-Segments zu beurteilen ist, und getrennt für die Segmente B, C und D sowie beim Sportwagen für das F-Segment. |
| --- | --- |

75.

Aufgrund des Fehlens von Erfahrungen aus der Vergangenheit und durch die oben angeführten Schwierigkeiten kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt zu keinem Schluss über den sachlich relevanten Markt gelangen. Deshalb betrachtet die Kommission in den weiteren Analysen alle plausiblen Märkte als sachlich relevante Märkte, d. h. den Markt für Elektrofahrzeuge, den Gesamtmarkt für Pkw ohne Unterscheidung der Antriebstechnik und den Markt für Hybridfahrzeuge (in Bezug auf das Modell i8). Im Hinblick auf die Segmentierung berechnete die Kommission die Marktanteile im Einklang mit dem deutschen Vorschlag, nach dem das MCV-Elektrofahrzeug von BMW als Teil des kombinierten C/D-Segments zu beurteilen ist, und getrennt für die Segmente B, C und D sowie beim Sportwagen für das F-Segment.

3.5.3.3   Räumlich relevanter Markt

| 76. | Gemäß Randnummer 70 der Regionalbeihilfe-Leitlinien sollten für die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien Märkte normalerweise auf Ebene des EWR definiert werden oder, ‘falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen’. |
| --- | --- |

76.

Gemäß Randnummer 70 der Regionalbeihilfe-Leitlinien sollten für die Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfe-Leitlinien Märkte normalerweise auf Ebene des EWR definiert werden oder, ‘falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen’.

| 77. | Deutschland betrachtet den Weltmarkt oder zumindest einen über den EWR hinausgehenden Markt als den räumlich relevanten Markt, da beide BMW-Modelle auf die internationale Nachfrage ausgerichtet sind und die Herstellung von Elektrofahrzeugen bisher auf Europa, die USA und Asien beschränkt ist (laut Deutschland entfallen derzeit rund 50 % der Produktion auf Europa und 30 % auf die USA). |
| --- | --- |

77.

Deutschland betrachtet den Weltmarkt oder zumindest einen über den EWR hinausgehenden Markt als den räumlich relevanten Markt, da beide BMW-Modelle auf die internationale Nachfrage ausgerichtet sind und die Herstellung von Elektrofahrzeugen bisher auf Europa, die USA und Asien beschränkt ist (laut Deutschland entfallen derzeit rund 50 % der Produktion auf Europa und 30 % auf die USA).

| 78. | Deutschland betont, dass die Dynamik der Entwicklung des Marktes für Elektrofahrzeuge auch von einer weitere Verschärfung der CO2-Emissionsvorschriften in bestimmten Ländern abhängt und dass für die Einfuhr von elektrisch angetriebenen Pkw zwar in einigen Staaten (USA, Japan) dieselben Zollsätze vorgesehen sind wie für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor, während andere Länder (China) viel niedrigere Zollsätze anwenden. Unterschiede bestehen auch bei den Kosten für die Einfuhr von Kohlefasern im Vergleich zu Stahl, der bei der Herstellung von Fahrzeugen mit Verbrennungsmotor eingesetzt wird. Des Weiteren ist der Handel mit Elektrofahrzeugen durch die in den einzelnen Ländern geltenden technischen Normen weniger stark eingeschränkt als bei Fahrzeugen mit Verbrennungsmotor. Deutschland hebt auch hervor, dass der Markt stark von staatlichen Förderprogrammen für Verbraucher abhängt. Diese Förderungen machen Elektrofahrzeuge für eine größere Gruppe von Verbrauchern erschwinglich, da sie den erheblichen Preisunterschied zwischen Elektrofahrzeugen und mit Verbrennungsmotor angetriebenen Fahrzeugen entsprechender Größe zum Teil ausgleichen. Ohne die Förderungen blieben sie sehr exklusiv und würden nur von einer sehr kleinen Gruppe von Verbrauchern nachgefragt. In den USA erreicht die staatliche Förderung bis zu 7 500 USD je Fahrzeug, wobei ähnliche Beträge in China und Japan vorgesehen sind. In Zukunft könnten diese Subventionen auch auf Megastädte wie Mexiko Stadt und São Paulo ausgedehnt werden. |
| --- | --- |

78.

Deutschland betont, dass die Dynamik der Entwicklung des Marktes für Elektrofahrzeuge auch von einer weitere Verschärfung der CO2-Emissionsvorschriften in bestimmten Ländern abhängt und dass für die Einfuhr von elektrisch angetriebenen Pkw zwar in einigen Staaten (USA, Japan) dieselben Zollsätze vorgesehen sind wie für Fahrzeuge mit Verbrennungsmotor, während andere Länder (China) viel niedrigere Zollsätze anwenden. Unterschiede bestehen auch bei den Kosten für die Einfuhr von Kohlefasern im Vergleich zu Stahl, der bei der Herstellung von Fahrzeugen mit Verbrennungsmotor eingesetzt wird. Des Weiteren ist der Handel mit Elektrofahrzeugen durch die in den einzelnen Ländern geltenden technischen Normen weniger stark eingeschränkt als bei Fahrzeugen mit Verbrennungsmotor. Deutschland hebt auch hervor, dass der Markt stark von staatlichen Förderprogrammen für Verbraucher abhängt. Diese Förderungen machen Elektrofahrzeuge für eine größere Gruppe von Verbrauchern erschwinglich, da sie den erheblichen Preisunterschied zwischen Elektrofahrzeugen und mit Verbrennungsmotor angetriebenen Fahrzeugen entsprechender Größe zum Teil ausgleichen. Ohne die Förderungen blieben sie sehr exklusiv und würden nur von einer sehr kleinen Gruppe von Verbrauchern nachgefragt. In den USA erreicht die staatliche Förderung bis zu 7 500 USD je Fahrzeug, wobei ähnliche Beträge in China und Japan vorgesehen sind. In Zukunft könnten diese Subventionen auch auf Megastädte wie Mexiko Stadt und São Paulo ausgedehnt werden.

| 79. | In einigen der bisherigen Beschlüsse in Bezug auf den Kraftfahrzeugsektor (19) definierte die Kommission den relevanten räumlichen Markt als ‚mindestens EWR-weit‘ und schloss somit explizit die Möglichkeit nicht aus, dass ein räumlich relevanter Markt besteht, der größer als der EWR ist. In zwei Beihilfesachen zu Regionalbeihilfen für den Kraftfahrzeugsektor (Audi Hungaria Motor und Fiat Powertrain Technologies Poland) eröffnete die Kommission jedoch das förmliche Prüfverfahren u. a. in Bezug auf die angemessene Marktabgrenzung. |
| --- | --- |

79.

In einigen der bisherigen Beschlüsse in Bezug auf den Kraftfahrzeugsektor (19) definierte die Kommission den relevanten räumlichen Markt als ‚mindestens EWR-weit‘ und schloss somit explizit die Möglichkeit nicht aus, dass ein räumlich relevanter Markt besteht, der größer als der EWR ist. In zwei Beihilfesachen zu Regionalbeihilfen für den Kraftfahrzeugsektor (Audi Hungaria Motor und Fiat Powertrain Technologies Poland) eröffnete die Kommission jedoch das förmliche Prüfverfahren u. a. in Bezug auf die angemessene Marktabgrenzung.

| 80. | Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen (Markteinführung der ersten Elektrofahrzeuge erst 2010) kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt keine definitive Position dazu beziehen, ob ein eigenständiger Elektrofahrzeugmarkt eine weltweite Ausdehnung hätte oder nicht. Die Kommission fordert Dritte auf, zur sachdienlichen Definition des räumlichen Marktes für Elektrofahrzeuge im Allgemeinen sowie für Fahrzeuge wie die Modelle i3 und i8 Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

80.

Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen (Markteinführung der ersten Elektrofahrzeuge erst 2010) kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt keine definitive Position dazu beziehen, ob ein eigenständiger Elektrofahrzeugmarkt eine weltweite Ausdehnung hätte oder nicht. Die Kommission fordert Dritte auf, zur sachdienlichen Definition des räumlichen Marktes für Elektrofahrzeuge im Allgemeinen sowie für Fahrzeuge wie die Modelle i3 und i8 Stellung zu nehmen.

| 81. | Da die Kommission für die Zwecke der Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu keinem Schluss über den genauen räumlich relevanten Markt gelangen kann, führt sie die relevanten Tests sowohl für den EWR als auch die weltweiten Märkte durch. |
| --- | --- |

81.

Da die Kommission für die Zwecke der Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu keinem Schluss über den genauen räumlich relevanten Markt gelangen kann, führt sie die relevanten Tests sowohl für den EWR als auch die weltweiten Märkte durch.

3.5.3.4   Marktanteile (Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe a)

| 82. | Um feststellen zu können, ob gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien für das Vorhaben eine eingehende Überprüfung der Erforderlichkeit der Beihilfe notwendig ist und ob seine Vorteile stärker ins Gewicht fallen als die dadurch entstehenden Wettbewerbsverzerrungen und die Beeinträchtigung des Handels zwischen den Mitgliedstaaten, muss die Kommission die Marktanteile des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition analysieren und prüfen, ob diese Marktanteile auf dem sachlich und räumlich relevanten Markt 25 % übersteigen. |
| --- | --- |

82.

Um feststellen zu können, ob gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien für das Vorhaben eine eingehende Überprüfung der Erforderlichkeit der Beihilfe notwendig ist und ob seine Vorteile stärker ins Gewicht fallen als die dadurch entstehenden Wettbewerbsverzerrungen und die Beeinträchtigung des Handels zwischen den Mitgliedstaaten, muss die Kommission die Marktanteile des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition analysieren und prüfen, ob diese Marktanteile auf dem sachlich und räumlich relevanten Markt 25 % übersteigen.

| 83. | Da das angemeldete Investitionsvorhaben von BMW 2009 anlief und die Vollproduktion für 2014 geplant ist, sollte die Kommission den Marktanteil der BMW Group auf den sachlich und räumlich relevanten Märkten in den Jahren 2008 und 2015 ermitteln. Da das erste Elektrofahrzeug (Nissan Leaf) jedoch erst im Januar 2011 auf den Markt gebracht wurde, kann die Kommission den Marktanteil von BMW am Markt für elektrisch angetriebene Pkw für das Jahr 2008 nicht berechnen. |
| --- | --- |

83.

Da das angemeldete Investitionsvorhaben von BMW 2009 anlief und die Vollproduktion für 2014 geplant ist, sollte die Kommission den Marktanteil der BMW Group auf den sachlich und räumlich relevanten Märkten in den Jahren 2008 und 2015 ermitteln. Da das erste Elektrofahrzeug (Nissan Leaf) jedoch erst im Januar 2011 auf den Markt gebracht wurde, kann die Kommission den Marktanteil von BMW am Markt für elektrisch angetriebene Pkw für das Jahr 2008 nicht berechnen.

| 84. | In Bezug auf die Marktanteile von BMW bei Elektrofahrzeugen nach Abschluss des Vorhabens, d. h. im Jahr 2015, stützte Deutschland seine Berechnungen auf Informationen, die von der Deutschen Bank in einer externen Studie über Elektrofahrzeuge am 9. Juni 2008 veröffentlicht wurden, sowie auf Daten, die von der Boston Consulting Group im August 2009 gesammelt wurden. Insbesondere beruhen die von Deutschland vorgelegten Angaben auf der Annahme, dass der weltweite Markt für Elektrofahrzeuge (eingeschränkt auf BEV) nur 1 % des Gesamtmarktes für Pkw ausmachen wird (für 2015 wird der Gesamtverkauf von Pkw ohne Unterscheidung der Antriebstechnik auf 72,4 Millionen weltweit und auf 15,3 Millionen im EWR geschätzt; der Verkauf von Elektrofahrzeugen eingeschränkt auf BEV wird lediglich auf 720 000 weltweit und auf 150 000 im EWR geschätzt, der Gesamtverkauf von Hybridfahrzeugen auf 12,3 Millionen weltweit und auf 2,6 Millionen im EWR). Dieser Anteil ist vielleicht zu konservativ angesetzt, aber Deutschland konnte keine andere unabhängige Schätzung von Dritten für den Zeitraum um 2015 als die Studie der Deutschen Bank bereitstellen und wies darauf hin, dass die meisten anderen Quellen nur Schätzungen für das Jahr 2020 enthielten. Die Verkaufszahlen für das erste Elektrofahrzeugmodell — den Nissan Leaf — legen nahe, dass selbst im Jahr 2011, d. h. drei Jahre nach der Veröffentlichung der Prognose der Deutschen Bank, die Dynamik der Entwicklung auf dem Elektrofahrzeugmarkt von Nissan unterschätzt wurde. Nissan rechnete mit einem Absatz von 10 000 Stück des Elektrofahrzeugmodells im Jahr 2011, verkaufte aber schon im ersten Quartal 2011 4 000 Einheiten. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zur erwarteten Größe des weltweiten und des EWR-weiten Marktes für Elektrofahrzeuge im Jahr 2015 Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

84.

In Bezug auf die Marktanteile von BMW bei Elektrofahrzeugen nach Abschluss des Vorhabens, d. h. im Jahr 2015, stützte Deutschland seine Berechnungen auf Informationen, die von der Deutschen Bank in einer externen Studie über Elektrofahrzeuge am 9. Juni 2008 veröffentlicht wurden, sowie auf Daten, die von der Boston Consulting Group im August 2009 gesammelt wurden. Insbesondere beruhen die von Deutschland vorgelegten Angaben auf der Annahme, dass der weltweite Markt für Elektrofahrzeuge (eingeschränkt auf BEV) nur 1 % des Gesamtmarktes für Pkw ausmachen wird (für 2015 wird der Gesamtverkauf von Pkw ohne Unterscheidung der Antriebstechnik auf 72,4 Millionen weltweit und auf 15,3 Millionen im EWR geschätzt; der Verkauf von Elektrofahrzeugen eingeschränkt auf BEV wird lediglich auf 720 000 weltweit und auf 150 000 im EWR geschätzt, der Gesamtverkauf von Hybridfahrzeugen auf 12,3 Millionen weltweit und auf 2,6 Millionen im EWR). Dieser Anteil ist vielleicht zu konservativ angesetzt, aber Deutschland konnte keine andere unabhängige Schätzung von Dritten für den Zeitraum um 2015 als die Studie der Deutschen Bank bereitstellen und wies darauf hin, dass die meisten anderen Quellen nur Schätzungen für das Jahr 2020 enthielten. Die Verkaufszahlen für das erste Elektrofahrzeugmodell — den Nissan Leaf — legen nahe, dass selbst im Jahr 2011, d. h. drei Jahre nach der Veröffentlichung der Prognose der Deutschen Bank, die Dynamik der Entwicklung auf dem Elektrofahrzeugmarkt von Nissan unterschätzt wurde. Nissan rechnete mit einem Absatz von 10 000 Stück des Elektrofahrzeugmodells im Jahr 2011, verkaufte aber schon im ersten Quartal 2011 4 000 Einheiten. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zur erwarteten Größe des weltweiten und des EWR-weiten Marktes für Elektrofahrzeuge im Jahr 2015 Stellung zu nehmen.

| 85. | Deutschland legte Daten/Schätzungen für den Umsatz von BMW vor. In diesem Zusammenhang sollte beachtet werden, dass BMW bei der Berechnung des Marktanteils davon ausging, dass vom gesamten Produktionsvolumen von [10 000-50 000] (oder [...]) Einheiten nur [...] MCV auf dem EWR-Markt verkauft und [...] ausgeführt werden sollen. Ebenso ist geplant, dass 50 % des voraussichtlichen Produktionsvolumens des Sportwagenmodells (bis zu [...] Stück) außerhalb des EWR abgesetzt werden. Diese Aufteilung zwischen den Verkäufen im EWR und außerhalb des EWR ist für die Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht überprüfbar. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob eine solche Aufteilung angesichts der vorhersehbaren Marktentwicklung realistisch ist. |
| --- | --- |

85.

Deutschland legte Daten/Schätzungen für den Umsatz von BMW vor. In diesem Zusammenhang sollte beachtet werden, dass BMW bei der Berechnung des Marktanteils davon ausging, dass vom gesamten Produktionsvolumen von [10 000-50 000] (oder [...]) Einheiten nur [...] MCV auf dem EWR-Markt verkauft und [...] ausgeführt werden sollen. Ebenso ist geplant, dass 50 % des voraussichtlichen Produktionsvolumens des Sportwagenmodells (bis zu [...] Stück) außerhalb des EWR abgesetzt werden. Diese Aufteilung zwischen den Verkäufen im EWR und außerhalb des EWR ist für die Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht überprüfbar. Die Kommission fordert die Beteiligten auf, zu der Frage Stellung zu nehmen, ob eine solche Aufteilung angesichts der vorhersehbaren Marktentwicklung realistisch ist.

| 86. | Die Kommission stellt ferner fest, dass Deutschland keine getrennten Daten für das F-Segment vorlegen konnte, sondern Informationen für das kombinierte E2+F-Segment übermittelte (relevant für den i8), da BMW die Daten für die Segmente E2 und F für interne Zwecke nicht separat erfasst. |
| --- | --- |

86.

Die Kommission stellt ferner fest, dass Deutschland keine getrennten Daten für das F-Segment vorlegen konnte, sondern Informationen für das kombinierte E2+F-Segment übermittelte (relevant für den i8), da BMW die Daten für die Segmente E2 und F für interne Zwecke nicht separat erfasst.

| 87. | Die Ergebnisse der Überprüfung der Marktanteile (unter Verwendung der oben dargelegten Aufteilung der Produktionsmengen auf Verkäufe innerhalb des EWR und Ausfuhren aus dem EWR) werden in der folgenden Tabelle dargestellt: | 2008 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gesamtmarkt Pkw weltweit — insgesamt | 2,6 % | 2,6 % |
| B-Segment | 1,8 % | 1,8 % |
| C-Segment | 1,4 % | 1,5 % |
| D-Segment | 5,1 % | 5,5 % |
| E2+F-Segment (22) | 5,1 % | 8,2 % |
| Kombiniertes C/D-Segment | 2,9 % | 3,1 % |
| Gesamtmarkt Pkw EWR — insgesamt | 5,7 % | 6,5 % |
| B-Segment | 3 % | 4 % |
| C-Segment | 3,5 % | 4,5 % |
| D-Segment | 12,3 % | 14,2 % |
| E2+F-Segment (22) | 12,7 % | 17,3 % |
| Kombiniertes C/D-Segment | 6,5 % | 7,7 % |
| Elektrofahrzeugmarkt weltweit — insgesamt | — | [3-6 %] |
| B-Segment | — | [< 25 %] |
| C-Segment | — | [< 25 %] |
| D-Segment | — | [> 25 %] |
| E2+F-Segment (22) | — | [> 25 %] (21) |
| Kombiniertes C/D-Segment | — | [< 25 %] |
| Elektrofahrzeugmarkt EWR — insgesamt | — | 12,7 % |
| B-Segment | — | [> 25 %] |
| C-Segment | — | [> 25 %] |
| D-Segment | — | [> 25 %] |
| E2+F-Segment (22) | — | [> 25 %] (21) |
| Kombiniertes C/D-Segment | — | [< 25 %] |
| Hybridfahrzeugmarkt weltweit — insgesamt | — | (20) |
| E2+F-Segment (22) | — | 3,2 % |
| Hybridfahrzeugmarkt EWR — insgesamt | — | (20) |
| E2+F-Segment (22) | — | 15 % |

87.

Die Ergebnisse der Überprüfung der Marktanteile (unter Verwendung der oben dargelegten Aufteilung der Produktionsmengen auf Verkäufe innerhalb des EWR und Ausfuhren aus dem EWR) werden in der folgenden Tabelle dargestellt:

2008

2015

Gesamtmarkt Pkw weltweit — insgesamt

2,6 %

2,6 %

B-Segment

1,8 %

1,8 %

C-Segment

1,4 %

1,5 %

D-Segment

5,1 %

5,5 %

E2+F-Segment (22)

5,1 %

8,2 %

Kombiniertes C/D-Segment

2,9 %

3,1 %

Gesamtmarkt Pkw EWR — insgesamt

5,7 %

6,5 %

B-Segment

3 %

4 %

C-Segment

3,5 %

4,5 %

D-Segment

12,3 %

14,2 %

E2+F-Segment (22)

12,7 %

17,3 %

Kombiniertes C/D-Segment

6,5 %

7,7 %

Elektrofahrzeugmarkt weltweit — insgesamt

—

[3-6 %]

B-Segment

—

[< 25 %]

C-Segment

—

[< 25 %]

D-Segment

—

[> 25 %]

E2+F-Segment (22)

—

[> 25 %] (21)

Kombiniertes C/D-Segment

—

[< 25 %]

Elektrofahrzeugmarkt EWR — insgesamt

—

12,7 %

B-Segment

—

[> 25 %]

C-Segment

—

[> 25 %]

D-Segment

—

[> 25 %]

E2+F-Segment (22)

—

[> 25 %] (21)

Kombiniertes C/D-Segment

—

[< 25 %]

Hybridfahrzeugmarkt weltweit — insgesamt

—

(20)

E2+F-Segment (22)

—

3,2 %

Hybridfahrzeugmarkt EWR — insgesamt

—

(20)

E2+F-Segment (22)

—

15 %

| 88. | Diese Ergebnisse weisen darauf hin, dass der Marktanteil von BMW nur auf dem Gesamtmarkt für Pkw unter 25 % liegt, gleichgültig ob der EWR-weite oder der weltweite Markt herangezogen wird und unabhängig von der Segmentierung (ungeachtet der in den Erwägungsgründen 68-70 beschriebenen Probleme bei der Anwendung der Segmentierung). |
| --- | --- |

88.

Diese Ergebnisse weisen darauf hin, dass der Marktanteil von BMW nur auf dem Gesamtmarkt für Pkw unter 25 % liegt, gleichgültig ob der EWR-weite oder der weltweite Markt herangezogen wird und unabhängig von der Segmentierung (ungeachtet der in den Erwägungsgründen 68-70 beschriebenen Probleme bei der Anwendung der Segmentierung).

| 89. | Was den Elektrofahrzeugmarkt anbelangt, lässt sich aufgrund der auf den verfügbaren Daten beruhenden Ergebnisse nicht ausschließen, dass der Marktanteil von BMW auf einem eigenständigen weltweiten Elektrofahrzeugmarkt den Schwellenwert von 25 % im D-Segment überschreiten könnte (laut Prognosen erreicht er [> 25 %]). Ähnliches gilt, wenn der Markt für Elektrofahrzeuge und nicht derjenige für Hybridfahrzeuge als der sachlich relevante Markt für das Modell i8 festgelegt wird, weil es auf denselben Produktionsanlagen wie das rein elektrisch angetriebene Modell i3 hergestellt wird und somit ein Substitut für das BEV darstellt. In diesem Fall könnte der Marktanteil von BMW im F-Segment ebenfalls über dem Schwellenwert von 25 % liegen ([> 25 %]). |
| --- | --- |

89.

Was den Elektrofahrzeugmarkt anbelangt, lässt sich aufgrund der auf den verfügbaren Daten beruhenden Ergebnisse nicht ausschließen, dass der Marktanteil von BMW auf einem eigenständigen weltweiten Elektrofahrzeugmarkt den Schwellenwert von 25 % im D-Segment überschreiten könnte (laut Prognosen erreicht er [> 25 %]). Ähnliches gilt, wenn der Markt für Elektrofahrzeuge und nicht derjenige für Hybridfahrzeuge als der sachlich relevante Markt für das Modell i8 festgelegt wird, weil es auf denselben Produktionsanlagen wie das rein elektrisch angetriebene Modell i3 hergestellt wird und somit ein Substitut für das BEV darstellt. In diesem Fall könnte der Marktanteil von BMW im F-Segment ebenfalls über dem Schwellenwert von 25 % liegen ([> 25 %]).

| 90. | Auf dem EWR-weiten Markt für Elektrofahrzeuge ohne Segmentierung wird der Schwellenwert von 25 % nur dann eingehalten, wenn BMW weniger als [...] Fahrzeuge von den insgesamt erzeugten [10 000-50 000] Autos auf dem EWR-Markt verkauft. Auf dem segmentierten EWR-weiten Markt für Elektrofahrzeuge besteht allerdings selbst bei Berücksichtigung der von Deutschland angeführten Aufteilung der Verkäufe auf EWR-Länder und Nicht-EWR-Länder die Gefahr einer Überschreitung des Schwellenwerts von 25 %, wenn die Kommission im Einklang mit der gängigen Praxis die Möglichkeit einer Kombination von Kfz-Segmenten ausschließt (die Kommission lehnte beispielsweise in der Entscheidung zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens im Falle von Audi Hungaria Motor die von Ungarn vorgeschlagene Kombination bestimmter Segmente gemäß den Definitionen von Polk ab) und das Produktionsvolumen von BMW entweder dem B-, C- oder D-Segment zugeordnet werden muss. In diesem Fall würde der Marktanteil von BMW in allen berücksichtigten Einzelsegmenten im EWR 25 % überschreiten ([...] % im B-Segment, [...] % im C-Segment, [...] % im D-Segment und sogar [...] % im F-Segment). |
| --- | --- |

90.

Auf dem EWR-weiten Markt für Elektrofahrzeuge ohne Segmentierung wird der Schwellenwert von 25 % nur dann eingehalten, wenn BMW weniger als [...] Fahrzeuge von den insgesamt erzeugten [10 000-50 000] Autos auf dem EWR-Markt verkauft. Auf dem segmentierten EWR-weiten Markt für Elektrofahrzeuge besteht allerdings selbst bei Berücksichtigung der von Deutschland angeführten Aufteilung der Verkäufe auf EWR-Länder und Nicht-EWR-Länder die Gefahr einer Überschreitung des Schwellenwerts von 25 %, wenn die Kommission im Einklang mit der gängigen Praxis die Möglichkeit einer Kombination von Kfz-Segmenten ausschließt (die Kommission lehnte beispielsweise in der Entscheidung zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens im Falle von Audi Hungaria Motor die von Ungarn vorgeschlagene Kombination bestimmter Segmente gemäß den Definitionen von Polk ab) und das Produktionsvolumen von BMW entweder dem B-, C- oder D-Segment zugeordnet werden muss. In diesem Fall würde der Marktanteil von BMW in allen berücksichtigten Einzelsegmenten im EWR 25 % überschreiten ([...] % im B-Segment, [...] % im C-Segment, [...] % im D-Segment und sogar [...] % im F-Segment).

| 91. | Auf der Grundlage der verfügbaren Daten kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt nicht zweifelsfrei ausschließen, dass die Marktanteile von BMW auf allen berücksichtigten plausiblen Märkten unterhalb des Schwellenwerts von 25 % gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien bleiben. Angesichts der Produktionskapazität von [10 000-50 000] Elektrofahrzeugen im Leipziger Werk und in Anbetracht der Dynamik auf dem Elektrofahrzeugmarkt sowie der Anzahl der auf diesem Markt im Wettbewerb stehenden Automobilhersteller ist es gleichzeitig plausibel, dass BMW den in Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Schwellenwert von 25 % zumindest langfristig möglicherweise nicht überschreiten wird. Diese Tatsache weist darauf hin, dass die verfügbaren Daten, nach denen der Elektrofahrzeugmarkt (BEV) nur 1 % des gesamten Pkw-Marktes ausmacht, zu konservativ sind, um als zuverlässige Basis für die Zwecke der Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu dienen. Die Kommission fordert Dritte auf, zu den oben erörterten Problemen Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

91.

Auf der Grundlage der verfügbaren Daten kann die Kommission zu diesem Zeitpunkt nicht zweifelsfrei ausschließen, dass die Marktanteile von BMW auf allen berücksichtigten plausiblen Märkten unterhalb des Schwellenwerts von 25 % gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien bleiben. Angesichts der Produktionskapazität von [10 000-50 000] Elektrofahrzeugen im Leipziger Werk und in Anbetracht der Dynamik auf dem Elektrofahrzeugmarkt sowie der Anzahl der auf diesem Markt im Wettbewerb stehenden Automobilhersteller ist es gleichzeitig plausibel, dass BMW den in Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Schwellenwert von 25 % zumindest langfristig möglicherweise nicht überschreiten wird. Diese Tatsache weist darauf hin, dass die verfügbaren Daten, nach denen der Elektrofahrzeugmarkt (BEV) nur 1 % des gesamten Pkw-Marktes ausmacht, zu konservativ sind, um als zuverlässige Basis für die Zwecke der Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien zu dienen. Die Kommission fordert Dritte auf, zu den oben erörterten Problemen Stellung zu nehmen.

3.5.3.5   Kapazitätszuwachs auf einem Markt mit unterdurchschnittlichem Wachstum (Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe b)

| 92. | Die Kommission muss gemäß Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität mehr als 5 % des Marktes belegt durch Daten über den sichtbaren Verbrauch (23) beträgt. In diesem Fall muss die Kommission auch prüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR liegen. Die Kommission führt diese Überprüfung für die oben angeführten plausiblen sachlich relevanten Märkte durch. |
| --- | --- |

92.

Die Kommission muss gemäß Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität mehr als 5 % des Marktes belegt durch Daten über den sichtbaren Verbrauch (23) beträgt. In diesem Fall muss die Kommission auch prüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR liegen. Die Kommission führt diese Überprüfung für die oben angeführten plausiblen sachlich relevanten Märkte durch.

| 93. | Die Überprüfung des Kapazitätszuwachs auf einem Markt mit unterdurchschnittlichem Wachstum ergab folgende Werte für die einzelnen analysierten Segmente:

  Tabelle:   Kapazitätszuwachs durch das Vorhaben auf dem Gesamtmarkt für Pkw auf Ebene des EWR | Marktvolumen 2008 | Kapazitätszuwachs |
| --- | --- | --- | --- |
| B-Segment | 4,6 Mio. | 0,87 % |
| C-Segment | 5,1 Mio. | 0,78 % |
| D-Segment | 2,6 Mio. | 1,54 % |
| C/D-Segment | 7,7 Mio. | 0,52 % |
| E2+F-Segment | 1,1 Mio. | 0,36 % |

93.

Die Überprüfung des Kapazitätszuwachs auf einem Markt mit unterdurchschnittlichem Wachstum ergab folgende Werte für die einzelnen analysierten Segmente:

Tabelle:   Kapazitätszuwachs durch das Vorhaben auf dem Gesamtmarkt für Pkw auf Ebene des EWR

Marktvolumen 2008

Kapazitätszuwachs

B-Segment

4,6 Mio.

0,87 %

C-Segment

5,1 Mio.

0,78 %

D-Segment

2,6 Mio.

1,54 %

C/D-Segment

7,7 Mio.

0,52 %

E2+F-Segment

1,1 Mio.

0,36 %

| 94. | Aus den Ergebnissen der Überprüfung geht klar hervor, dass bei Berücksichtigung des Pkw-Gesamtmarktes ohne Unterscheidung der Antriebstechnik der im ersten Teil von Randnummer 68 Buchsstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegte Schwellenwert von 5 % in keinem der analysierten Segmente auf dem EWR-Markt überschritten würde. |
| --- | --- |

94.

Aus den Ergebnissen der Überprüfung geht klar hervor, dass bei Berücksichtigung des Pkw-Gesamtmarktes ohne Unterscheidung der Antriebstechnik der im ersten Teil von Randnummer 68 Buchsstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegte Schwellenwert von 5 % in keinem der analysierten Segmente auf dem EWR-Markt überschritten würde.

| 95. | Diese Überprüfung kann für den Elektrofahrzeugmarkt nicht durchgeführt werden, da er 2008 noch nicht existierte. Es kann jedoch mit Sicherheit ausgeschlossen werden, dass das Wachstum auf diesem Markt unterdurchschnittlich ist. |
| --- | --- |

95.

Diese Überprüfung kann für den Elektrofahrzeugmarkt nicht durchgeführt werden, da er 2008 noch nicht existierte. Es kann jedoch mit Sicherheit ausgeschlossen werden, dass das Wachstum auf diesem Markt unterdurchschnittlich ist.

| 96. | Für den konventionellen Kfz-Markt hat Deutschland jedoch Angaben über die mittlere jährliche Wachstumsrate für den sichtbaren Verbrauch auf dem Pkw-Gesamtmarkt ohne Segmentaufteilung, getrennt für die Segmente B, C und D sowie für die kombinierten Segmente C/D und E2/F (24) vorgelegt. Die Daten für den Bezugszeitraum 2003-2008 betreffen nicht den EWR sondern nur die EU-27 und stammen vom Dachverband der europäischen Automobilhersteller (ACEA) und EUROSTAT. |
| --- | --- |

96.

Für den konventionellen Kfz-Markt hat Deutschland jedoch Angaben über die mittlere jährliche Wachstumsrate für den sichtbaren Verbrauch auf dem Pkw-Gesamtmarkt ohne Segmentaufteilung, getrennt für die Segmente B, C und D sowie für die kombinierten Segmente C/D und E2/F (24) vorgelegt. Die Daten für den Bezugszeitraum 2003-2008 betreffen nicht den EWR sondern nur die EU-27 und stammen vom Dachverband der europäischen Automobilhersteller (ACEA) und EUROSTAT.

| 97. | Die für den Bezugszeitraum 2003-2008 angegebenen Wachstumsraten belegen eindeutig, dass die analysierten Märkte unterdurchschnittlich wachsen oder sogar schrumpfen, wobei sich die Lage in anderen betroffenen Segmenten voraussichtlich nicht davon unterscheidet: – 0,55 % auf dem Pkw-Gesamtmarkt, – 1,65 % im B-Segment, 0,8 % im C-Segment, – 4,66 % im D-Segment, – 1,73 % im E2/F-Segment und – 1,25 % im kombinierten C/D-Segment. Im selben Zeitraum war die mittlere jährliche Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR eindeutig höher: 2,17 % nominal in EUR und 0,86 % real (die entsprechenden Wachstumsraten für die EU-27 liegen bei 2,11 % und 0,85 %). |
| --- | --- |

97.

Die für den Bezugszeitraum 2003-2008 angegebenen Wachstumsraten belegen eindeutig, dass die analysierten Märkte unterdurchschnittlich wachsen oder sogar schrumpfen, wobei sich die Lage in anderen betroffenen Segmenten voraussichtlich nicht davon unterscheidet: – 0,55 % auf dem Pkw-Gesamtmarkt, – 1,65 % im B-Segment, 0,8 % im C-Segment, – 4,66 % im D-Segment, – 1,73 % im E2/F-Segment und – 1,25 % im kombinierten C/D-Segment. Im selben Zeitraum war die mittlere jährliche Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR eindeutig höher: 2,17 % nominal in EUR und 0,86 % real (die entsprechenden Wachstumsraten für die EU-27 liegen bei 2,11 % und 0,85 %).

| 98. | Wie vorstehend ausgeführt, muss die Kommission den im zweiten Teil von Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Test jedoch nur dann anwenden, wenn der im ersten Teil festgelegte Schwellenwert von 5 % überschritten wird. Aus den verfügbaren Daten geht hervor, dass der Schwellenwert für den Kapazitätszuwachs von 5 % von dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben auf den relevanten Märkten nicht überschritten wird. |
| --- | --- |

98.

Wie vorstehend ausgeführt, muss die Kommission den im zweiten Teil von Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien festgelegten Test jedoch nur dann anwenden, wenn der im ersten Teil festgelegte Schwellenwert von 5 % überschritten wird. Aus den verfügbaren Daten geht hervor, dass der Schwellenwert für den Kapazitätszuwachs von 5 % von dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben auf den relevanten Märkten nicht überschritten wird.

3.6   Schlussfolgerung zu den Überprüfungen nach Randnummer 68 Buchstabe a und b

| 99. | Auf der Grundlage der Überprüfungsergebnisse kann die Kommission nicht bestätigen, dass die Schwellenwerte gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien auf keinem der plausiblen Märkten überschritten werden, während die Überprüfung des Kapazitätszuwachs nach Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien keine Probleme für die Vereinbarkeit des Investitionsvorhabens mit dem Binnenmarkt bereitet. |
| --- | --- |

99.

Auf der Grundlage der Überprüfungsergebnisse kann die Kommission nicht bestätigen, dass die Schwellenwerte gemäß Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien auf keinem der plausiblen Märkten überschritten werden, während die Überprüfung des Kapazitätszuwachs nach Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfe-Leitlinien keine Probleme für die Vereinbarkeit des Investitionsvorhabens mit dem Binnenmarkt bereitet.

3.7   Zweifel und Gründe für die Verfahrenseröffnung

| 100. | Die Kommission befasst sich erstmals mit der Anmeldung einer Regionalbeihilfe für die Herstellung von elektrisch angetriebenen Pkw (BEV/PHEV). Die Kommission konnte im Zuge der vorläufigen Prüfung zu keiner definitiven Position bei der Definition der sachlich und räumlich relevanten Märkte gelangen und kann nach Durchführung der Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe a für alle plausiblen Märkte nicht bestätigen, dass der Schwellenwert von 25 % mit Sicherheit nicht überschritten wird. Gleichzeitig hat die Kommission Zweifel daran, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage der Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien von den Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ausgenommen werden kann. |
| --- | --- |

100.

Die Kommission befasst sich erstmals mit der Anmeldung einer Regionalbeihilfe für die Herstellung von elektrisch angetriebenen Pkw (BEV/PHEV). Die Kommission konnte im Zuge der vorläufigen Prüfung zu keiner definitiven Position bei der Definition der sachlich und räumlich relevanten Märkte gelangen und kann nach Durchführung der Überprüfung nach Randnummer 68 Buchstabe a für alle plausiblen Märkte nicht bestätigen, dass der Schwellenwert von 25 % mit Sicherheit nicht überschritten wird. Gleichzeitig hat die Kommission Zweifel daran, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage der Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien von den Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ausgenommen werden kann.

| 101. | Aus den oben angeführten Gründen hat die Kommission nach der vorläufigen Würdigung der Maßnahme Zweifel, dass die angemeldete Beihilfe die Schwellenwerte nach Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien einhält. |
| --- | --- |

101.

Aus den oben angeführten Gründen hat die Kommission nach der vorläufigen Würdigung der Maßnahme Zweifel, dass die angemeldete Beihilfe die Schwellenwerte nach Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfe-Leitlinien einhält.

| 102. | Folglich muss die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV eröffnen. Damit erhalten Dritte, deren Interessen von der Gewährung der Beihilfe betroffen sein können, die Gelegenheit, zu dieser Maßnahme Stellung zu nehmen. Die Kommission wird die Maßnahme im Lichte der Informationen, die sowohl vom betroffenen Mitgliedstaat als auch von Dritten übermittelt werden, würdigen und ihren abschließenden Beschluss annehmen. |
| --- | --- |

102.

Folglich muss die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV eröffnen. Damit erhalten Dritte, deren Interessen von der Gewährung der Beihilfe betroffen sein können, die Gelegenheit, zu dieser Maßnahme Stellung zu nehmen. Die Kommission wird die Maßnahme im Lichte der Informationen, die sowohl vom betroffenen Mitgliedstaat als auch von Dritten übermittelt werden, würdigen und ihren abschließenden Beschluss annehmen.

| 103. | Falls die Kommission anhand der Stellungnahmen, die als Reaktion auf die Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht zweifelsfrei zu dem Schluss gelangen kann, dass die Beihilfe entweder von den Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien auf der Grundlage der Bestimmungen von Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ausgenommen werden kann oder dass die Schwellenwerte nach Randnummer 68 Buchstaben a und b nicht überschritten werden, wird die Kommission das Investitionsvorhaben auf der Basis der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (25) eingehend untersuchen. |
| --- | --- |

103.

Falls die Kommission anhand der Stellungnahmen, die als Reaktion auf die Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht zweifelsfrei zu dem Schluss gelangen kann, dass die Beihilfe entweder von den Überprüfungen nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfe-Leitlinien auf der Grundlage der Bestimmungen von Fußnote 65 der Regionalbeihilfe-Leitlinien ausgenommen werden kann oder dass die Schwellenwerte nach Randnummer 68 Buchstaben a und b nicht überschritten werden, wird die Kommission das Investitionsvorhaben auf der Basis der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (25) eingehend untersuchen.

| 104. | Der Mitgliedstaat und die Betroffenen werden aufgefordert, in ihrer Stellungnahme zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens alle für die Durchführung dieser eingehenden Prüfung erforderlichen Angaben zu machen und die in der Mitteilung angeführten einschlägigen Informationen und Unterlagen zu übermitteln. |
| --- | --- |

104.

Der Mitgliedstaat und die Betroffenen werden aufgefordert, in ihrer Stellungnahme zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens alle für die Durchführung dieser eingehenden Prüfung erforderlichen Angaben zu machen und die in der Mitteilung angeführten einschlägigen Informationen und Unterlagen zu übermitteln.

| 105. | Anhand des vorgelegten Beweismaterials zu den oben angeführten Aspekten wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe gegeneinander abwägen, indem sie eine Gesamtbeurteilung der Auswirkungen der Beihilfe vornimmt, so dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren abschließen kann. |
| --- | --- |

105.

Anhand des vorgelegten Beweismaterials zu den oben angeführten Aspekten wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe gegeneinander abwägen, indem sie eine Gesamtbeurteilung der Auswirkungen der Beihilfe vornimmt, so dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren abschließen kann.

4.   BESCHLUSS

| 106. | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

106.

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 107. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 2 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

107.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 2 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| 108. | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache unterrichten wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

108.

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache unterrichten wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Comunicarea Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (JO C 223, 16.9.2009, p. 3).

2

(3)  ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13.

3

(4)  Entscheidung der Kommission vom 8. November 2006 in der Beihilfesache N 459/06 — Deutsche Fördergebietskarte 2007-2013 (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

4

(5)  ‚Electric vehicles do not have dual mechanical and electrical powertrains. 100 % of its propulsion comes from an electric motor, energized by electricity stored in batteries.‘ (Elektrofahrzeuge verfügen nicht über zwei Antriebssysteme — ein mechanisches und ein elektrisches. Sie werden zu 100 % durch einen Elektromotor, der von Elektrizität aus Batterien gespeist wird, angetrieben.) (Quelle: Deutsche Bank: Electric Cars: Plugged In. Batteries must be included, 9. Juni 2008, S. 10).

5

(6)  Geschäftsgeheimnis.

6

(7)  ‚Plug-in hybrids will allow for vehicles to store enough electricity (from an overnight charge) for a certain distance to be driven solely on electric power and will function as a full hybrid beyond this range. Full hybrids provide enough power for limited levels of autonomous driving at slow speed, and they offer efficiency gains ranging from 25 %-45 %. Fuel efficiency of a PHEV is estimated to 40 %-65 %.‘ (Bei Plug-in-Hybridfahrzeugen kann ausreichend Elektrizität (aus einer nächtlichen Aufladung) in den Fahrzeugen gespeichert werden, so dass sie eine gewisse Strecke ausschließlich mit Elektrizität zurücklegen können und darüber hinaus wie Vollhybride arbeiten. Vollhybridfahrzeuge verfügen über eine ausreichende Leistung für autonomes Fahren auf eingeschränktem Niveau mit langsamer Geschwindigkeit und bieten Effizienzsteigerungen von 25 %-45 %. Die Treibstoffeffizienz eines PHEV wird auf 40 %-65 % geschätzt.) (Quelle: Deutsche Bank: Electric Cars: Plugged In. Batteries must be included, 9. Juni 2008, S. 10).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 8. November 2006 in der Beihilfesache N 459/06 — Deutsche Fördergebietskarte 2007-2013 (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

8

(9)  X 167/08 — Deutschland — Investitionszulagengesetz (IZ) 2010 (ABl. C 280 vom 20.11.2009, S. 7).

9

(10)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2. Insbesondere sind die folgenden Kriterien nach Randnummer 10 der Rettungs- und Umstrukturierungsleitlinien nicht erfüllt: ‚(a) wenn bei Gesellschaften mit beschränkter Haftung mehr als die Hälfte des gezeichneten Kapitals verschwunden und mehr als ein Viertel dieses Kapitals während der letzten zwölf Monate verloren gegangen ist;‘ und ‚(c) wenn unabhängig von der Unternehmensform die im innerstaatlichen Recht vorgesehenen Voraussetzungen für die Eröffnung eines Insolvenzverfahrens erfüllt sind.‘

10

(11)  Vgl. Fußnote 6.

11

(12)  Wird ein Vorhaben im Umfang von mehr als 100 Mio. EUR in zwei Vorhaben untergliedert, könnte der Mitgliedstaat auf die ersten 50 Mio. EUR der Projektkosten jeweils (insgesamt also zweimal) den vollen regionalen Beihilfehöchstsatz anwenden (keine Herabsetzung des anwendbaren regionalen Beihilfehöchstsatzes erforderlich) sowie jeweils (insgesamt also zweimal) die Hälfte dieses Höchstsatzes auf die nächsten 50 Mio. EUR. Für alle beihilfefähigen Kosten jenseits der Obergrenze von 100 Mio. EUR verringert sich der regionale Beihilfehöchstsatz auf ein Drittel (34 %).

12

(13)  Die Berechnung der in diesem Beschluss aufgeführten abgezinsten Werte erfolgt auf der Grundlage des zur Zeit der Anmeldung geltenden Basissatzes von 1,24 %, zu dem gemäß der Mitteilung der Kommission über die Änderung der Methode zur Festsetzung der Referenz- und Abzinsungssätze (ABl. C 14 vom 19.1.2008, S. 6) 100 Basispunkte hinzuzufügen sind — d. h. 2,24 %. (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html).

13

(14)  Nach Global Insight fallen beispielsweise folgende Modelle in das C-Segment: Ford Focus, VW Golf, BMW 1er Serie oder Audi A3.

14

(15)  Nach Global Insight fallen beispielsweise folgende Modelle in das D-Segment: Honda Accord, VW Passat, BMW 3er Serie, Mercedes-Benz C-Klasse oder Audi A4.

15

(16)  Nach Global Insight fallen beispielsweise folgende Modelle in das B-Segment: VW Polo, Ford Fiesta, Peugeot 207 oder Toyota Yaris.

16

(17)  Nach Global Insight fallen beispielsweise folgende Modelle in das F-Segment: Maserati Quattroporte, Ferrari 430, 599, 612, Lamborghini Murcielago oder Aston Martin DBS.

17

(18)  Zuletzt in der Entscheidung der Kommission in der Sache SA.27913 — Staatlich Beihilfe C 31/09 — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft; Entscheidung vom 28. Oktober 2009 (K(2009) 8131) in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 64 vom 16.3.2010, S. 15); Beschluss zur Ausweitung des Verfahrens vom 6. Juli 2010 (K(2010) 4474) in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 234 vom 10.9.2010, S. 4).

18

(19)  Entscheidungen der Kommission in den Sachen K 31/09 — Audi Hungaria Motor Kft., N 674/08 — VW Slovakia a.s (ABl. C 205 vom 29.7.2010, S. 1), N 473/08 — Ford España S.L. (ABl. C 19 vom 26.1.2010, S. 5) usw.

19

(20)  Keine Daten verfügbar.

20

(21)  Eines der von der Kommission für diese Würdigung genutzten Szenarien, wonach die Modelle i8 und i3 vollkommene Substitute sind, sofern sie auf denselben Produktionsanlagen wie der i3 hergestellt werden und somit angebotsseitige Substitute darstellen (eigene Berechnungen der Kommission).

21

(22)  Laut Deutschland sind getrennte Daten für das F-Segment nicht verfügbar.

22

(23)  Der sichtbare Verbrauch des betreffenden Produkts wird in Fußnote 62 der Regionalbeihilfe-Leitlinien als ‚Produktion plus Einfuhren minus Ausfuhren‘ definiert.

23

(24)  Laut Deutschland war es nicht möglich, getrennte Daten für das F-Segment bereitzustellen.

24

(25)  Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (ABl. C 223 vom 16.9.2009, S. 3).

25

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 13.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 363/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 363/34

---

Notă informativă în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului

Țările care beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe de la 1 ianuarie 2012

2011/C 363/06

Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare începând cu 1 ianuarie 2009 (1) (denumit în continuare „regulamentul”), prelungit prin Regulamentul (UE) nr. 512/2011 (2), stabilește regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (denumit în continuare „SPG+”). La articolul 9 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), regulamentul prevede, începând cu 1 ianuarie 2012, posibilitatea acordării regimului SPG+ țărilor în curs de dezvoltare care au depus o cerere în acest sens cel târziu la 31 octombrie 2011.

Înainte de 31 octombrie 2011, Comisia a primit din partea Republicii Capului Verde o cerere de a beneficia de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe începând cu 1 ianuarie 2012. Comisia a examinat cererea în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din regulament și, la 9 decembrie 2011, a adoptat Decizia de punere în aplicare a Comisiei 2011/830 privind țările beneficiare care îndeplinesc condițiile pentru regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe începând cu 1 ianuarie 2012, astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (3), acordând regimul SPG+ Republicii Capului Verde pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2013 sau până la o dată prevăzută de un regulament ulterior, luându-se în considerare acea dată care este mai apropiată.

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulament, țările cărora le-a fost acordat SPG+ prin Decizia 2008/938/CE a Comisiei din 9 decembrie 2008 privind lista cu țările beneficiare care îndeplinesc condițiile pentru un regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernări pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 (4), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2009/454/CE a Comisiei (5), și prin Decizia 2010/318/UE a Comisiei din 9 iunie 2010 privind țările beneficiare care îndeplinesc condițiile pentru un regim special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 31 decembrie 2011 (6), nu erau obligate să prezinte din nou o cerere pentru SPG+ în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și continuă să beneficieze de SPG+.

---

(1)  JO L 211, 6.8.2008, p. 1.

(2)  Regulamentul (UE) nr. 512/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011, (JO L 145, 31.5.2011, p. 28).

(3)  JO L 329, 13.12.2011, p. 19.

(4)  JO L 334, 12.12.2008, p. 90.

(5)  JO L 149, 12.6.2009, p. 78.

(6)  JO L 142, 10.6.2010, p. 10.

---